Uttar Prades

Uttar Prades (hindi: उत्तर प्रदेश, urdu: اتر پردیش, a név jelentése: északi tartomány), állam Észak-Indiában. India legnépesebb állama. Gyakori rövidítésben UP (ejtsd: jú-pí; ez egyben a mai állam területének javát magában foglaló brit indiai United Provinces államnévnek is a rövidítése volt). A Magyar Nagylexikon szerint területe 243 288 km². Földrajza A Hindusztáni-alföld nyugati részén, a Gangesz felső folyása mentén fekszik; északnyugati része benyúlik a Tarai és a Himalája hegyei közé, a déli pedig a Dekkán-fennsíkra. A Himalája hordalékkúpjában a kisebb folyók a Gangesszel többé-kevésbé párhuzamosan folynak, és csak hosszabb út megtétele után torkollnak a fő folyóba. Északon Nepállal, illetve India Uttarakhand szövetségi államával, nyugaton Harijánával, Delhi szövetségi területtel és Rádzsasztánnal, keleten Bihárral, délen Madhja Pradessel és egy-egy rövidebb szakaszon Cshattíszgarh-ral, illetve Dzshárkhanddal határos. Története 2000 évvel ezelőtt ez a terület Asóka király hatalmas buddhista birodalmához tartozott, ennek maradványai ma is láthatók Szarnath zarándok-centrumában, Váránaszi közelében. Az északnyugatról jövő muszlim támadások a 11. században kezdődtek. A 16. századra a terület a Mogul Birodalom része lett, fővárosa előbb Agra, majd Delhi volt (rövid időre Fatehpur Szíkri is). A mogulok bukása után rövid időre perzsa uralom következett, majd a navabok birtokolták a terület középső részét. A navabok alatt Lakhnau városában virágzott a művészet, de amikor a Brit Kelet-indiai Társaság elmozdította a navab uralkodót, birodalmuknak drámai vége lett. Ekkor tört ki az első indiai függetlenségi háború, 1857-ben. Agra később egyesült Avadh-dal, az állam ekkor kapta a „United Province” nevet (= egyesült/egyesített tartomány). Az indiai függetlenség elnyerése óta a neve Uttar Prades. Azóta is domináns szerepet játszik India belpolitikájában, a miniszterelnökök fele ebből az államból került ki. Éghajlata Az északi peremvidéken éghajlata hegyvidéki, a terület legnagyobb részén trópusi monszun, három évszakkal: a tavasz forró és száraz, a nyár fülledt és csapadékos, a tél hűvös és száraz. Lakossága, települései Nyelv A lakosság 85%-a hindi nyelvű. Vallás 78,5% hindu, 19%-a muszlim az elenyésző maradék szikh, dzsaina, buddhista, keresztény. lásd még: a vallás Indiában Települések Fővárosa Lakhnau. A legnagyobb városok: Gazdasága A dolgozók 2/3-át a mezőgazdaság foglalkoztatja; ez adja a GDP mintegy felét. A Hindusztáni-alföldön a vezető ágazat hagyományosan az öntözéses földművelés. Fő termékei: rizs, búza, köles, olajos növények, cukornád, gyapot, juta, dohány. Az állattenyésztésben főleg a bivaly- és szarvasmarhatartás jelentős. A Himalájában számottevő az erdőgazdálkodás, fakitermelés. A bányászat fontosabb nyersanyagai: szén, bauxit, gipsz, foszforit, mészkő, kovaföld. Iparának egy része a helyben termelt alapanyagokra, más része a fejlett technológiára alapoz. A fontosabb ágazatok: hőerőművek, rizshántolás, malomipar, cukoripar, textilipar, villamos gépgyártás, elektronikai ipar, dízelmozdonyok gyártása. Látnivalók Agra Tádzs Mahal, Vörös Erőd Varanasi Mathura Fatehpur Szíkri Ayodhya Vrindávan Jhansi Kusínagar (buddhista zarándokhely) Allahabad Közlekedés A közutak állapota sok fejlesztést kíván még, a vasúti közlekedés nagy problémája a nyomtávok különbözősége. Közigazgatás *) A 2011-es népszámlálási adatok nem álltak rendelkezésre **) A 2011-es népszámlálás után az új körzet kisebbedett. A számok a 2011-es adatokat mutatják. Galéria Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Uttar Pradesh című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források Lonely Planet: India (2010) Magyar nagylexikon XVIII. (Unh–Z). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2003. 50. o. ISBN 963-9257-19-2 További információk