NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бопалска катастрофа

Бопалската катастрофа е производствена катастрофа в град Бопал, Индия през 1984 г., която е сред най-крупните в историята на промишлеността. Счита се, че инцидентът в завода за пестициди на Union Carbide India Limited (UCIL) на 2 срещу 3 декември 1984 г. е сред най-тежките индустриални катастрофи. При авария са изпуснати 40 тона метилизоцианат (на английски: methyl isocyanate), които убиват веднага 3800 души, няколко хиляди получават трайни увреждания, а още хиляди умират през следващите години, като жертвите по официални данни са 5200 . Според някои данни общото количество на пострадалите се оценяват на 150 – 600 хил. души, което дава основание трагедията в Бопал да се счита за най-крупната в света техногенна катастрофа по броя на засегнатите. Причината за катастрофата до днес официално не е установена. Сред версиите преобладават грубо нарушение на техниката на безопасността и преднамерено саботиране на работата на предприятието. Някои вестници през 1984 г. съобщават, че собствениците на завода в първите часове преднамерено крият състава на отровното вещество, за да не разгласяват търговската тайна на предприятието. Това увеличава броя на жертвите, тъй като не дава възможност на лекарите да подберат ефективно лечение. Американската компания „Юнион Карбайд“ (Union Carbide), отговорна за тази трагедия, през 1987 г. в рамките на извънсъдебно споразумение е изплатила на жертвите на аварията 470 млн. ам. дол. Компанията е придобита от „Дау Кемикъл“ – втората в света в сферата на химическата индустрия, през 2001 г. На 7 юни 2010 г. индийски съд осъжда 7-те виновници за трагедията на 2 години затвор. Източници
Nesreća u Bhopalu

Nesreća u Bhopalu ili Katastrofa u Bhopalu dogodila se u gradu Bhopalu u središnjoj Indiji 3. prosinca 1984. godine kada je iz tvornice pesticida Union Carbide India Ltd iscurila velika količina kemikalija uzrokujući najveću industrijsku nesreću u povijesti čovječanstva. Prema podacima nevladinih organizacija nakon same nesreće do danas od posljedica je umrlo više od 25 000 ljud. Još 150 000 osoba i danas pati od kroničnih bolesti. Sama tvornica nikada nije do kraja uklonjena ni područje u potpunosti očišćeno, te se i danas, gotovo 30 godina poslije nesreće, rađaju djeca s teškim fizičkim i mentalnim oštećenjima.
Bhopáli katasztrófa

A bhopáli katasztrófa egy 1984. december 3-án, a reggeli órákban bekövetkezett vegyi üzemi baleset Bhopál város szívében (India), Madhja Prades államban. A Union Carbide növényvédő szert gyártó leányvállalata 40 tonna metil-izocianát (MIC) gázt bocsátott ki, közel 3000 ember azonnali, és 15 000–22 000 ember későbbi halálát okozva. A katasztrófa leírása Hajnalban a Union Carbide üzeméből fehér felhő szállt fel. Senki nem sejtette, hogy ez a kis képződmény hamarosan emberek ezreinek halálát okozza. A mérgező felhő rövid idő alatt ráterült a város jelentős részére, és a szélcsendben kb. 40 négyzetkilométernyi területen nagy mérgezőanyag-koncentráció alakult ki. Az emberek arra ébredtek, hogy nem kapnak levegőt, fuldokolnak. Pillanatok alatt pánik tört ki, sérültek ezrei lepték el a kórházakat. Az orvosok azt azonnal megállapították, hogy mérgezéssel van dolguk, azonban a mérgező anyag mivoltáról semmit nem tudtak. Sokaknak nem volt erejük arra sem, hogy orvoshoz menjenek. Az áldozatok egyharmada gyermek volt. A kiszabadult anyag metil-izocianát volt, amit helyben gyártottak mint növényvédőszer-alapanyagot. A hivatalos vizsgálat hónapokat vett igénybe, és egymásnak ellentmondó megállapításokat tartalmazott. Egyértelmű magyarázatot nem találtak a balesetet kiváltó okra. A katasztrófa következményei Feltehetőleg kb. 20.000 ember vesztette életét. Jegyzetek További információk Katasztrófák portál Archiválva 2008. december 3-i dátummal a Wayback Machine-ben Alfred de Grazia (1985). A Cloud over Bhopal - Causes, Consequences and Constructive Solutions. ISBN 0-940268-09-9. 2009. augusztus 26. dátummal az eredeti (HTML) címről archiválva. Hozzáférés: 2008. március 24.. The first book on the Bhopal disaster, written on-site a few weeks after the accident. : Check |isbn= value: checksum (súgó); More than one of |accessdate= és |access-date= specified (súgó); More than one of |archivedate= és |archive-date= specified (súgó); More than one of |archiveurl= és |archive-url= specified (súgó); Text "Metron Publications" ignored (súgó)
Catastrofa de la Bhopal

Catastrofa de la Bhopal este numele sub care este cunoscut unul dintre cele mai grave accidente industriale din lume și care s-a soldat cu peste 15.000 de victime și cu peste 500.000 de persoane afectate în mod direct. Evenimentul s-a petrecut în noaptea de 2 spre 3 decembrie 1984 în apropierea orașului Bhopal și a constat în eliberarea în atmosferă a peste 45 de tone de derivat gazos de cianură din incinta uzinei Union Carbide India. Efectele catastrofei continuă să se manifeste la mulți ani după accident: s-au născut sute de copii cu deficiențe neuro-motorii, orbi sau cu alte dizabilități și malformații, mai ales la nivelul sistemului osos sau sistemului muscular. În iunie 2010, opt persoane, printre care și președintele uzinei, Warren Anderson, au fost declarate vinovate de către un tribunal indian și au primit o amendă de 100.000 de rupii (2.100 de dolari) și doi ani de închisoare. În 1989, Union Carbide a acordat guvernului indian suma de 470 milioane de dolari ca despăgubiri și a susținut obligația autorităților locale de curățire a zonei infestate. Ulterior, victimele și familile acestora aveau să acuze guvernul pentru întârzierea distribuirii acestor fonduri. Mai mult, după verdict, Compania Union Carbide a dat o declarație de presă susținând că nu ar mai avea nicio legătură cu dezastrul de la Bhopal, deoarece în 1994 vânduse fabrica companiei Carbide India Limited (UCIL), redenumită ulterior Eveready Industries. Vezi și Rasism ecologic Note Legături externe ro Ziare.com: Cele mai mari catastrofe ecologice ro "Mandat de arestare împotriva ex-patronului Union Carbide"[nefuncțională – arhivă]
Трагедія Бхопала

Бхопальська трагедія — найбільша за кількістю жертв техногенна катастрофа в сучасній історії, що сталась у центрі індійського міста Бхопал (штат Мадх'я-Прадеш). У ніч на 3 грудня 1984 року на підприємстві з виробництва пестициду карбарил американської корпорації Union Carbide вибухнув один із резервуарів для зберігання рідини метилізоціанату, однієї з найважливіших складників пестициду. Отруйний газ, який був важчий за повітря, завис важкою білою хмарою над жителями міста. За офіційними даними Union Carbide, від прямої дії газу загинуло 500 працівників підприємства, 6000 людей отримали серйозні хімічні ураження, 2000 із них померло протягом наступних тижнів. Близько 100 000 людей потребувало медичної допомоги. Існує інша статистика, за якою число загиблих набагато більше — до 20 000 людей. Причини Однією з основних причин катастрофи є потрапляння води у резервуар з метилізоціанатом, які разом вступають у реакцію. Донині точно не відомо, яким чином вода потрапила у резервуар і хто винний. Одна версія вказує на необережність працівників, інша — навмисно спланований саботаж одного з працівників. Також причиною катастрофи стало довгострокове зберігання у великій кількості рідини. За правилами, цистерни з метилізоціанатом повинні заповнятися до 50 %, на час трагедії аварійний резервуар був заповнений до 70 %. Вибух був не першою аварією на заводі. З 1981 по 1984 рік на підприємстві сталося щонайменше п'ять хімічних інцидентів, від одного з яких постраждало троє працівників. Профспілка підприємства неодноразово скаржилася керівництву на систему безпеки підприємства, яка перебувала практично в неробочому стані. У 1982—1983 роках в Індії була велика посуха, попит на пестициди різко впав, підприємство зазнало великих збитків. Щоб не стати банкрутом, керівництво скоротило робочі місця. Працівникам довелось виконувати роботу, якої вони не були навчені. Тих, хто відмовлявся, чекало звільнення. Цікаво У 1984 році індійська філія корпорації Union Carbide святкувала п'ятдесятий ювілей своєї роботи. У 1985 році на заводі американської корпорації Union Carbide в Західній Вірджинії сталася аварія з викидом суміші хімічних речовин. Вона обійшлася без смертей; 134 людини були госпіталізовано. Посилання https://www.youtube.com/watch?v=8QyUt18IGhI http://espreso.tv/news/2014/12/02/u_indiyi_vidznachayut_30_tu_richnycyu_trahediyi_v_bkhopali_video http://himikactvo.zz.mu/index.php/cikavo/82-bchopal[недоступне посилання з жовтня 2019]
Mussoorie Wildlife Sanctuary

Mussoorie Wildlife Sanctuary also known as Benog Wildlife Sanctuary, is a protected area and wildlife sanctuary located about 11 km (6.8 mi) Mussoorie in the Dehradun district of the Indian state of Uttarakhand. It was declared as a protected area on 2 September 1993. Description Located on the foothills of the Himalayas, the sanctuary covers an area of 10.82 km2 (4.18 sq mi) and forms a part of the Rajaji National Park. The protected area consists of moist temperate forests with deodar and oak trees. Fauna found in the sanctuary include leopard, Indian elephant, Bengal tiger, lion-tailed macaque, Himalayan goat, and antelopes. Birds include mountain quail, red-breasted partridge, brahminy kite, and red-billed blue magpie amongst others. References External links
Badalkhol Wildlife Sanctuary

Badalkhol Wildlife Sanctuary is a protected area and wildlife sanctuary located in Jashpur district of the Indian state of Chhattisgarh. Description The sanctuary covers an area of 104.45 km2 (40.33 sq mi) and lies on the banks of the Eib and Dorki rivers. It was the erstwhile hunting grounds of the Maharaja of Jashpur and was declared as a protected area in 1976. Flora and fauna The protected area consists of a mixture of moist and dry tropical deciduous forests. Major fauna include Indian elephant, Bengal tiger, leopard, jungle cat, Indian wolf, Indian wild dog, wild boar, striped hyena, sloth bear, Indian fox, Asiatic jackal, spotted deer, barking deer, Indian gazelle, chausingha, nilgai, and sambar deer. Avifauna include barred owlet, brown fish owl, eurasian eagle owl, red jungle fowl, Indian peafowl, Indian pitta, paradise flycatcher, and chestnut-shouldered petronia. The park is also host to reptiles such as common krait, cat snake, rat snake, snake eyed lacerta, grass skink, fan throated lizard, and rock agama. References External links
Bhairamgarh Wildlife Sanctuary

Bhairamgarh Wildlife Sanctuary is a protected area and wildlife sanctuary located in Bijapur district of the Indian state of Chhattisgarh. Description The sanctuary covers an area of 138.95 km2 (53.65 sq mi) and was declared as a protected area in 1983. Flora and fauna The protected area consists of tropical dry deciduous mixed forests. Major fauna include sambar deer, gaur, barking deer, sloth bear, striped hyena, wild boar, jungle cat, grey wolf, wild dog, indian fox, asiatic jackal, spotted deer, indian gazelle, chausingha, and nilgai. avifauna include barred owlet, brown fish owl, eurasian eagle owl, red jungle fowl, peafowl, indian pitta, paradise flycatcher, and chestnut-shouldered petronia. References External links
Gomardha Wildlife Sanctuary

Gomardha Wildlife Sanctuary is a protected area and wildlife sanctuary located in Sarangarh-Bilaigarh district of the Indian state of Chhattisgarh. Description The sanctuary covers an area of 277.82 km2 (107.27 sq mi) and was declared as a protected area in 1975. Flora and fauna The protected area consists of a mixture of moist and dry tropical deciduous forests. Major fauna include Bengal tiger, leopard, sambar, gaur, spotted deer, sloth bear, wild boar, monitor lizard, and softshell turtle. There are over 100 species of birds including Asian paradise flycatcher, and white-throated fantail. References External links
Pamed Wildlife Sanctuary

Pamed Wildlife Sanctuary is a protected area and wildlife sanctuary located in Bijapur district of the Indian state of Chhattisgarh. Description The sanctuary covers an area of 262.12 km2 (101.21 sq mi) and was declared as a protected area in 1985. Flora and fauna The protected area consists of a mixture of moist and dry tropical deciduous forests. Major fauna include sambar deer, gaur, barking deer, sloth bear, wild boar, Indian jackal, striped hyena, and Indian wild buffalo. Major avifauna include darters, wood peckers, Indian peafowl, jungle fowl, green pigeons, quails, and parrots. References External links
Semarsot Wildlife Sanctuary

Semarsot Wildlife Sanctuary is a protected area and wildlife sanctuary located in Balrampur Ramanujganj district of the Indian state of Chhattisgarh. Geography The sanctuary covers an area of 430.35 km2 (166.16 sq mi) and was declared as a protected area in 1978. Wildlife The protected area consists of a mixture of moist and dry tropical deciduous forests. Major fauna include nilgai, spotted deer, sambar deer, chinkara, leopard, sloth bear, wild boar, and Indian fox. Avifauna include darters, wood peckers, peacocks, jungle fowl, green pigeons, quails, parrots, and storks. The park consists of reptiles such as common krait, cat snake, rat snake, snake-eyed lacerta, grass skink, fan throated lizard, and rock agama. References External links
Lakhwar-Talsperre

Die Lakhwar-Talsperre am Fluss Yamuna in Indien ist seit 1980 in Bau. Der Stausee soll der Bewässerung von 40.000 Hektar Land in Uttarakhand und Uttar Pradesh dienen und mit einem Wasserkraftwerk 420 Megawatt Elektrizität erzeugen. Die Baustelle liegt bei den Orten Lakhwar und Dakpatthar, 75 Kilometer von Dehradun entfernt in dem indischen Bundesstaat Uttarakhand. Das Projekt besteht aus zwei Teilen: die 192 m, nach anderen Quellen 204 m hohe Lakhwar-Talsperre wird ein 300-MW-Wasserkraftwerk mit einem unterirdischen Krafthaus haben die fünf Kilometer unterhalb gelegene 80 m hohe Byasi-Talsperre (auch: Vyasi) wird über einen 2,7 km langen Stollen mit 7 m Durchmesser versorgt und soll bei dem Ort Hathyari ein 120-MW-Kraftwerk (mit zwei Turbinen à 60 MW) bekommen. Im März 1996 waren von den geplanten Gesamtkosten von 14.469 Millionen Rupien erst 2.270 Millionen (=16 % der Bausumme) verbaut. Das Hauptbauwerk wird eine Gewichtsstaumauer aus Beton sein. Eine Quelle spricht von der weltgrößten cored gravity dam. Der Speicherraum dieser Talsperre soll verschiedenen Angaben zufolge 333,04 Mio., 580 Mio. oder 2,9 Mrd m³ groß sein. Siehe auch: Liste der größten Talsperren der Erde Liste der größten Stauseen der Erde Liste von Talsperren der Welt Weblinks Lakhwar Vyasi Hydroelectric Project Lakhwar (Japan Dam Foundation) (Memento vom 25. Dezember 2015 im Webarchiv archive.today)
ГЕС Vyasi

ГЕС Vyasi — гідроелектростанція, що споруджується на півночі Індії у штаті Уттаракханд. Знаходячись перед ГЕС Дхакрані (34 МВт), становитиме верхній ступінь каскаду на Джамні, правій притоці Гангу. При цьому в майбутньому вище по течії можливе спорудження ГЕС Lakhwar (300 МВт). У межах проєкту річку перекриють бетонною гравітаційною греблею висотою 86 метрів, яка спрямовуватиме ресурс до прокладеного в лівобережному гірському масиві дериваційного тунелю довжиною 2,7 км з діаметром 7 метрів. Він переходитиме у два напірні водоводи довжиною 0,2 км з діаметром 4 метри, що подаватимуть воду до машинного залу, спорудженого на березі Джамни за 6 км нижче по течії від греблі. У системі також працюватиме вирівнювальний резервуар висотою 63 метри з діаметром 18 метрів. Основне обладнання станції становитимуть дві турбіни типу Френсіс потужністю по 60 МВт, які використовуватимуть напір у 111 метрів та забезпечуватимуть виробництво 375 млн кВт·год електроенергії на рік. Примітки
Kernkraftwerk Narora

Das indische Kernkraftwerk Narora (auch Narora Atomic Power Station – NAPS genannt) befindet sich ca. 200 km von der Hauptstadt Lakhnau des Bundesstaats Uttar Pradesh entfernt im Distrikt Bulandshahr. Es besitzt zwei schwerwassermoderierte Druckwasserreaktoren (PHWR) mit 220 Megawatt Leistung. Narora-1 wurde am 1. Januar 1991 in den kommerziellen Betrieb übergeben, Narora-2 am 1. Juli 1992. Am 2. Juni 2000 wurde der NAPS der Golden Peacock Award for Environmental Leadership durch die World Environment Foundation (WEM) verliehen, eine hohe Auszeichnung in Indien. Im September 2005 beschloss die Regierung, 53 Millionen Dollar bereitzustellen, um das Kühlsystem zu modernisieren. Damit soll die Laufzeit um 25 Jahre verlängert werden. Unfall Am 31. März 1993 brach ein großer Brand in Block 1 aus. Der Brand wurde durch eine plötzliche Beschädigung an den Schaufeln in der Niederdruckturbine und undichte Stellen im Wasserstoffkreislauf des Generators ausgelöst. Dies führte zu einer Verpuffung im Turbinengebäude, die sich entlang der Kabelkanäle durch mehrere Barrieren ausbreitete und die Notstromversorgung in etwa sieben Minuten außer Betrieb setzte. Der Reaktor wurde manuell abgeschaltet. Aufgrund des vollständigen Stromausfalls mussten andere Sicherheitsfunktionen manuell und im Dunkeln unter großem persönlichen Risiko durchgeführt werden. Für einen langfristigen Abschaltvorgang aktivierten die Betreiber etwa zwei Stunden nach dem Vorfall die Einleitung von Bor (ein Neutronenabsorber) in den Reaktorkern, indem sie den Dampferzeugerraum betraten. Der Unfall wurde auf der INES der internationalen Atomenergieorganisation in Stufe 3 (ernster Störfall) eingeordnet. Daten der Reaktorblöcke Das Kernkraftwerk Narora hat insgesamt zwei Blöcke: Siehe auch Liste der Kernkraftwerke Liste der Kernreaktoren in Indien Einzelnachweise Weblinks Narora Atomic Power Station (Memento vom 13. Februar 2008 im Internet Archive) (englisch) Homepage des Kraftwerks (Memento vom 4. April 2005 im Internet Archive) (englisch) Narora Daten (englisch) Bericht auch über den Unfall in Narora (englisch) Golden Peacock Award (englisch) World Environment Foundation (Memento vom 30. September 2007 im Internet Archive) (englisch)
Narora Atomic Power Station

Narora Atomic Power Station (NAPS) is a nuclear power plant located in Narora, Dibai Tehsil, Bulandshahar District in Uttar Pradesh, India. Reactors The plant houses two reactors, each a pressurized heavy-water reactor (PHWR) capable of producing 220 MW of electricity. Commercial operation of NAPS-1 began on 1 January 1991, NAPS-2 on 1 July 1992. The reactors were not originally under IAEA safeguards. but subsequent to the signing of the 1-2-3 agreement, they have been placed under IAEA monitoring with effect from 2014. Units Incidents On 31 May 1993, after 28 months of operation, two steam turbine blades in NAPS-1 malfunctioned causing a major fire. This fire propagated to the reactor's emergency cabling system and with that nearly led to the damage of the reactor core. References
Centrale nucléaire de Narora

La centrale nucléaire de Narora est située dans le district de Bulandshahr au bord du Gange. Le propriétaire et exploitant de ce site est la Nuclear Power Corporation of India Ltd. Description La construction de cette centrale, qui comprend aujourd'hui deux réacteurs de 220 MWe, avait été lancée en 1980 par Indira Gandhi. Le site est situé sur une zone à forte sismicité. La ville de Narora est à environ 150 km de Delhi dans l'État de Uttar Pradesh. La formation des techniciens est faite dans le cadre d'un école spécialisée : Atomic Energy Central School à Narora. Voir aussi Articles connexes liste des centrales nucléaires en Inde Liens externes Site de Nuclear power Corporation of India Ltd Portail de l'industrie Portail de l’énergie Portail du nucléaire Portail de l’Inde
Centrale nucleare di Narora

La centrale nucleare di Narora è una centrale nucleare indiana situata presso il Distretto di Bulandshahar, nello stato di Uttar Pradesh. La centrale è composta da due reattori di tipologia PHWR per 404 MW totali. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su centrale nucleare di Narora Collegamenti esterni (EN) IAEA - Nuclear Power Reactors in the World, 2018 (PDF), su www-pub.iaea.org. (EN) IAEA - PRIS database - Nuclear Power Reactor Details - Narora 1, su iaea.org. (EN) IAEA - PRIS database - Nuclear Power Reactor Details - Narora 2, su iaea.org.
АЕС Нарора

Атомна електростанція Нарора це атомна електростанція, розташована в Нарорі, Дібай-Техсіл, округ Буландшахар в штаті Уттар-Прадеш, Індія. Історія На станції розташовано два реактори, кожен з яких є важководним реактором під тиском (PHWR), здатним виробляти 220 МВт електроенергії. Промислова експлуатація НАПС-1 розпочалася 1 січня 1991 року, НАПС-2 — 1 липня 1992 року. Спочатку реактори не перебували під гарантіями МАГАТЕ; але після підписання угоди 1-2-3 вони були поміщені під моніторинг МАГАТЕ з 2014 року. Інформація про реактори Див. також Ядерна енергетика Індії Примітки
Guru Ghasidas - Tamor Pingla Tiger Reserve

Guru Ghasidas-Tamor Pingla Tiger Reserve is a tiger reserve in Chhattisgarh, situated across the districts of Manendragarh-Chirmiri-Bharatpur (MCB), Korea, Surajpur, and Balrampur districts. This tiger reserve covers a total area of 2,829.38 square kilometres (1,092.43 sq mi), including a core or critical tiger habitat of 2,049.2 square kilometres (791.2 sq mi), which consists of the Guru Ghasidas National Park and the Tamor Pingla Wildlife Sanctuary, along with a buffer zone of 780.15 square kilometres (301.22 sq mi). It is 56th Tiger Reserve of India announced in 2024. The Guru Ghasidas-Tamor Pingla Tiger Reserve received final approval for its notification from the National Tiger Conservation Authority in October 2021. This designation positions it as the third largest tiger reserve in the nation, following the Nagarjunsagar-Srisailam Tiger Reserve in Andhra Pradesh and the Manas Tiger Reserve in Assam. Biodiversity The Guru Ghasidas-Tamor Pingla forest consist of sal, saja, dhavda, kusum tree. The Zoological Survey of India has recorded a total of 753 species within the Guru Ghasidas-Tamor Pingla Tiger Reserve, comprising 365 invertebrates and 388 vertebrates. The invertebrate population is predominantly made up of insects, while the vertebrate population features 230 bird species and 55 mammal species, including several that are classified as threatened. The reserve is home to wide variety of wildlife species including chital, elephant, nilgai, chinkara, Indian bison, leopard, tiger, sloth bear, wolf, otter, jackal, hyena, langur, vulture and peacock. As of 2024, there were five to six tigers in the reserve. Geography The core area of the tiger reserve is 2,049.23 km2 (791.21 sq mi), including 1,440.70 km2 (556.26 sq mi) of Guru Ghasidas National Park and 608.52 km2 (234.95 sq mi) of Tamor Pingla Wildlife Sanctuary. The buffer area is 780.15 km2 (301.22 sq mi). The total area of the reserve is 2,829.38 km2 (1,092.43 sq mi). In accordance with the landscape approach to conservation proposed in India's National Wildlife Plan, this tiger reserve is adjacent to the Sanjay-Dubri Tiger Reserve in Madhya Pradesh, forming a landscape complex that covers nearly 4,500 square kilometres (1,700 sq mi). Furthermore, this tiger reserve is connected to the Bandhavgarh Tiger Reserve to the west and the Palamau Tiger Reserve to the east in Jharkhand. Situated in the Chhota Nagpur Plateau and extending into the Baghelkhand plateau, the tiger reserve is characterized by its varied landscapes, dense woodlands, and numerous streams and rivers, which create an environment conducive to a rich diversity of fauna and serve as vital habitats for the tiger. References