NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar (de l'islandès, amb el significat d''illes de les persones occidentals'), també conegudes com a illes Westman, és un petit arxipèlag a la costa sud d'Islàndia. L'illa més gran és Heimaey, amb una població de 4.036 habitants. Les altres illes estan deshabitades, però tenen algunes cabanes de caçadors. L'arxipèlag va sortir a la premsa internacional el 1973, quan la lava del volcà Eldfell va bloquejar el port de Heimaey. Illes Heimaey (13,4 km²) Surtsey (1,4 km²) Elliðaey (0,45 km²) Bjarnarey (0,32 km²) Álsey (0,25 km²) Suðurey (0,20 km²) Brandur (0,1 km²) Hellisey (0,1 km²) Súlnasker (0,03 km²) Geldungur (0,02 km²) Geirfuglasker (0,02 km²) les illes Hani, Hæna i Hrauney reben el nom de Smáeyjar ('illes petites') Total: 16,3 km². Nom i història Reben el nom de la captura i esclavització pels noruecs d'un irlandès (Irlanda és a l'occident de Noruega). En escandinau antic se'n deia Vestmenn, literalment "persones occidentals", paraula que s'ha mantingut en islandès, malgrat que en realitat Islàndia es troba més a l'oest que Irlanda. El 20 de juny de 1627, les illes van ser assaltades per pirates amazics d'Algèria capitanejats per Murat Reis el Jove. 400 illencs van ser capturats i portats a Algèria. A finals dels anys 1930 s'hi va construir el far Þrídrangaviti. La zona és molt activa volcànicament. L'erupció del 1973 va formar una muntanya de 200 m d'altitud i va fer evacuar de manera temporal els 5.000 habitants. Anteriorment, l'erupció del 1963 va formar la nova illa de Surtsey, de la qual els científics han pogut seguir la colonització biològica. Des del 1998 fins al 2003, a l'arxipèlag hi va viure l'orca Keiko, estrella de la pel·lícula Free Willy. Fills destacats Torfi Bryngeirsson. Atleta, campió d'Europa de salt de llargada el 1950. Notes Enllaços externs Visitwestmanislands.com. Web oficial. Galeria fotogràfica de www.islandsmyndir.is Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.. Heimaey (el volcà) Arxivat 2004-06-03 a Wayback Machine..
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar, česky Vestmanské ostrovy, je souostroví a zároveň obec na jihu Islandu. Vestmannaeyjar leží asi 12 kilometrů od pobřeží. Heimaey je jediné obydlené místo na Vestmanských ostrovech. Souostroví vzniklo vulkanickou činností v době geologicky nedávné, před 10 000–12 000 lety. Sopečný systém se skládá z 70–80 sopek podmořských i na pevnině. Jméno souostroví znamená v překladu ze staré norštiny „ostrovy západních mužů“. „Muži ze západu“ jsou míněni irští otroci nebo irští mniši. Starý výraz Vestmann se v islandštině udržel dodnes. Pro seveřany se naopak používal výraz Ostmenn, což značí muže z východu. Ke vzniku jména se vypráví, že Ingólfur Arnarson přijel na Island pomstít smrt pokrevního bratra Hjörleifura, zabitého otroky. Otroci prchli na tyto ostrovy, kde byly mstitelem zabiti. Po této krvavé odplatě byly ostrovy nazvány Vestmannaeyjar (ostrovy západních mužů). Historie V roce 1627 se na ostrovy dostala flotila 3 lodí pirátů z Alžíru. Lodě zde lovily otroky a přes 230 zajatců se ocitlo nedobrovolně v Alžíru, kde jich většina v otroctví zahynula. Pouze 34 osob bylo vykoupeno a část z nich se vrátila zpět. Jeden ze zajatců, luterán a ministr Ólafur Egilsson napsal o zkušenostech ze zajetí knihu. Obyvatelé souostroví měli vždy těžký život. Zemědělství zde bylo téměř nemožné, proto se živili lovem ryb a ptáků i sběrem ptačích vajec. byl zde také nedostatek pitné vody. Oblast je také velmi vulkanicky aktivní, např. erupce v roce 1963 vytvořila nový ostrov Surtsey, pozdější erupce nově vzniklé sopky Eldfel v roce 1973 donutila obyvatelstvo ostrova k útěku na Island. Přírodní podmínky Na souostroví je teplejší mikroklima, více deště než sněhu. Proto je souostroví oblíbeným hnízdištěm ptáků, zejména mořských a to včetně papuchalků a také různých druhů tažných ptáků. Hnízdí zde asi 30 druhů ptáků. Botanikové zde napočítali asi 150 druhů rostlin a cca 80 druhů hmyzu. Ostrovy jsou také centrem průmyslového rybolovu. Vyskytují se zde i velryby. Ostrovy v souostroví Vestmannaeyjar Heimaey (13,4 km²) Surtsey (1,9 km²) Elliðaey (0,45 km²) Bjarnarey (0,32 km²) Álsey (0,25 km²) Suðurey (0,20 km²) Brandur (0,1 km²) Hellisey (0,1 km²) Súlnasker (0,03 km²) Geldungur (0,02 km²) Geirfuglasker (0,02 km²) Počasí (obec Vestmannaeyjar) Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vestmannaeyjar na Wikimedia Commons Galerie Vestmannaeyjar na Wikimedia Commons
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar (dansk Vestmannaøerne) er en øgruppe af vulkansk oprindelse syd for Island, der består af 15 øer, 30 skær og 30 klipper. Området ligger i regionen Suðurland, som danner kommunen Vestmannaeyjabær, der i 2009 havde 4086 indbyggere. Kun den største af øerne, Heimaey, er beboet. Vestmannaøernes borgmester er Elliði Vignisson. Øgruppen har fået sit navn efter irere, som blev taget til fange for at bruges til trælle af norrøn-gælerne (benævnelse for folk af blandet norrøn og gælisk oprindelse, som dominerede store dele af området omkring det Irske Hav og det vestlige Skotland i middelalderen). Det gamle norrøne ord vestmenn blev brugt om irerne og blev bevaret i det islandske sprog, selv om Irland ligger længere mod øst end Island. I 1600-tallet var Vestmannaøerne ofte plaget af sørøvere. 1615 blev tre irske sørøverskibe overrasket af to danske orlogsskibe ved Vestmannaøerne. Alle overlevende sørøvere blev taget til fange og henrettet. Men allerede i 1627 blev 242 indbyggere, heriblandt præsten Ólafur Egilsson, bortført til Algeriet af tre algeriske sørøverskibe. Den danske lensmand afværgede aktiv modstand fra skansen ved Bessastaðir af frygt for kapernes overtal. Området er som det øvrige Island vulkansk aktivt. Der var to store udbrud i området i 1900-tallet. Det første var i 1963 da et 3½ år langt udbrud dannede øen Surtsey, og det andet var udbruddet af Eldfell på øen Heimaey i 1973, som nødvendiggjorde en hurtig evakuering af de fleste af øens indbyggere. Geografi Den vulkanske økæde med sit eget vulkansystem strækker sig fra syd for Eyjafjallajökull ud i Atlanterhavet i sydvestlig retning. Den største del af det undersøiske vulkansystem er i længden ca. 38 km, i bredden 30 km – som også cirka svarer til økædens længde og bredde. Heimaey er med sit areal på 13,6 km² den største ø og den eneste, der beboes hele året. Surtsey 15 km sydvest for Heimaey er med sit areal på 1,41 km² (2004)) øgruppens næststørste ø. Af mindre øer er der blandt andre Elliðaey med et areal på 0,45 km², Bjarnarey med et areal på 0,32 km², Álsey med et areal på 0,25 km², Suðurey med et areal på 0,20 km², Brandur og Hellisey med hver et areal på 0,1 km², Súlnasker med et areal på 0,03 km², Geldungur med et areal på 0,02 km² og Geirfuglasker med et areal på 0,02 km². Surtsey er den sydligste og Elliðaey den nordligste ø. Eksterne henvisninger Vestmannaeyjar volcanic system Arkiveret 14. maj 2011 hos Wayback Machine Nachlese: Die Vulkan-Katastrophe Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine http://www.visitwestmanislands.com (off. Website, engl.) Die Westmännerinseln
Islas Vestman

Las islas Vestman (en islandés: Vestmannaeyjar, literalmente: «islas de los hombres del oeste», con el significado de «islas de los Celtas») son un grupo de islas al sur de Islandia, pertenecientes a una de las 14 ciudades independientes, según la organización territorial de Islandia. Geografía Las islas Vestman son un conjunto de 15 islas en el sur de Islandia. La isla más grande, Heimaey, es la única que está habitada. Heimaey (13,4 km²) Surtsey (1,4 km²) Elliðaey (0,45 km²) Bjarnarey (0,32 km²) Álsey (0,25 km²) Suðurey (0,20 km²) Brandur (0,1 km²) Hellisey (0,1 km²) Súlnasker (0,02 km²) Geldungur (0,02 km²) Geirfuglasker (0,02 km²) Las islas Hani, Hæna, Hrauney y Grasleysa son conocidas como Smáeyjar («islas pequeñas»). Demografía La población de Vestmannaeyjar en 2013 ascendía a 4221 habitantes. Clima Transporte La isla cuenta con un aeropuerto, el Aeropuerto de Islas Vestman. Véase también Anexo:Islas de Islandia Localidades de Islandia Aeropuertos de Islandia Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Islas Vestman. Heimaslóð... þó á Höfðanum þjóti ein þrettán stig (en islandés) Sitio oficial de Vestmannaeyjar Sitio oficial de Vestmannaeyjar
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar je otočje južno od obala Islanda u regiji Suðurland. Najveći otok, Heimaey, ima 4.414 stanovnika koji žive u glavnom gradu otočja Vestmannaeyjabær. Ostali otoci su nenastanjeni. Vestmannaeyjar je došao u središte međunarodne pozornosti 1973. kada se dogodila erupcija vulkana Eldfell, koji je porušio mnoge građevine i prisilo cjelokupno stanovništvo na evakuaciju. Zemljopis Vestmannaeyjar se sastoji od sljedećih otoka: Heimaey (13,4 km²) Surtsey (1,4 km²) Elliðaey (0,45 km²) Bjarnarey (0,32 km²) Álsey (0,25 km²) Suðurey (0,20 km²) Brandur (0,1 km²) Hellisey (0,1 km²) Súlnasker (0,03 km²) Geldungur (0,02 km²) Geirfuglasker (0,02 km²) otoci Hani, Hæna i Hrauney, kao i hrid Grasleysa se nazivaju Smáeyjar (otočići). Gradovi prijatelji Frederikshavn, Danska Izvori Vanjske poveznice Službene stranice Fotografije na islandsmyndir.is Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. rujna 2007. (Wayback Machine) Heimaey (vulkan) Arhivirana inačica izvorne stranice od 3. lipnja 2004. (Wayback Machine)
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar è un comune islandese della regione di Suðurland nelle isole Vestmann. L'abitato è situato nell'unica isola abitabile, Heimaey. In questa località vi è una tra le più grandi colonie di Fratercula arctica (pulcinella di mare); la pesca è l'attività principale. Le isole sono note per un atto di pirateria avvenuto nel 1627 quando una piccola flotta ottomana razziò il villaggio deportando come schiavi i circa 230 abitanti ad Algeri. La città nel 1973 fu in parte sepolta dalla lava e dalle ceneri dell'eruzione del vulcano Eldfell, che solo grazie al tempestivo intervento umano non ostruì il bacino portuale. Sport La cittadina è sede della società polisportiva Íþróttabandalag Vestmannaeyja (ÍBV) che tra le sue discipline sportive è maggiormente conosciuta per le sue squadre di calcio, maschile e femminile, entrambe tra le più titolate nei rispettivi campionati islandesi. Note Voci correlate Þrídrangaviti Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vestmannaeyjar Collegamenti esterni (IS) Sito ufficiale, su vestmannaeyjar.is. Vestmannaeyjar, su sapere.it, De Agostini. (EN) Vestmannaeyjar / Vestmanna Islands, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Vestmannaeyjar (wyspy)

Vestmannaeyjar (ang. Westman Islands) – archipelag na północnym Atlantyku, 9 km na południe od Islandii. Nazwa archipelagu wzięła się od staronordyjskiego słowa „Vestmenn” (ludzie zachodu), które oznaczało osiadłych tam wygnańców i uciekinierów z Irlandii. Większość wysp jest pochodzenia wulkanicznego z wciąż czynnymi wulkanami. Ostatnie erupcje miały miejsce w 1963, w wyniku której powstała wyspa Surtsey, oraz w 1973 gdy wybuchł wulkan Eldfell na Heimaey niszcząc miasto Vestmannaeyjar. Wyspy W skład archipelagu wchodzi 14 wysp. Heimaey (13,4 km²) Surtsey (1,9 km²) Elliðaey (0,45 km²) Bjarnarey (0,32 km²) Álsey (0,25 km²) Suðurey (0,20 km²) Brandur (0,1 km²) Hellisey (0,1 km²) Súlnasker (0,03 km²) Geldungur (0,02 km²) Geirfuglasker (0,02 km²) Hani, Hæna i Hrauney zostały nazwane Smáeyjar.
Vestmannaeyjar

Vestmannaeyjar este un oraș și arhipelag (Insulele Westman) în partea de sud a Islandei. Insula cea mai mare Heimaey are o populație de 4.142 locuitori. Celelalte insule sunt nepopulate, deși au șase cabine individuale de vânătoare. Vestmannaeyjar a intrat în atenția internațională în 1973, odatǎ cu erupția vulcanului Eldfell, care a distrus multe locuințe, și a forțat o evacuarea întregii populații pe partea principalǎ a țǎrii. Istorie Data exactă a descoperirii insulelor este necunoscutǎ, dar se presupune că arhipelagul a fost descoperit de cǎtre vikingi, odatǎ cu descoperirea Islandei. Insulele sunt cunoscute pentru faptul că în 1627 au fost prǎdate de flota turcă și de pirații berberi care au luat cîteva sute de oameni în sclavie. Arhipelagul este de asemenea cunoscut pentru faptul cǎ în anii 1960, în sud-vestul arhipelagului s-a format o nouǎ insulǎ, Surtsey. Activitatea vulcanică, ca și în cea mai mare parte a Islandei, este foarte activǎ. O erupție majorǎ a vulcanului Eldfell în 1973 a forțat evacuarea locuitorilor de pe Heimaey. Până la sfârșitul anului în urma erupției sa format o munte cu o înălțime de 200 de metri. Traducere din islandeză a arhipelagului înseamnă „insula oamenilor de Vest”, care se referă la primii coloniști ale acestor locuri - irlandezii (pe care vikingii îi numieau „oamenii de Vest”), aceștia s-au răzvrătit împotriva stăpânului lor, Herlev Hrodmarsson, și au fugit de pe insulă. Geografie Vestmannaeyjar este format din urmǎtoarele insule: Heimaey (13,4 km2) Surtsey (1,4 km2) Elliðaey (0,45 km2) Bjarnarey (0,32 km2) Álsey (0,25 km2) Suðurey (0,20 km2) Brandur (0,1 km2) Hellisey (0,1 km2) Súlnasker (0,03 km2) Geldungur (0,02 km2) Geirfuglasker (0,02 km2) Total: 16,3 km2 Note Vezi și Lista orașelor din Islanda Listă de insule din Islanda Geografia Islandei Vulcani din Islanda Legǎturi externe Materiale media legate de Vestmannaeyjar la Wikimedia Commons is Site-ul oficial a orașului en Info website about the Westman Islands en Booking site for Westman Islands Arhivat în 28 aprilie 2016, la Wayback Machine.
Вестманнаэйяр (острова)

Ве́стманнаэ́йяр (исл. Vestmannaeyjar) — небольшой архипелаг вулканического происхождения к югу от Исландии. Площадь — 21 км². Административно составляет одноимённую общину. Население на 2018 год составляет около 4300 человек. География Архипелаг состоит из одного большого острова (Хеймаэй — единственного обитаемого острова с главным городом архипелага Вестманнаэйяром), 13-ти маленьких, а также нескольких десятков скал и утёсов. Вулканическая деятельность, как и в самой Исландии, очень активна. Крупное извержение вулкана Эльдфедль в 1973 году заставило эвакуировать население Хеймаэя. По его окончании на месте луга образовалась гора высотой около 200 метров. Извержение разрушило около трети города Вестманнаэйяр. Вестманнаэйяр лежит на пути перелётов многих видов птиц. Некоторые виды гнездуются на архипелаге. Острова архипелага Хеймаэй (13,4 км²) Сюртсей (1,4 км²) Эдлидаэй (0,45 км²) Бьяднарей (0,32 км²) Аульсей (0,25 км²) Сюдюрей (0,20 км²) Брандюр (0,1 км²) Хедлисей (0,1 км²) Сульнаскер (0,03 км²) Гельдунгюр (0,02 км²) Гейрфюгласкер (0,02 км²) Хани Хайна Хрёйней История Точная дата открытия островов неизвестна, но предполагается, что архипелаг был обнаружен ирландскими мореплавателями и викингами одновременно с Исландией. Острова также известны тем, что в 1627 году были захвачены османским флотом и берберийскими пиратами, угнавшими около 400 человек в рабство. Другую известность архипелаг приобрёл в 1960-х гг, когда к юго-западу от него образовался новый остров Сюртсей. В переводе с исландского Вестманнаэйяр означает «острова западных людей», что упоминает о первых поселенцах этих мест — ирландцах (которых норвежские викинги называли «западными людьми»), рабах, взбунтовавшихся против своего хозяина, норвежского викинга Хьёрлейва Хродмарссона, и бежавших на острова. Транспорт На Вестманнаэйяр можно попасть либо воздушным транспортом, либо паромом из города Торлауксхёбн. На скальном острове Stóridrangur в западной части архипелага располагается маяк Тридрангар, получивший известность как «одно из самых уединённых мест в мире». Галерея Примечания Ссылки Сайт Вестманнаэйяра Яндекс. Карты
Västmannaöarna

Västmannaöarna (isländska: Vestmannaeyjar) är en isländsk ögrupp, som även utgör en egen kommun. Västmannaöarna har 4 347 invånare och har en sammanlagd yta på 13,4 km². De är belägna cirka 10 kilometer söder om den isländska huvudöns sydkust. Västmannaöarna är en mindre ögrupp utanför Islands sydkust. Ögruppen består av 15 öar och ett trettiotal kobbar och skär. Den sydligaste av öarna är Surtsey, och den nordligaste är Elliðaey. Den största av öarna är Hemön (isländska: Heimaey), som dessutom är den enda av öarna som är bebodd. Ön hade vid årsskiftet 1972/1973 sin hittills största befolkning med 5 303 invånare. I stort sett samtliga evakuerades i samband med vulkanutbrottet och cirka 1 700 återflyttade inte efter att utbrottet upphört. Vulkanutbrottet 1973 Huvudartikel: Vulkanutbrottet på Västmannaöarna 1973 I januari 1973 fick vulkanen Eldfell ett utbrott, som ledde till att Hemön utrymdes. Utbrottet varade mellan den 23 januari och den 3 juli.. Eldfell ligger nära den gamla vulkanen Helgafell. Vulkanutbrottet ödelade delar av bebyggelsen och förstorade Hemöns yta med omkring 20 %. Man befarade att lavan skulle täppa till hamninloppet, men den hejdade sig till sist, där kraftig besprutning med havsvatten anses ha bidragit och resulterade i att hamnen blev mer skyddad än tidigare. Kommunikationer Färjan Herjólfur trafikerar en rutt till Landeyjahöfn vid Markarfljóts mynning på isländska fastlandet. Västmannaöarnas flygplats har regelbundna flygturer till och från Reykjavik. Bildgalleri Se även Heimaeys stavkyrka Olavsfrontalet Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Västmannaöarna.
Вестманнові острови

Вестманові острови або Вестманнаейяр (ісл. Vestmannaeyjar) — муніципалітет, що розміщується на невеликому (близько 15 км²) архіпелазі на півдні від берегів острова Ісландія. Географія Вулканічна діяльність, як і в самій Ісландії, дуже активна. Велике виверження вулкана Ельдфетль в 1973 році змусило евакуювати населення Хеймаей. По його закінченні на місці луків утворилася гора висотою близько 200 метрів. Острови архіпелагу Геймаей (13,4 км²) Суртсей (1,4 км²) Еллідаей (0,45 км²) Б'ярнарей (0,32 км²) Álsey (0,25 км²) Suðurey (0,20 км²) Brandur (0,1 км²) Hellisey (0,1 км²) Súlnasker (0,03 км²) Geldungur (0,02 км²) Geirfuglasker (0,02 км²) Hani Hæna Hrauney Вестманові острови лежать на шляху перельотів багатьох видів птахів. Деякі види гніздуються на архіпелазі. Клімат Місто знаходиться у зоні, котра характеризується морським кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 10 °C (50 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 1.1 °С (34 °F). Історія Точна дата відкриття островів невідома, але вважається, що архіпелаг відкрили ірландські мореплавці та вікінги одночасно з Ісландією. Острови відомі тим, що в 1627 році були захоплені османським флотом і берберськими піратами, які поневолили місцеве населення в рабство і протягом 5 років використовували ці острови в якості своєї бази для операцій в Атлантичному океані. Вдруге про архіпелаг заговорили в 1960-х рр, коли на південний захід від нього утворився новий острів Суртсей. Вулканічна діяльність, як і в самій Ісландії, дуже активна. Велике виверження в 1973 році змусило евакуювати населення Геймаея. По його закінченні на місці луки утворилася гора висотою близько 200 метрів. Походження назви В перекладі з ісландської Вестманнаейяр означає «острови західних людей», що нагадує про перших поселенців цих місць — ірландців (котрих норвезькі вікінги називали «західними людьми»), рабів, що підняли бунт проти свого господаря, норвезького вікінга Хьйорлейва Хродмарссона, та втекли на ці острови. Населення Архіпелаг складається з одного населеного острова Геймаей та 13-ти маленьких безлюдних островів, а також декількох десятків скель та ухилів. Населення на грудень 2006 року становило 4075 осіб. Транспорт Дістатися до архіпелагу можна або літаком, або поромом. Примітки Посилання Офіційний вебсайт Туристична інформація Вестманових островів(англ.) Офіційний вебсайт Вестманнових островів [Архівовано 30 грудня 2007 у Wayback Machine.] Яндекс. Мапи
Rathaus (Reykjavík)

Das Rathaus von Reykjavík (isl. Ráðhús Reykjavíkur) befindet sich am See Tjörnin im Zentrum der isländischen Hauptstadt Reykjavík. Hier tagt der Stadtrat. Außerdem befinden sich in ihm Büros des Bürgermeisters und von anderen hochrangigen Beamten der Stadtverwaltung. Gelegentlich werden die Räumlichkeiten auch für Ausstellungen genutzt. Ein 3D-Reliefmodell Islands kann hier besichtigt werden. Das Rathaus wurde von Margrét Harðardóttur und Steve Christer aus dem Architektenbüro Stúdíó Granda geplant und im Zeitraum von 1987 bis 1992 in Sichtbeton-Bauweise errichtet. Im Jahr 1994 war die Eröffnung. Es besteht aus zwei Gebäuden. Einer der Eingänge im Osten kann über eine Brücke über den Tjörnin erreicht werden. Weblinks RÁÐHÚS REYKJAVÍKUR Beschreibung bei Nordic Adventure Travel (isländisch)
Reykjavík Town Hall

Reykjavík's City Hall (Icelandic pronunciation: [ˈrauːðˌhuːs ˈreiːcaˌviːkʏr̥]; Icelandic: Ráðhús Reykjavíkur) is situated by the Tjörnin (City Pond) in Reykjavík. It houses the offices of the mayor of Reykjavík and a large 3D map of Iceland. The city hall is sometimes used for art exhibitions, functions or live music performances. The building was constructed in 1992 following an international competition won by architects Studio Granda. External links City Hall visitor information [1] (Pictures of the Reykjavík's City Hall, lightened up in pink. Gallery from www.islandsmyndir.is c)
Ratusz w Reykjavíku

Ratusz w Reykjavíku (isl. Ráðhús Reykjavíkur) – postmodernistyczna, wybudowana z betonu, szkła i lawy siedziba prezydenta Reykjavíku, znajduje się nad jeziorem Tjörnin. W budynku znajduje się ogromna mapa 3D Islandii oraz kawiarnia, często organizuje się tu wystawy sztuki islandzkiej.
Ráðhús Reykjavíkur

Ráðhús Reykjavíkur, Reykjaviks rådhus, ligger centralt i staden, invid sjön Tjörnin. I rådhuset finns, förutom kommunförvaltningen, ett kafé, utställningsytor och en stor tredimensionell islandskarta. Byggnaden färdigställdes 1992 efter en internationell arkitekttävling som vanns av isländska Studio Granda.
Рейк'явіцька ратуша

Рейк'явіцька ратуша (ісл. Ráðhús Reykjavíkur) — будинок ратуші, тобто місцезнаходження міської ради столиці Ісландії міста Рейк'явіка. Будинок розташований біля озера Тйорнін у середмісті Рейк'явіка на межі Старого міста. Проєкт ратуші був розроблений архітектурним бюро «Студіо Ґранда» (Studio Granda). Будівельні роботи тривали у період 1987—92 років. Побудована переважно з бетону й скла Рейк'явіцька ратуша складається з двох будинків. Вхід зі східного боку розташований біля мосту над озерам Тйорнін. Поряд з кабінетами міської управи міститься 3D-модель мапи Ісландії. Приміщення ратуші в Рейк'явіку використовуються також для проведення різноманітних культурних заходів, вистав тощо. Примітки Посилання Рейк'явіцька ратуша на www.islandsmyndir.is (ісл.)
Исландски университет

Исландският университет (на исландски: Háskóli Íslands) е публичен изследователски университет в столицата на Исландия, Рейкявик. Това е най-старата и най-голямата институция за висше образование в страната. Основан през 1911 г. като малко училище, днес университетът предоставя обучение на над 12 000 студенти в 25 факултета. Преподаване и изследвания се провеждат по хуманитарни и социални науки, право, медицина, природни науки, инженерство и педагогика. История Исландският университет е основан от Алтинг (националния парламент на страната) на 17 юни 1911 г., обединявайки три бивши училища, които преподават теология, медицина и право. Първоначално университетът разполага с три факултета за тези три специалности плюс факултет по хуманитарни науки. През първата година в него се записват 45 студенти. Първият му ректор е Бьорн Олсен. Университетът играе важна роля в построяването на исландската нация и е възприеман от исландците като важна стъпка към пълната им независимост. Призивите за национален исландски университет датират още от първото заседание на Алтинг през 1845 г. По това време исландските националисти подават молби към Дания за създаването на национално училище, което да предоставя достатъчно национално по характер обучение на исландците. През първите си 29 години университетът се помещава в сградата на исландския парламент. През 1940 г. се премества в днешната си сграда, проектирана от архитекта Гудьоун Самуелсон. През последните години повишената конкуренция на местните колежи поощрява университета да подобри маркетинговата си стратегия и да реновира сградите си. Източници