Eyjafjallajökull

(în traducere „ghețar muntos insular”) este un ghețar, al cincilea ca mărime din Islanda. Ghețarul care acoperă muntele vulcanic Guðnasteinn este amplasat la vest de ghețarul Mýrdalsjökull pe coasta de sud-vest a Islandei și are înălțimea de 1666 m. Prin erupția vulcanului de sub Eyjafjallajökull din aprilie 2010, norul de cenușă vulcanică a paralizat circulația aeriană în aproape toată Europa. Ghețarul Cupola ghețarului ocupă o suprafață de circa 78 km2, cel mai înalt pisc al muntelui fiind Nunataks — 1666 m. Limbile ghețarului coboară în văile adiacente până la o diferență de altitudine de aproximativ 1000 m, cu limbile principale, Steinholtsjökull și Gígjökull, întinzându-se spre nord. La baza văilor se află numeroase morene transportate de ghețar, în urma evenimentelor din aprilie 2010, lacul glaciar Lónið fiind complet acoperit de cenușă vulcanică. Vulcanul Vulcanul de sub ghețar se numește Guðnasteinn deși adeseori se face referire la acest vulcan în mod impropriu prin numele ghețarului Eyjafjallajökull. Vulcanul Guðnasteinn aparține de zona vulcanică de sud a Islandei. El este considerat de majoritatea vulcanologilor un stratovulcan. Caldera vulcanului are un diametru de 3–4 km. Craterele prezintă câteva crăpături cu lungimi de peste 30 km, orientate est-vest, ce emană căldură. Vârsta rocilor înconjurătoare vulcanului este apreciată la 700.000–800.000 ani. Acestea sunt, în majoritate, compuse din bazalt de tranziție, ca de exemplu dacitul. Guðnasteinn este un vulcan care a erupt deja în urmă cu 800.000 de ani, erupții mai cunoscute fiind în anul 870 și 2010, cu toate că nu face parte din grupa vulcanilor cu activitate deosebită din Islanda. Erupția din anul 2010 a început înainte de miezul nopții la data de 20 martie 2010. Locul erupției nu era din craterul principal al vulcanului Guðnasteinn, ci dintr-o crăpătură pe versantul estic al vulcanului, situat în aproapierea trecătorii Fimmvörðuháls dintre ghețarii Eyjafjallajökull (muntele Guðnasteinn) și Mýrdalsjökull (Muntele Katla). Regiunea învecinată, Fljótshlíð, și coasta islandeză de sud dintre Hvolsvöllur și Vík í Mýrdal, cu circa 500 de locuitori, au fost evacuate. Apropierea erupției vulcanice a fost semnalată de câteva cutremure mai slabe, care aveau centrul sub vulcan la o adâncime de 10 km. Deja la începutul lunii februarie a aceluiași an, a fost măsurată în zonă, de către centrul meteorologic al Universității din Islanda, o activare a mișcărilor seismice. Concomitent s-a observat o deformare, cu o ridicare de 15 cm a scoarței terestre, cauzată de activarea vulcanică din adâncime. Referințe Bibliografie Hjaltadottir, S., K. S. Vogfjord and R. Slunga, 2009. Seismic signs of magma pathways through the crust at Eyjafjallajokull volcanoe, South Iceland, Icelandic Meteorological office report, VI 2009-013 Hooper, A., R. Pedersen, F. Sigmundsson, Constraints on magma intrusion at Eyjafjallajökull and Katla volcanoes in Iceland, from time series SAR interferometry, In: The VOLUME project – Volcanoes: Understanding subsurface mass movement, eds. C. J. Bean, A. K. Braiden, I. Lokmer, F. Martini, G. S. O‘Brien, School of Geological Sciences, University College Dublin, p. 13–24, 2009. Larsen, G., 1999. Gosið í Eyjafjallajökli 1821-1823 Arhivat în 22 noiembrie 2010, la Biblioteca Națională și Universitară a Islandei (The eruption of the Eyjafjallajökull volcano in 1821–1823). Science Institute Research Report RH-28-99. 13 p. Reykjavík. Oskarsson, Birgir Vilhelm 2009. The Skerin ridge on Eyjafjallajökull, South Iceland: Morphology and magma-ice interaction in an ice-confined silicic fissure eruption Arhivat în 21 noiembrie 2009, la Biblioteca Națională și Universitară a Islandei. M.Sc. thesis, Faculty of Earth Sciences, University of Iceland. 111 p. Pedersen, R., Freysteinn Sigmundsson and Páll Einarsson, 2007: Controlling factors on earthquake swarms associated with magmatic intrusions; Constraints from Iceland, Journal of Volcanology and Geothermal Research, 162, 73–80. Pedersen, R., Sigmundsson, F., Temporal development of the 1999 intrusive episode in the Eyjafjallajökull volcano, Iceland, derived from InSAR images, Bull. Volc., 68, 377-393, 2006. Pedersen, R., F. Sigmundsson, InSAR based sill model links spatially offset areas of deformation and seismicity for the 1994 unrest episode at Eyjafjallajökull volcano, Iceland, Geophys. Res. Lett., 31, L14610, 2004, doi:10.1029/2004GL020368. Sigmundsson, F., Geirsson, H., Hooper, A. J., Hjaltadottir, S., Vogfjord, K. S., Sturkell, E. C., Pedersen, R., Pinel, V., Fabien, A., Einarsson, P. Gudmundsson, M. T., Ofeigsson, B., Feigl, K., Magma ascent at coupled volcanoes: Episodic magma injection at Katla and Eyjafjallajökull ice-covered volcanoes in Iceland and the onset of a new unrest episode in 2009, Eos Trans. AGU, 90(52), Fall Meet. Suppl., Abstract V32B-03. Sturkell et al.: Katla and Eyjafjallajökull Volcanoes. Developments in Quaternary Science. Volume 13, 2010, Pages 5–21, doi:10.1016/S1571-0866(09)01302-5. Legături externe en Eyjafjallajökull la Institutul Smithsonian is Harta cu ipoteze despre locul unor erupții (gosstaðir) și a unor crăpături (sprungur) a vulcanilor Katla și Eyjafjallajökull cu date calendaristice[nefuncțională], de la Universitatea din Islanda en Mișcările magmei și cutremure provocate de Eyjafjallajökull, Isl. Wetteramt en Perioada de activitate vulcanică în ultimii 15 ani, date de la Universitatea din Islanda, Eyjafjallajökull: S.13 f. Schimbările climatice înfurie vulcanii, 25 aprilie 2010, Anca Aldea, Jurnalul Național