NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Národní a univerzitní knihovna Islandu

Národní a univerzitní knihovna Islandu (islandsky: Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn) je národní knihovnou Islandu a zároveň univerzitní knihovnou Islandské univerzity. Sídlí v Reykjavíku. Vznikla 1. prosince 1994 sloučením Národní knihovny (založena roku 1818) a Univerzitní knihovny (založena 1940). V roce 1994 získala knihovna také novou budovu, která byla speciálně pro ni postavena. Stavba trvala šestnáct let. Budova se nazývá Þjóðarbókhlaðan, nabízí 13 000 metrů čtverečních užitné plochy. Stojí poblíž hlavního kampusu Islandské univerzity a Islandského národního muzea. Národní knihovna je největší knihovnou na Islandu s asi milionem položek. Obsahuje téměř všechna písemná díla, která kdy byla vydána na Islandu. Vlastní také 15 000 rukopisů. Nejstarší pergamenové rukopisy pocházejí z doby kolem roku 1100 a patří mezi nejstarší příklady psané islandštiny. Knihovna má právo povinného výtisku. Od roku 2001 rovněž uchovává snímky všech webových stránek s národní doménou .is. Studenti všech vysokých škol dostávají čtenářský průkaz zdarma, ostatní uživatelé musí uhradit malý poplatek. Právní postavení knihovny určuje zákon z roku 2011. Je řízena ministerstvem školství, vědy a kultury, které volí knihovní radu sestávající ze sedmi členů a národního knihovníka. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku National and University Library of Iceland na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní a univerzitní knihovna Islandu na Wikimedia Commons
Islands nationalbibliotek

Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn (Islands Landsbibliotek – Universitetsbiblioteket) er Islands national- og universitetsbibliotek. Det er Islands klart største bibliotek med ca. 1 million værker af forskellig art. Nationalbiblioteket samler alle trykte værker, som publiceres enten på Island, på islandsk, af islændinge eller om Island. Som universitetsbibliotek har det landets største samling af videnskabelige arbejder på mange sprog. De fleste kan lånes af almindelige borgere med lånerkort. Manuskriptsamlingen omfatter flere end 15 000 bind. De ældste er fra 1100-tallet, men størstedelen er fra renæssancen og nyere tid. Disse værker, samt bøger som blev publiceret før 1900, kan man ikke hjemlåne, men de kan læses på bibliotekets læsesal. Historie Det nuværende National- og Universitetsbibliotek blev grundlagt i 1994, da det tidligere nationalbibliotek Landsbókasafns Íslands, grundlagt i 1818, blev slået sammen med Universitetsbiblioteket, Háskólabókasafns, der var etableret i 1940. Referencer Eksterne henvisninger Officielt netsted
National- und Universitätsbibliothek Islands

Die National- und Universitätsbibliothek Islands (isl. Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn) entstand 1994 aus der Zusammenlegung der Nationalbibliothek Islands und der Bibliothek der Universität Island (isl. Háskóli Íslands) in Reykjavík. Am 1. Dezember 1994 erfolgte der Bezug eines modernen Neubaus an der Arngrímsgata. Im Bestand der Bibliothek sind auch die meisten der mittelalterlichen Handschriften Islands. Geschichte Nationalbibliothek Islands (isl. Landsbókasafn Íslands), gegründet 1818 Universitätsbibliothek (isl. Háskólabókasafn), gegründet 1940 Siehe auch Carl Christian Rafn, Mitbegründer der Landsbókasafn Íslands (er schenkte 22 Bücher nach Island) Jón Árnason, bedeutender Bibliothekar an der Nationalbibliothek Islands Weblinks Homepage der National- und Universitätsbibliothek Island (in isl., teilweise auch in engl.). Homepage der Universität Islands (in isl., teilweise auch in engl.). Web-OPAC des Konsortiums isländischer Bibliotheken (isl. Landskerfi bókasafna hf.), der auch den kompletten Bestand der National- und Universitätsbibliothek Island nachweist (in isl. und engl.).
Biblioteca Nacional y Universitaria de Islandia

La Biblioteca Nacional y Universitaria de Islandia (en islandés: Landsbókasafn Íslands — Háskólabókasafn) es la biblioteca nacional de Islandia,​ que también funciona como la biblioteca de la Universidad de Islandia. Se encuentra en Reikiavik, Islandia. Características La biblioteca fue fundada el 1 de diciembre de 1994 en Reikiavik la capital nacional, con la fusión de la antigua Biblioteca Nacional, Islas Landsbókasafn (fundada en 1818), y la biblioteca de la universidad (formalmente est 1940). Es, por mucho, la mayor biblioteca de Islandia con cerca de un millón de artículos en diversas colecciones. La mayor colección de la biblioteca es la colección nacional que contiene obras de casi todos los escritos publicados en Islandia y artículos relacionados con Islandia publicados en otras partes. Es el principal depósito legal en Islandia. Historia La primera biblioteca nacional de Islandia, Íslands stiftisbókasafn , se estableció por iniciativa del anticuario danés Carl Christian Rafn y la Sociedad Literaria de Islandia en 1818, y los primeros libros de la biblioteca fueron obsequios de islandeses y daneses. A partir de 1825, la biblioteca se ubicó en el desván de la recién renovada Catedral de Reykjavík y en 1848 se contrató al primer bibliotecario nacional, el folclorista Jón Árnason , para que la administrara. En 1847 se inició la colección de manuscritos con la compra de una gran colección de manuscritos de la finca del obispo Steingrímur Jónsson . Con motivo del 1 000 aniversario del asentamiento de Islandia, en 1874 la biblioteca recibió numerosas donaciones​ y en 1883 Jón Árnason estimó el número total de volúmenes de la biblioteca en 20 000. Véase también Arquitectura de Islandia Bibliotecas nacionales Cultura de Islandia Referencias
Bibliothèque nationale et universitaire d'Islande

La bibliothèque nationale et universitaire d'Islande est la principale bibliothèque d'Islande. Elle a été créée le 1er décembre 1994 par la fusion de la bibliothèque nationale (créée en 1818) et de la bibliothèque universitaire (créée en 1940). Liens externes (is) Site officiel Sciences de l’information et bibliothèques Portail de l’Islande
Landsbókasafn Íslands Háskólabókasafn

De Nationale en Universiteitsbibliotheek van IJsland (IJslands: Landsbókasafn Íslands - Háskólabókasafn) is de nationale bibliotheek van IJsland in Reykjavik. Deze bibliotheek ontstond in 1994 uit een fusie tussen de Universiteitsbibliotheek en de toenmalige Nationale Bibliotheek van IJsland. Zie ook Lijst van nationale bibliotheken Externe link (en) Officiële website
Islandzka Biblioteka Narodowa i Uniwersytecka

Biblioteka Narodowa i Uniwersytecka Islandii (isl. Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn) – biblioteka narodowa Islandii w Rejkjaviku. Historia W 1916 roku duński historyk i antykwariusz Carl Christian Rafn zaproponował Islandzkiemu Towarzystwu Literackiemu powołanie komitetu, który opracuje zasady powstania biblioteki publicznej. Prezes Towarzystwa 18 sierpnia 1918 roku otrzymał zgodę biskupa na zorganizowanie biblioteki na terenie katedry. Nosiła ona nazwę Stiftisbókasafn i w pomieszczeniach katedry działała do 1881 roku, gdy przeniesiono ją do zbudowanego obok budynku parlamentu. W 1908 roku biblioteka przeniosła się do nowego budynku, który dzieliła z Islandzkim Muzeum Narodowym i Muzeum Historii Naturalnej. W 1994 roku decyzją parlamentu biblioteka narodowa i Biblioteka Uniwersytecka, która powstała w 1940 roku zostały połączone. Budynek Decyzję o budowie nowego budynku dla biblioteki podjął parlament w 1970 roku. Planowano jego otwarcie w 1974 roku z okazji obchodów 1100 rocznicę zasiedlenia Islandii. Prace budowlane rozpoczęto w 1978 roku, a otwarcie miało miejsce w 1994 roku. Projektantami nowego budynku byli Manfreð Vilhjálmsson i Þorvaldur S. Þorvaldsson. Zbiory Początkowo zbiory biblioteki liczyły 5–6 tys. woluminów. W 1846 roku włączono do nich kolekcję rękopisów biskupa Steingrímura Jónssona, a w 1877 roku z pieniędzy przyznanych przez parlament kupiono kolekcję prezesa Islandzkiego Towarzystwa Literackiego Jóna Sigurðssona. Gdy w 1881 roku przenoszono ją do budynku parlamentu zbiory liczyły 19 tysięcy woluminów. Od 1886 roku drukarnie miały obowiązek przekazywania do biblioteki dwóch kopii wszystkich druków. W 1900 roku zakupiono zbiory Islandzkiego Towarzystwa Literackiego. W momencie powstania zbiory Biblioteki Uniwersyteckiej liczyły 30 000 woluminów, ponieważ weszły w ich skład zbiory szkół istniejących od pierwszej połowy XIX wieku. Od 1964 roku miała ona prawo do egzemplarza obowiązkowego. Zgodnie z ustawą z 20 marca 2002 roku Biblioteka Narodowa i Uniwersytecka ma prawo do trzech egzemplarzy obowiązkowych. Obejmuje ono publikacje drukowane, mikrofilmy i przezrocza, nagrania dźwiękowe, materiały elektroniczne i materiały publikowane w sieci komputerowej. Biblioteka ma również prawo i obowiązek archiwizacji stron internetowych. Przypisy
Biblioteca Nacional e Universitária da Islândia

A Biblioteca Nacional e Universitária da Islândia (em islandês Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn) é a biblioteca nacional e universitária da Islândia, localizada na cidade de Reiquiavique, a capital. É a maior biblioteca do país, contando com mais de 1 milhão de itens - livros, jornais, revistas, manuscritos, mapas, música, produção audiovisual, acervo da web, etc... É a depositária legal do património bibliográfico da Islândia desde 1886, e dispõe de uma importante coleção de manuscritos e de notas musicais. Resulta da fusão em 1994 da antiga biblioteca nacional (Landsbókasafns Íslands, fundada em 1818) com a biblioteca universitária (Háskólabókasafns, estabelecida em 1940). Referências Ligações externas Biblioteca Nacional e Universitária da Islândia (em islandês) Biblioteca Nacional e Universitária da Islândia (em inglês) Ver também Reiquiavique Cultura da Islândia
Национальная и университетская библиотека Исландии

Национальная и университетская библиотека Исландии (исл. Landsbókasafn Íslands — Háskólabókasafn) является национальной библиотекой Исландии и расположена в Рейкьявике. Эта библиотека была создана в 1994 году в результате слияния между Университетской (Háskólabókasafns) и бывшей Национальной (Landsbókasafns Íslands) библиотеками Исландии. Последняя, Национальная библиотека Исландии, основана датским антикваром Карлом Христианом Рафном и Исландским литературным обществом (Hið Íslenzka Bókmenntafélag, председатель Расмус Раск) в 1818 году. Первый библиотекарь, Йон Арнасон, был назначен в 1848 году. Примечания Литература Encyclopedia of library and information science. — New York, 1986. — С. 74–82. — ISBN 9780824720414. Petursdottir, K. H. Public Libraries in Iceland // Scandinavian Public Library Quarterly. — 1983. — Vol. 16. — С. 110. Ссылки Официальное изображение современного здания библиотеки
Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn

Landsbókasafn Íslands – Háskólabókasafn ("Islands landsbibliotek – Universitetsbiblioteket") är Islands national- och universitetsbibliotek. Biblioteket är det nationella biblioteket som samlar alla tryckta verk som publiceras i Island, av islänningar och om Island. Som universitetsbibliotek har det landets största samling av vetenskapliga arbeten på flera språk. Många kan lånas av låntagare med lånekort. Samlingen av manuskript omfattar fler än 15 000 volymer. De flesta är från tidigmodern tid och den moderna tiden och det finns en del ovanliga tryckningar. Dessa verk samt de som publicerats före 1900 kan man läsa på biblioteket. Det nuvarande biblioteket bildades 1994 då det tidigare nationalbiblioteket Landsbókasafns Íslands, grundat 1818, slogs ihop med universitetsbiblioteket, Háskólabókasafns. Se även Árni Magnússon-institutet för isländska studier Islands universitet Safnahúsið Källor Externa länkar Webbplats
Національна й університетська бібліотека Ісландії

Національна й університетська бібліотека Ісландії (Landsbókasafn Íslands — Háskólabókasafn) — найбільша наукова бібліотека Ісландії. Була заснована в 1994 році шляхом злиття Національної бібліотеки Ісландії та Бібліотеки Ісландського університету. (Háskóli Íslands) в місті Рейк’явік. 1 грудня 1994 року бібліотека переїхала в нове приміщення на вулиці Арнгримсґата (Arngrímsgata). У фондах бібліотеки зосереджена більшість середньовічних ісландських рукописів. Попередники сучасної бібліотеки Національна бібліотека Ісландії (Landsbókasafn Íslands), заснована в 1818 році. Університетська бібліотека (Háskólabókasafn), заснована в 1940 році. Посилання Офіційна сторінка бібліотеки (ісл., частково англ.) Офіційна сторінка Ісландського університету (ісл., частково англ.) Web-OPAC Консорціум ісландських бібліотек. Його каталог містить всі фонди національної бібліотеки (ісл. та англ.)
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur és un municipi d'Islàndia, a la regió de Norðurland eystra. Té una extensió de 198,9 km² i una població de 53 habitants a primer de gener de 2025. El municipi cobreix la major part de la península de Tjörnes, entre la badia de Skjálfandi i el fiord d'Öxarfjörður. Tjörneshreppur, en la seva forma actual, es va establir el 1912 quan el districte de Húsavík es va dividir en dues parts. El districte estava format pels pobles de Húsavík, Tjörnes i Reykjahverfi, però la població de Húsavík i els seus voltants immediats van continuar anomenant-se Húsavíkurkauptúnið i es trobava com una falca al mig de Tjörneshreppur, tal com era llavors. Aleshores, el districte es va dividir en dos de nou el primer de gener de 1933, i la part sud, Reykjahverfi, es va convertir en Reykjahreppur. Des del segle XI, la zona que abastava des de la terra de Máná, al nord de Tjörnes, l'assentament al llarg de la costa del cap a l'oest fins al fons de Skjálfandaflói i Reykjahverfi, era un municipi que aleshores s'anomenava Tjörneshreppur. Al segle XVIII o XIX, el nom va canviar a Húsavíkurhrepp, que era la seu de l'assemblea del comtat, i el 1912, quan la ciutat de Húsavík es va convertir en un municipi independent, naturalment va conservar aquest nom. Referències
Tjörnes (Gemeinde)

Tjörnes ist eine Gemeinde im Norden Islands. Sie liegt in der Region Norðurland eystra. Am 1. Januar 2023 hatte die Gemeinde 60 Einwohner. Geografie Die Gemeinde nimmt den Großteil der Halbinsel Tjörnes zwischen dem Öxarfjörður im Osten und der Skjálfandi-Bucht im Westen ein. Die Gemeinde wird nach Süden vom Gemeindegebiet von Norðurþing und nach Norden vom Atlantik umschlossen. Die nächstgrößere Siedlung ist Húsavík. Geschichte Einer Eingemeindung nach Húsavík wurde in einem Referendum am 8. Oktober 2005 eine Absage erteilt. Einwohnerentwicklung Wie die meisten Gebiete Islands, außer dem Südwesten rund um die Hauptstadt Reykjavík, ist Tjörnes von Landflucht betroffen. Von 1997 bis 2006 betrug der Bevölkerungsrückgang 24 %. Verkehr Der Norðausturvegur, die Straße 85, umrundet die Halbinsel in Küstennähe.
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur (Icelandic pronunciation: [ˈtʰjœrˌnɛsˌr̥ɛhpʏr̥] ) is a municipality in Iceland, part of the Norðurland eystra region. It is surrounded by the Norðurþing municipality on land, but has significant coastline. As of 1 January 2025, Tjörneshreppur had 53 inhabitants, making it the smallest municipality in Iceland. References
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur es un municipio de Islandia. Se encuentra en la zona norte de la región de Norðurland Eystra y en el condado de Norður-Þingeyjarsýsla. Población y territorio Tiene un área de 199 kilómetros cuadrados. Su población es de 57 habitantes, según el censo de 2011, para una densidad de 0,28 habitantes por kilómetro cuadrado. Separa las bahías de Skjálfandi, al occidente, y de Öxarfjörður, al oriente. Por el sur limita con el municipio de Norðurþing, que lo rodea por tierra. Véase también Localidades de Islandia Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Tjörneshreppur. Página oficial (islandés)
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur (kiejtése: ˈtʰjœrˌnɛsˌr̥ɛhpʏr̥) önkormányzat Izland Északkeleti régiójában, amely 1912-ben jött létre Húsavíkurhreppur két részre osztásával. 2005-ben népszavazást tartottak a környékbeli önkormányzatok egyesítéséről, de a javaslat elbukott. Népesség Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Tjörneshreppur című izlandi Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos honlap (izlandiul)
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur is een gemeente in het noorden van IJsland in de regio Norðurland eystra. Het heeft 63 inwoners (in 2005) en een oppervlakte van 199 km². De gemeente omvat het grootste deel van het schiereiland Tjörnes, tussen de baai Skjálfandi en het fjord Öxarfjörður.
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur – gmina w północnej Islandii, w regionie Norðurland eystra, położona na półwyspie Tjörnes (od którego wzięła nazwę), między zatokami Skjálfandi i Öxarfjörður. Niewielka gmina pod względem powierzchni i liczby ludności. Siedziba gminy znajduje się w pobliskim Húsavík w sąsiedniej gminie Norðurþing. Przez gminę biegnie droga nr 85, która łączy ją z Húsavík na zachodzie i Kópasker na wschodzie. Zmiany liczby ludności gminy 1998-2018 Przypisy
Bessastaðir

Bessastaðir je historické panské sídlo na Islandu, které slouží jako oficiální rezidence islandské hlavy státu. Nachází se v Álftanesu (část obce Garðabær) 15 km jihozápadně od Reykjavíku. Komplex budov zahrnuje přijímací místnost, hospodářské křídlo, garáže a domy zaměstnanců. Hlavní budova Bessastaðastofa byla postavena v letech 1761 až 1766 pro soudce Magnúse Gíslasona a za vlády prezidentky Vigdís Finnbogadóttirové prošla rozsáhlou rekonstrukcí. K areálu od počátku patřil také vlastnický kostel; stávající kostelní budova byla postavena z lávového kamene z Gálgahraunu podle plánů Georga Davida Anthona a vysvěcena v roce 1796. Kostel je jedinou částí Bessastaðiru, která je přístupná veřejnosti. V blízkosti rezidence se nachází rybník Bessastaðatjörn, kde je možno pozorovat vodní ptactvo. Historie Podle archeologického průzkumu zde vznikl statek již v počátcích osidlování Islandu v 10. století. Je doloženo, že ho vlastnil Snorri Sturluson, i když není známo, zda v něm také bydlel. Po jeho smrti se stal Bessastaðir majetkem norského krále a sídlili zde vysocí úředníci. V roce 1627 se usedlost stala cílem nájezdu berberských otrokářů. Koncem osmnáctého století byla zřízena střední škola Lærði Skólinn, která se roku 1846 přesunula do hlavního města. Později zde pobývaly významné osobnosti islandské literatury Grímur Thomsen a Theodóra Thoroddsen. Posledním soukromým majitelem byl podnikatel Sigurður Jónasson, který v roce 1941 věnoval usedlost státu. Stala se sídlem regenta Sveinna Björnssona a po vyhlášení islandské nezávislosti roku 1944 prezidentskou rezidencí. Od srpna 2024 v ní pobývá prezidentka Halla Tómasdóttir. Kromě Bessastaðiru využívá také sídlo Staðastaður na adrese Sóleyjargata 1 v Reykjavíku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bessastaðir na Wikimedia Commons
Bessastaðir

Bessastaðir er den islandske præsidentbolig. Gården ligger i Álftanes, ikke langt fra hovedstaden Reykjavík. Ifølge arkæologiske udgravninger skal stedet have været beboet siden 900-tallet. I 1200-tallet havde Snorri Sturluson en af sine mange gårde der. Efter drabet på Sturlasson i 1241, tilfaldt ejendommen den norske konge Håkon Håkonsson, og i middelalderen fungerede den som sæde for de øverste norske embedsmænd i landet og i 1600-tallet for de danske. I 1627 modstod gården et angreb fra nordafrikanske pirater. Den nuværende hovedbygning blev opført i 1761–66. Mellem 1805 og 1846 var Bessastaðir sæde for en skole, hvor mange af Islands betydeligste personligheder studerede. I 1867 blev ejendommen overtaget af digteren og politikeren Grímur Thomsen, som boede der i næsten to årtier. Blandt de senere ejere var redaktøren og altingsmanden Skúli Thoroddsen og hans hustru digteren Theodóra Thoroddsen. I 1940 købte Sigurður Jónasson Bessastaðir ejendommen. Han skænkede i 1941 Bessastaðir til staten som bolig for den islandske regent, og siden republikkens indførelse i 1944 har gården fungeret som residens for den islandske præsident. Billedgalleri Noter
Bessastaðir

Bessastaðir (Icelandic pronunciation: [ˈpɛsːaˌstaːðɪr̥], lit. 'Bessi's Place') is the official residence of the president of Iceland. It is situated in Álftanes (Garðabær Municipality), about 15 kilometres (9.3 mi) from the capital city, Reykjavík. History Bessastaðir was first settled in 1000. It became one of Snorri Sturluson's farms in the 13th century. After Snorri's murder in September 1241, Bessastaðir was claimed by the King of Norway. Thereafter it became a Royal stronghold and the dwellings of the King's highest-ranking officers and officials in Iceland. It resisted an attack by Turkish slave raiders in July 1627. In the late 18th century Bessastaðir was changed into a school for a few years, before becoming a farm. In 1867 the farm was purchased by the poet and statesman Grímur Thomsen, who lived there for almost two decades. Among later owners were editor and parliamentarian Skúli Thoroddsen, and his wife, Theodóra Thoroddsen, who was well known for her literary works. In 1940 Sigurður Jónasson bought Bessastaðir and donated it to the state in 1941 as a residence for the Regent and later the President of Iceland. Photo gallery References External links Bessastaðir — the Presidential Residence
Bessastaðir

Bessastaðir est la résidence officielle du président d'Islande. Elle se trouve à Álftanes, une ville située à environ dix kilomètres à l'ouest de la capitale, Reykjavik. Le site, situé aux abords d'une zone naturelle et face au vaste étang de Bessastaðatjörn, très prisé des oiseaux migrateurs, est occupée depuis Xe siècle, et comprend actuellement une grosse ferme, un manoir, ainsi qu'une église (seul bâtiment ouvert aux visiteurs). Au XIIIe siècle, l'une des fermes qui s'y trouvaient, étaient la propriété de l'écrivain Snorri Sturluson. Après la mort de ce dernier en 1241, le roi de Norvège Håkon IV lui confisqua ses biens, et durant tout le reste du Moyen Âge, Bessastaðir fut utilisé comme résidence des représentants des monarques norvégiens, puis danois en Islande. Le bâtiment principal de Bessastaðir a été construit entre 1761 à 1766. En 1805, la seule école secondaire du pays vint s'y installer. Elle réunissait entre autres par le « Fjölnismenn », un groupe de jeunes intellectuels, ainsi que d'autres étudiants qui devinrent plus tard les dirigeants de la campagne pour l'indépendance nationale. L'école a déménagé à Reykjavík en 1846. En 1867, la ferme fut achetée par le poète et homme d'État Grímur Thomsen, qui y a vécu là pendant près de deux décennies. Parmi les propriétaires ultérieurs ont été rédacteur en chef et parlementaire Skúli Thoroddsen, et sa femme, Theodóra, qui était bien connu pour ses œuvres littéraires. En 1940 Sigurður Jónasson acheta Bessastaðir pour en faire don à l'État l'année suivante, lequel en fit la résidence officielle du régent du royaume d'Islande, Sveinn Björnsson, devenu en 1944 président d'Islande. Références Portail de l’Islande Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Bessastaðir

Bessastaðir è la residenza ufficiale del Presidente della Repubblica d'Islanda, a Álftanes, a circa 15 km da Reykjavík, la capitale dell'Islanda. Storia La penisola su cui risiede Bessastaðir è stata occupata sin dall’anno 1000. È nota per essere stata una delle residenze di Snorri Sturluson. Dopo la sua uccisione, nel settembre 1241, Bessastaðir fu rivendicato dal re di Norvegia. Successivamente divenne una roccaforte reale e residenza di ufficiali di alto rango del re e di vari funzionari in Islanda. Resistette anche a un attacco da parte di razziatori ottomani di schiavi nel mese di luglio 1627. Per secoli è stato la sede della scuola più importante dell'Islanda, la Latínuskólinn (scuola latina), dopo di che divenne una fattoria fino al 1944, quando fu donata al Presidente della Repubblica. Il luogo prende il nome da Sigurður Jónasson Bessastaðir che acquistò la tenuta nel 1940. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bessastaðir