Salgótarjáni utcai zsidó temető

A Salgótarjáni utcai zsidó temető, Schweitzer József korábbi budapesti főrabbi szerint „sírkövekből álló múzeum”. Budapest VIII. kerületében található, és nyughelyet ad a XIX. század végi és XX. század eleji magyarországi zsidóság számos jelentős személyiségének, ezzel Magyarország egyik legjelentősebb izraelita temetője. Monumentális funerális építészete művészetileg kiemelkedőnek számít. Fekvése A Salgótarjáni utca 6. szám alatt jegyzett temető magas kőfallal körülvett hely, területe szabálytalan trapezoid alapú. Nyugatról a Fiumei úti sírkert, délről a Salgótarjáni utca, keletről sportpályák, északról korábban a Taurus Gumiipari Vállalat ipartelepe, elbontása után üres térség határolja. Az 1908-ból származó kapuépítményét Lajta Béla tervezte. A bejárati épülettől északi irányban található az ugyancsak Lajta által tervezett szertartási épület (1907–1908), a temető nyugati fala mentén családi mauzóleumok és nagyobb sírboltok állnak. Története Hitközségi tulajdonban, a temető „aranykora” (1874–1945) 1874-ben hozták létre, a Kerepesi temető területéből egy 6,5 hektáros rész leválasztásával és fallal történő elkerítésével. Ez a temető a Váci úti és a Lehel utcai izraelita temetőt volt hivatott tehermentesíteni. A temető hamar betelt, és már 1893-tól csak azok használhatták, akik korábban külön sírhelyet vagy sírboltot szereztek. Mindenki másnak az 1893-ben megnyílt Kozma utcai izraelita temető állt rendelkezésére. 1904-től nagyobb szabású átalakítási munkálatok folytak, ebben az időben épült meg a bejárati épület és a ravatalozó is. A temető teljesen az 1920-as években telt be. Az időszakban pesti zsidóság legprominensebb alakjait temették ide, ezek: Wahrmann Mór politikus (1832–1892), Wodianer Fülöp könyvkiadó (1820–1899), Kaufmann Dávid vallásfilozófus (1852–1899), Weiss Manfréd gyáriparos (1857–1922), Fényes Adolf festőművész (1867–1945) és mások. 1945-ben ide temették a budapesti gettó mintegy 2000 (más források szerint 2700) elhunyt tagját is – sokat közülük nem sikerült azonosítani. Dunából kihalászott holttesteket is helyeztek nyugalomra a temetőben. A Budapesti Temetkezési Intézet tulajdonában, a „pusztulás évtizedei” (1945–2016) A második világháború után már csak elvétve került sor a Salgótarjáni utcai temetőben temetési szertartásra. Ugyancsak a második világháború után a temetőt államosították, és a Budapesti Temetkezési Intézet tulajdonába került. Ez az állapot 2016-ig állt fenn. (Fenntartója eredetileg a Pesti Izraelita Hitközség, majd 1950-től a Budapesti Zsidó Hitközség volt.) Az 1950-es évekig használták, de sosem zárták hivatalosan be. Az ezt követő évtizedek során vandálok pusztítottak és fosztogattak a temetőben, illetve a burjánzó növényzet is elkezdte fokozatosan visszahódítani azt. A ravatalozó kupolája az 1970-es évek során beomlott, számos építmény életveszélyessé vált. A teljes temetőt 2002-ben műemléki védelem alatt helyezték. Az utolsó temetéseket 2004-ben (Bauer Sára, 1917–2004) és 2008-ban (Vázso­nyi Vilmos, 1935–2008) tartották. 2002-ben a budapesti gettóban elhunyt zsidók emlékére emlékművet állítottak. A Nemzeti Örökség Intézete tulajdonában, felújítási munkálatok kezdődnek (2016–) 2016-ban a szomszédos Fiumei úti sírkerttel együtt a 2013-ban létrehozott Nemzeti Örökség Intézete tulajdonába került. Ez utóbbi és a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége a felújítási munkálatok elvégzése végett 2016. május 26-án ideiglenesen bezárta, majd ugyanazon év októberének végén – a főbb útvonalak megtisztítását követően – ismét megnyitotta. A temető régi mészkőfala 2018 februárjában váratlanul leomlott. Ezt követően újjáépítették 12 500 egyedileg méretezett, kézi erővel megmunkált, összesen közel 1000 tonna súlyú mészkőtömb felhasználásával. Ekkor derült ki, hogy a fal melletti nagy mauzóleumoknak érdekes módon a Salgótarjáni utca felé is volt régen bejáratuk. (A jelenség oka nem ismert.) A rekonstrukció 2018 novemberében indult, és 2020 márciusára ért véget. Költsége mintegy bruttó 2 milliárd forint volt. Egy helyen a falban fülkét alakítottak ki, ahol látható az egyik mauzóleum hátsó részéből egy kő, amely a kutatások szerint egy 19. században lebontott, Budapest Verespálné utcai ház főbejárati szemöldökköve lehetett. A temetőben körülbelül 12 000 (újabb kutatások szerint források szerint 20 000-nél több, talán 24 000) ember nyugszik. Különlegessége Klein Rudolf művészettörténész szerint: „A Salgótarjáni utcai izraelita temető műemlékvédelmi összefüggésben is különleges: azon kevés európai zsidó temetkezési helyek egyike, melyek majdnem tökéletesen megőrizték eredeti állapotukat, miután az 1920-as évektől új síremlék kevés épült, csak a meglevőkbe temettek el további családtagokat. Az idő vasfogának hatását, a fosztogatásokat és rombolásokat leszámítva itt semmilyen építészeti, illetve jelentősebb kertészeti beavatkozás nem volt. A temető dús, jobbára spontán növényzettel rendelkezik, amely szintén hozzájárul rendkívüli esztétikai hatáshoz.” Látogatása A temető ingyenesen, és a nem zsidó vallásúak számára is látogatható, alkalmanként a Nemzeti Örökség Intézete is tart szakszerű, ugyancsak ingyenes vezetéseket. Szombaton és nagyobb zsidó ünnepeken zárva tart. Fontos kiemelni, hogy ugyan 2016-tól a Nemzeti Örökség Intézete a főbb utakat megtisztította a növényzettől, azonban ez nem vonatkozik a belső parcellákra és a falsírboltokra. Míg a belső síremlékek közül több megdőlt, a falsírboltok, mauzóleumok omladoznak (több közülük össze is omlott már). Ezt kiegészíti az, hogy a falsírboltok többsége feltört, több méter mély lyukakként tátonganak a kripták, olykor a koporsókból kiszórt emberi maradványok is láthatók. Erre való tekintettel a kijelölt utakról letérni életveszélyes, az egyes sírokat kizárólag kegyeleti okokból lehet megközelíteni. Nyitvatartási idő: Nyári időszámítás: Hétfőtől csütörtökig és vasárnap: 8.00-16.00 Pénteken: 8.00-14.00 Téli időszámítás: Hétfőtől csütörtökig és vasárnap: 8.00-15.00 Pénteken: 8.00-14.00 Térkép [1] Mauzóleumok Egyéb síremlékek tervezői Az egyes síremlékek sokszor művészi szempontból is kiemelkedő jelentőségűek. A tervezők között a következő neves építészek, szobrászok szerepelnek: Lajta Béla által tervezett síremlékek Csak maga Lajta Béla – a kapuépületen és a ravatalozón kívül – számos síremléket tervezett a temetőben. A következők ismertek közülük: Egyéb neves művészek által tervezett síremlékek Egyes források pontosabb megnevezés nélkül utalnak arra, hogy Feszty Árpád, Weber Antal, Sebestyén Artúr, Bukovics Gyula, illetve a Révész és Kollár vállalat is tervezett síremlékeket. Ugyanakkor számos síremlék alkotója nem ismert. Galéria Jegyzetek Források "Lukácsi Attila: Felbecsülhetetlen értékeket rejtenek a fővárosi zsidó temetők". mult-kor.hu. Hozzáférés: 2022. február 25.. "Esemény – Séta a Salgótarjáni úti zsidó temetőben". magyarnarancs.hu. Hozzáférés: 2022. február 25.. "A Salgótarjáni úti zsidó temető épületei és a Lajta Béla által tervezett síremlékek". lajtaarchiv.hu. 2022. március 23. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2022. február 25.. "Izraelita temető". muemlekem.hu. Hozzáférés: 2022. február 25.. "Ideiglenesen zárták be a páratlan sírkertet". muemlekem.hu. Hozzáférés: 2022. február 25.. "Vizler Imre fényképgyűjteménye". fszek.hu. Hozzáférés: 2022. február 25.. További információk Tóth Vilmos: A Salgótarjáni utcai zsidó temető, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2014, ISBN 9789630888325 Fullér Andrea: Egyiptizáló síremlékek a budapesti zsidó temetőkben a 19–20. század fordulóján (szerk.) Dr. Fogarasi Katalin – Haraszti György: Zsidó síremlékek Budapesten, Nemzeti Kegyeleti Bizottság, Budapest, 2004, ISBN 963-214-895-9 Az örökkévalóság háza. Ismeretterjesztő magazin a Salgótarjáni Utcai Zsidó Temetőről, Nemzeti Kegyeleti Bizottság, Budapest, 2017 Tóth Vilmos: „Nemzeti nagylétünk nagy temetője”. A Fiumei úti sírkert és a Salgótarjáni utcai zsidó temető adattára, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2018 Hüttl Sarolta: A Salgótarjáni úti izraelita temető helyreállítása (epiteszforum.hu, 2014. ápr. 4.) Csáki Tamás: A Salgótarjáni utcai temető – a pesti zsidó közösség sírkertje, 1874–1890 In: Urbs – Magyar Várostörténeti Évkönyv 12., Budapest, 2017 Csáki Tamás: A Salgótarján utcai zsidó temető 1892 utáni története In: Urbs – Magyar Várostörténeti Évkönyv 13., Budapest, 2019 Videófelvétel Ismeretlen temető Budapest közepén (youtube.com) Torma Tamás építész bemutatja a temetőt Kapcsolódó szócikkek Kozma utcai izraelita temető