NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Besenyőtelek

Besenyőtelek est un village et une commune du comitat de Heves en Hongrie. Géographie Histoire Le village tire son nom d'un peuple turcophone, les Petchénègues (besenyők en hongrois), dont la présence en Hongrie est attestée du Xe au XVe siècle. Liens externes Site officiel Portail de la Hongrie
Besenyőtelek, Heves

Besenyőtelek este un sat în districtul Füzesabony, județul Heves, Ungaria, având o populație de 2.790 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Besenyőtelek avea 2.790 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (89,48%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (10,23%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (61,18%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (5,88%) și reformați (2,58%). Pentru 29,86% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Beszédes József híd

A Beszédes József híd Dunaföldvárnál köti össze a Dunántúlt az Alfölddel. A köznyelv hívja még dunaföldvári vagy egyszerűen földvári hídnak is. Az 1560,56 folyamkilométernél található, a hídnyílás magassága 8,85 méter, a hajózható hídnyílás szélessége 74 méter. Történeti jelentősége, hogy ez volt Magyarországon Budapesttől délre az első állandó Duna-híd. A hídon a Kecskemét és Dunaföldvár között húzódó 52-es főut halad végig, összekötve a Duna jobb partján futó 6-os főutat a bal parti 51-es főúttal, ezáltal jelentős csomóponttá téve Dunaföldvárt. 1940-2000 között vasúti átkelőként is funkcionált. Története A híd 1928–1930 között épült. Tervezője a nyilvános pályázat nyertese, Kossalka János műegyetemi tanár, építésvezetője a helyszínen Kováts Alajos kir. mérnök volt. A hidat 1930. november 23-án avatták fel. Az eredetileg csak közúti forgalomra tervezett acélrácsos híd a Dunaföldvár–Solt-vasútvonal megépítésével 1940-től vasúti forgalmat is lebonyolított. 1944. november 14-én a visszavonuló német csapatok felrobbantották. A háború utáni újjáépítés (1950-1951 között) irányítója Faber Gusztáv volt, aki egyetemi évei alatt Kossalka professzor tanszékén dolgozott. Egyes vélemények szerint az első építkezést is ő irányította. A hidat az 1980-as években átfestették, síncserét is végeztek, majd 2000–2001-ben teljesen átépítették. Ekkor szűnt meg rajta a vasúti közlekedés. A vasúti pályát felszedték, az úttest aszfaltburkolatot kapott, az északi oldalon gyalogos járda készült. Az építkezés során másfél ezer tonna acélszerkezetet használtak fel, a beruházás összesen 3,8 milliárd forintba került. A megújult híd hossza 492 m, szélessége 13,2 m. Nevét a reformkori vízszabályozásokat irányító Beszédes Józsefről kapta, aki Dunaföldváron hunyt el és a helyi temetőben nyugszik. Kapcsolódó szócikkek Dunaföldvár–Solt-vasútvonal Képgaléria Jegyzetek További információk Az első vonat az újjáépített hídon Dunaföldvári Beszédes József Duna-híd – Pont-Terv Mérnöki Tervező és Tanácsadó Rt. Amikor még vonat járt a hídon Archiválva 2017. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Collège István-Bibó

Le collège István-Bibó (en hongrois : Bibó István Szakkollégium) de Budapest est un collège d'études supérieures hongrois rattaché à la faculté de droit et d'administration de l'université Loránd-Eötvös à Budapest. Il porte le nom d'István Bibó. Histoire Organisation Notes et références Liens externes Site officiel Voir aussi Portail de l’éducation Portail de Budapest
Semmelweis Egyetem Arc-Állcsont-Szájsebészeti és Fogászati Klinika

A Semmelweis Egyetem Arc-Állcsont-Szájsebészeti és Fogászati Klinikája, korábban latinosan Stomatológiai Klinika egy nagy múltú budapesti egészségügyi intézmény. Története A józsefvárosi belső klinikai tömbben, a Mária utca 52. szám alatt elhelyezkedő kórház létrejöttéről 1906-ban született döntés, épületét pedig 1907 és 1909 között húzták fel Kauser József tervei szerint a Vallás és Közoktatásügyi Minisztérium által biztosított 290 000 koronás hitelkeretből. A kórház berendezése 105 319 koronába került. Az intézmény jelenleg is működik arc-, állcsont-, szájsebészeti-, dentoalveolaris sebészeti-, fogsebészeti-, és röntgenosztályokkal. Képtár Források http://semmelweis.hu/szajsebeszet/a-klinikarol/ http://semmelweis.hu/hirek/2011/08/15/szaz-eve-fejeztek-be-klinikai-tombok-kialakitasat/ https://web.archive.org/web/20191226091512/http://www.orvostortenelem.hu/tankonyvek/tk-05/pdf/3.4.3/molnar_bp_orvoskar_kiepitesenek_tortenete.pdf Egyéb szakirodalom Pestessy József: Józsefvárosi orvosok, kórházak, klinikák, Budapest Józsefvárosi Önkormányzat, Budapest, 2002 Kapcsolódó szócikkek Budapesti kórházak listája
Semmelweis Egyetem Bőr- és Nemikórtani és Bőronkológiai Klinika

A Semmelweis Egyetem Bőr- és Nemikórtani és Bőronkológiai Klinika, korábban I. számú Sebészeti Klinika egy nagy múltú budapesti egészségügyi intézmény. Története Az 1870-es években döntöttek új orvosi egyetemi és kórházi épületek létrehozásáról a Józsefvárosban. Ezek helyszínéül az Üllői út – Mária utca – Szentkirályi utca – Baross utca által határolt nagyobb területet (az úgynevezett belső klinikai tömbböt) választották ki, és az itt is épült meg a Mária utca 41. szám alatt jegyzett I. számú Sebészeti Klinika 1872 és 1877 között Kolbenheyer Ferenc tervei alapján. Ma az épületben a Semmelweis Egyetem Bőr- és Nemikórtani és Bőronkológiai Klinika működik. Képtár Források http://semmelweis.hu/hirek/2011/08/15/szaz-eve-fejeztek-be-klinikai-tombok-kialakitasat/ Egyéb szakirodalom Pestessy József: Józsefvárosi orvosok, kórházak, klinikák, Budapest Józsefvárosi Önkormányzat, Budapest, 2002 Kapcsolódó szócikkek Budapesti kórházak listája
Synagoge Páva-Straße (Budapest)

Die profanierte Synagoge in der Páva-Straße 39 von Budapest, der ungarischen Hauptstadt, wurde 1923 errichtet. Die als Kulturdenkmal klassifizierte Synagoge gehört heute zum Holocaust-Erinnerungszentrum. Die Synagoge wurde nach Plänen des Architekten Lipót Baumhorn errichtet, das Grundstück stiftete der Industrielle Géza Belatini Braun. Das Gebäude wurde in den 2000er Jahren renoviert. Literatur Rudolf Klein: Zsinagógák Magyarországon 1782–1918: fejlődéstörténet, tipológia és építészeti jelentőség/Synagogues in Hungary 1782–1918. Genealogy, Typology and Architectural Significance. TERC, Budapest 2011, ISBN 978-963-9968-01-1. Weblinks Jüdisches Kulturerbe Budapest (abgerufen am 23. Dezember 2015) Holocaust-Erinnerungszentrum (englisch, abgerufen am 23. Dezember 2015)
Páva Street Synagogue, Budapest

The Páva Street Synagogue (Hungarian: Páva utcai zsinagóga) is a former Neolog Jewish congregation and synagogue, located at Páva u. 39 in Budapest, Hungary. Completed in 1924, the building was used a synagogue until World War II. The building was extensively renovated from 1999 and was repurposed to house the Holocaust Memorial Center since 2004. History In the 1910s, the Jews of Józsefváros in Budapest set out to build a new, large-sized synagogue. A plot on the corner of Páva Street and Tűzoltó Street (Budapest, Páva u. 39, 1094), offered by the Belatini Braun Géza factory, was designed by Miklós Román, designer of the Aszód synagogue, but due to World War I, the plans were not realized. In 1923 the issue was again on the agenda and Lipót Baumhorn made a new plan and the synagogue was completed by January 1924, built in an eclectic style. Built to accommodate 1,700 people, it was handled by the Pest Jewish community. On April 17, 1926, the Equality Magazine presented the interior of the new synagogue to a wider audience: “In addition to the rich and yet decent gold plating, the three traditional Jewish colors are rich in architectonic painting: blue, white, yellow. The style of painting is considered novel: curtain drapes, often used in medieval painting, have a beautiful effect on the apse of the sanctuary with the motifs on the walls; on the parapet of the female gallery, the outlined fields are scattered with maccabe lilies, and the blue pillar flanking the shrine apse represents two columns of the Solomon's Temple, traditionally Hebrew. In the great temple arc, the enormous slogan of Jewish ethics shines: "Love your neighbor as yourself" in Hebrew and Hungarian. All the motifs of the painting were designed and drawn by the architect Lipót Baumhorn in the smallest detail.” In the 1980s, the building housed the office and culture room of the local Israeli religious district, while the winter prayer hall served religious functions. The modern building of the Holocaust Documentation Center and Memorial has been set up in its immediate surroundings and has operated since 2004. Gallery References External links Media related to Páva Street Synagogue at Wikimedia Commons Video about the synagogue – via YouTube.
Synagogue de Páva utca

La synagogue de Páva utca (en hongrois : Páva utcai zsinagóga) est une synagogue située dans le quartier de Ferencváros, dans le 9e arrondissement de Budapest. À proximité se situe le Centre de documentation de l'Holocauste et la collection pour la mémoire. Notes et références Liens externes Portail de Budapest Portail du judaïsme Portail de la Shoah Portail des années 1920
Páva utcai zsinagóga

A Páva utcai zsinagóga egy 20. század első felében a magyar zsinagógaépítészet jelentős alakja, Baumhorn Lipót által tervezett, napjainkban a mellette kialakított Holokauszt Dokumentációs Központ és Emlékhellyel múzeumként működő budapesti zsinagóga. Története A Budapest Józsefvárosi zsidóság az 1910-es években egy új, nagy méretű zsinagóga felépítését tűzte ki célul. A Páva utca és a Tűzoltó utca sarkán álló (Budapest, Páva u. 39, 1094), Belatini Braun Géza gyáros által felajánlott telken Román Miklós, az aszódi zsinagóga tervezője el is készített egy tervet, azonban az 1914–1918 közötti első világháború miatt ez nem valósult meg. 1923-ban ismét napirendre került a kérdés, és a magyar zsinagógaépítészet nagy öregje, Baumhorn Lipót új tervet készített. Ez alapján 1924 januárjára fel is épült a zsinagóga. Az épült 1700 ember befogadására alkalma, kezelését a Pesti Izraelita Hitközség látta el. Az Egyenlőség folyóirat 1926. április 17-i száma mutatta be a szélesebb közönségnek az új zsinagóga belső terét: „A dús és amellett mégis decensen alkalmazott aranyozás mellett a három hagyományos zsidó színből van megalkotva a gazdag architektonikus festés: kék, fehér, sárga színekből. A festés stílusa romanizáló: a középkori festészetben gyakran használt függönydrapéria itt a szentély apszisában gyönyörű hatással jut alkalmazásra a falak motívumaival; a női karzat mellvédjén a tagolt mezők makkabeus liliomokkal vannak teleszórva és a szentélyapszist flankírozó kék pillér a salamoni templom két oszlopát jelképezi, a hagyomány szerint héber betűjelzéssel. A szentély nagy ívezetén a zsidó etikának hatalmas jelmondata ragyog: »Szeresd felebarátodat, mint önmagadat« héber és magyar szöveggel. A festés összes motívumait legkisebb részleteiben is Baumhorn Lipót műépítész tervezte és rajzolta.” Az épületben az 1980-as években a helyi izraelita vallási körzet irodája és kultúrterme működött, míg a téli imaterem vallási funkciókat töltött be. Közvetlen környezetében került kialakításra a Holokauszt Dokumentációs Központ és Emlékhely modern épülete. Képtár Források (szerk.) Gerő László: Magyarországi zsinagógák, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1989, ISBN 963-10-8231-8, 214–215. o. Kormos, Péter (2007). Budapest zsinagógái. Budapest: Villányi Kiadó. ISBN 9789632179735. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó); Unknown parameter |subtitle= ignored (súgó) Egyéb Film a zsinagógáról Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Szent István Kórház

A Szent István Kórház, eredeti nevén Szent István Közkórház egy nagy múltú egészségügyi intézmény, amely ma a Fővárosi Önkormányzat Egyesített Szent István és Szent László Kórház és Rendelőintézet részeként üzemel. Története A Szent István Kórház 1885. augusztus 5-én nyílt meg Hauszmann Alajos tervei alapján Üllői úti Új kórház néven. Az államalapító király nevét 1894-ben vette fel. A saját korában igen korszerű intézmény 8 pavilont kapott, amelyekben 8 különböző orvosi osztályt létesítettek. A teljes kórház befogadóképességét 656 betegre tervezték. 1907 és 1966 között Gyermekosztállyal is működött az épületekben, ez később önállósult Apáthy István Gyermekkórház néven. 1911-től fiókkórházként a Telepy utcában egy újabb épület is a kórház kezelésébe került. 1919-ben már 800 ággyal működött az intézmény. 1922 és 1924 között itt találtak helyet a felvidéki elcsatolásokkal kapcsolatban a később Pécsre költözött pozsonyi Erzsébet Tudomány Egyetem Sebészeti Klinikájának is. 1932-ben a Bajcsy-Zsilinszky kórház létrejöttével megszűnt a Telepy utcai fiókkórház. Az alapításától 1935-ig eltelt 50 évig körülbelül 830.000 beteg fordult meg a teljes kórházban. A II. világháború alatt tovább működött az intézményt, de 1944-ben a bombatámadások miatt több osztályt a pincehelyiségekbe telepítettek. A világháború után megindultak a fejlesztések és 1946-ban 21 épület 43 kórtermében már 1532 kórházi ágyon kezelte 60 orvos, 143 ápoló és 90 szerzetes nővér a különböző időpontokban látogató 38.707 beteget. 1952-ben új fül-orr-gégészeti osztály, 1957-ben kardiológiai laboratórium nyílt, amely később Országos Kardiológiai Intézetként önállósodott. Az 1960-ban 75 évessé vált kórház emlékkönyvet adott ki múltjáról. Egyesítés 2007. június 30-án a Szent István Kórházat és a Szent László Kórházat, valamint a Merényi Gusztáv Kórházat és a Jahn Ferenc Rehabilitációs Centrumot egyesítették. Az így létrejött nagy kiterjedésű Fővárosi Önkormányzat Egyesített Szent István és Szent László Kórház és Rendelőintézet a 2010-es évek közepén évente mintegy 140 000 beteget fogadott. Képtár Jegyzetek Források https://www.dpckorhaz.hu/korhazunkrol/korhazunk-tortenete/ Archiválva 2020. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben https://www.napi.hu/ingatlan/ilyen-lesz-a-del-pesti-centrumkorhaz-.676154.html http://medicalonline.hu/eu_gazdasag/cikk/centrumkorhaz_lesz_az_egyesitett_szent_istvan_es_szent_laszlo_korhaz https://www.napi.hu/ingatlan/ilyen-lesz-a-del-pesti-centrumkorhaz-.676154.html Kapcsolódó szócikkek Budapesti kórházak listája Budapest IX. kerületének műemléki listája
Czóbel park

A Czóbel park Szentendre északi részén található. Nevét Czóbel Béla festőművészről kapta, akinek élete végén almáskertje volt a mai park helyén. Leírása A park kis területű, néhány fával a területén. Szabadon látogatható. Déli részén a névadó 1977-ben készült szobra látható, Varga Imre alkotása. Látnivalók Kerényi Jenő Emlékmúzeum a múzeum körül Kerényi Jenő szobrai láthatóak Czóbel Béla Szobra (1977, alkotója Varga Imre) Függő baba szobra (1995, a szoborparkba 2016-ban került, alkotója Deim Pál) Felszabadulási emlékmű (1975, alkotója Csíkszentmihályi Róbert) Japánkert a park közelében van az egykori Szentendrei Művésztelep Jegyzetek
Synagoge Újpest (Budapest)

Die Synagoge in Újpest, dem IV. Bezirk der ungarischen Hauptstadt Budapest, wurde 1885/86 errichtet. Die Synagoge mit der Adresse Gergely-Berzeviczy-Straße 6 ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Die neologe Synagoge im Stil des Historismus wurde vermutlich nach Plänen des Architekten Jakob Gartner errichtet. Literatur Rudolf Klein: Zsinagógák Magyarországon 1782–1918: fejlődéstörténet, tipológia és építészeti jelentőség/Synagogues in Hungary 1782–1918. Genealogy, Typology and Architectural Significance. TERC, Budapest 2011, ISBN 978-963-9968-01-1, S. 296. Weblinks Jüdisches Kulturerbe Budapest (abgerufen am 24. Dezember 2015) Beschreibung (englisch, abgerufen am 24. Dezember 2015)
Újpest Synagogue

The Újpest Synagogue (Hungarian: Újpesti zsinagóga) is a Neolog Jewish congregation and synagogue, located at 8 Berzeviczy Gergely Street, in Újpest, Budapest, Hungary. History Completed in 1866, designed in the Romanesque Revival and Moorish Revival styles, the synagogue holds 1,000 seats. Rabbi Sander Rosenberg from Arad officiated at the opening ceremony. Its establishment was a "great holiday" for the Jews and Christians of Újpest. It lies in 8 Gergely Berzeviczy Street about five minutes from Újpest-Városkapu metro station. The synagogue was founded by the Lowy family. The Orthodox community split off and created their own synagogue. During World War II, the synagogue was looted and partially destroyed by the Nazis. After the war the synagogue was rebuilt and a Holocaust memorial was added next to the synagogue. The memorial, which was unveiled by Hungarian President Zoltán Tildy, is a wall with names of the 17,000 Jewish Ujpest residents that were victims of the Holocaust. See also History of the Jews in Hungary List of synagogues in Hungary References External links Media related to Újpest Synagogue at Wikimedia Commons Pic of building model
Synagogue d'Újpest

La Synagogue d'Újpest (en hongrois : Újpesti zsinagóga) est une synagogue néologue située dans le quartier d'Újpest, dans le 4e arrondissement de Budapest. L'édifice de style romantique est construit en 1866 et contient 1 000 places. Il est situé dans la rue Attila József à environ cinq minutes de la station de métro Újpest-városkapu. La synagogue est fondée par la famille Lőwy. La communauté judaïque orthodoxe, en désaccord avec le judaïsme néologue, a créé sa propre synagogue. Pendant la Seconde Guerre mondiale, le bâtiment est pillé et en partie détruit par les nazis. Après la guerre, il est reconstruit et un mémorial de l'Holocauste est ajouté à côté. Le mémorial, inauguré par le président hongrois Zoltán Tildy, est constitué d'un mur portant les noms de 17 000 Juifs d'Újpest qui ont été victimes de l'Holocauste. Un autre lieu de mémoire a été érigé en 1947-1948 sous la forme de quatre bas-reliefs relatant l'histoire des Juifs, sculptés par l'artiste hongroise Edith Kiss. Notes et références Portail de Budapest Portail du judaïsme Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du XIXe siècle
Újpesti zsinagóga

Az Újpesti zsinagóga egy ma is működő neológ zsidó templom (zsinagóga) Budapest IV. kerületében, Újpesten. Története 1885 és 1886 közt építették fel a mai Berzeviczy utcában az építészeti szempontból már akkor is előnytelen helyen álló, ma is működő neológ zsinagógát. Tervezője a korabeli sajtó szerint egy bizonyos Greier, vagy Gränner (keresztnév nem ismert) nevű személy volt, akinek a nevét egyesek elírásnak vélik és az ekkoriban még ismeretlen Jakob Gärtner neves zsinagógatervezővel tartanak azonosnak. Az épület neomór stílusban épült fel. A belső tér kialakítása a Dohány utcai zsinagóga elrendezését követi. Az épület háromhajós, oldalkarzatos elrendezésű csarnok. A mellékhajók végeiben találhatók a lépcsőházak. Bizáncias fejezetű öntöttvas oszlopok földszinti sora tartja a karzatot, amit ritkábban elhelyezett ugyanilyen oszlopok támasztanak alá – keresztbe fordított öntöttvas „vállkövek” közbeiktatásával. A frigyszekrény feletti karzat az orgona helye, ahová az 1911-es kecskeméti földrengésben megsérült kecskeméti zsinagóga orgonáját állították fel. A szerkezet, illetve az egész épület 1944-ben megsérült, amikor megtámadták, kifosztották és felgyújtották. A második világháború után hamar, már 1946-ra felújították. Az orgona ma a szemben levő karzaton áll. A kertet ekkor dél felé sikerült a keresztutcáig meghosszabbítani, az oda néző falon pedig 1947–1948-ban négy dombormű formájában állítottak emléket, amik a kakastollas csendőröktől a nyilas és horogkeresztes katonákon át a szovjet felszabadítókig meséli el a zsidóság közvetlenül a második világháború előtti, alatti és utáni történetét. Az épület Újpest egyik első reprezentatív középülete volt. Építészeti megformálásának magas színvonala már az 1880-as években jelezte, hogy az ipari peremtelepülés önálló kulturális arculatú várossá szándékozott válni, mint ahogy ez a 20. század elejére meg is valósult. A rohamos fejlődés népességrobbanást is eredményezett, amivel a zsidóság száma is megnőtt, így a zsinagógát 1909-ben Baumhorn Lipót tervei alapján kibővítették. Jegyzetek Források Kormos, Péter (2007). Budapest zsinagógái. Budapest: Villányi Kiadó. ISBN 9789632179735. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó); Unknown parameter |subtitle= ignored (súgó) Újpesti zsinagóga Archiválva 2014. február 1-i dátummal a Wayback Machine-ben, Budapestcity.org zsinagógák Archiválva 2013. március 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, mazsihisz.hu Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (Hungarian pronunciation: [ˈhɒjduːsobosloː]) is a town in Hajdú-Bihar county, Hungary, 19 kilometres (12 miles) southwest of county seat Debrecen. It is the third largest town in Hajdú-Bihar county. Etymology It was formerly known as Szoboszló, with added prefix Hajdú from Hajduk. The name comes from a Slavic personal name Soběslav (see e.g. Soběslav, Soběslavice, Sebeslavce). Location The town is located in the northeastern part of the Great Hungarian Plain. Three regions meet near the town: the Hajdúhát ridge to the north-north-east, the Hortobágy National Park (Puszta) to the north-north-west, and the Great Sárrét and Berettyó region to the south. Szoboszló lies at an altitude of scarcely 100 to 110 metres (328–361 ft) above sea level and slopes slightly towards Hortobágy. This is a landscape "where earth and sky meet", but not a monotonous plain, even for travellers accustomed to romantic mountains, since here and there the landscape is enlivened by the backwaters of the Tisza River with patches of reed, thousands of wild fowl, and inviting groves. The surroundings are the renowned puszta, the "glorious plain". History From historical data and archaeological finds, this part of the Great Plain was inhabited as far back as the Great Migrations. Because of the natural resources and the convergence of trade routes, Huns, Vandals, Gepids, Goths, and Avars frequently alternated with one another in this area. Early in the reign of the Árpád Dynasty, the area was inhabited by populous communities. The first written mention of Szoboszló dates back to 1075, when King Géza I donated half of Szoboszló's royal duty taxes to the new abbacy to be established at Garamszentbenedek. With an ornate deed of gift dated 2 September 1606, István Bocskai, Prince of Transylvania, provided smallholdings for 700 Hajdú (Heyduck) cavalrymen at the site of Szoboszló, which had been destroyed by the Crimean Tartars. Henceforth the prefix Hajdú was attached to the settlement's previous Slavonic name, though the compound form - Hajdúszoboszló - only became widespread in the 19th century. The town led the customary, toilsome life of the small agricultural, stock-breeding towns of Hajdú County until well into the 20th century. An upswing began on 26 October 1925 with the discovery of the thermal spring in the course of drilling for oil and gas. The medicinal water, tinged with natural iodine, led to the town's development into a resort spa, while agriculture retained its significant role even after the discovery of the gas field. Population 1870 - 12,269 1920 - 17,722 1970 - 22,000 2002 - 23,874 2005 - 23,827 2009 - 23,295 2019 - 24,185 Spa complex The water park includes water slides, an olympic-sized swimming pool, and a wave pool, while the spa features graded thermal pools, including a tepidarium and jacuzzi-type hot baths. Twin towns – sister cities Hajdúszoboszló is twinned with: Bad Dürrheim, Germany Dzierżoniów, Poland Kežmarok, Slovakia Lanškroun, Czech Republic Târnăveni, Romania References External links Official website Hajdúszoboszló at funiq.hu