NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Schelitzer Hügelland

Das Schelitzer Hügelland (ungarisch Zselic) ist eine Landschaft nördlich von Pécs (deutsch Fünfkirchen) in Ungarn. Das Gebiet mit einer Fläche von etwa 1200 km² liegt im südlichen Teil Transdanubiens, an der Grenze der Komitate Somogy und Baranya. Seine höchsten Punkte, 200–250 m ü. M., befinden sich an der nordwestlich-südöstlichen Wasserscheide zwischen Donau und Drau. Die bedeutendste Erhebung ist Hollófészek (358 m). Im Gebiet leben teils noch Ungarndeutsche, als Teil der sogenannten Schwäbischen Türkei. Sehenswürdigkeiten 2022 wurde ein neuer Aussichtspunkt gebaut, und das Pfeifenmuseum von Iwafa (Ibafa) wurde erneuert. Weblinks Einzelnachweise
Zselic

Le Zselic (hongrois : Zselic [ˈʒɛlits]) est un massif collinéen situé au nord de Pécs dans les collines de Transdanubie en Hongrie. Liens externes Ressources relatives à la géographie : Common Database on Designated Areas European Nature Information System Natura 2000 Portail de la montagne Portail de la Hongrie
Želic

Želic je pobrđe, brežuljkasti kraj u južnoj Šomođskoj i sjeverozapadnoj Baranjskoj županiji u središnjoj južnoj Mađarskoj. Nadmorska mu je visina 200-250 metara. Zemljopisni položaj Sjeverno od Želica se nalazi ravnica Külső-Somogy. Od Želica ju odvaja dolina Kapos. Istočno od Želica se nalazi Völgység. Od gorja Meček ga odvaja potok Bükkösdi-víz. Južna strana ovog pobrđa je manje strma. Južno od Želica su podravske ravnice. Sa zapadne strane nema oštre prirodne granice, nego postoji postupni prijelaz. Zapadno od Želica se nalazi pjeskovito područje Belső-Somogya. Geologija i biologija Područje je nastalo u pleistocenu. Na osnovno tlo se kasnije taloženjem nagomilao pijesak i glinene naslage. U suhom dobu pleistocena su se pojavile praporne naslage. Za vrijeme ledenog doba erozija je izobličila prapor, a ljudskim naseljavanjem se krajobraz još promijenio. Ujedno se čovjekov utjecaj utjecao i na biocenoze. Ljudi su eksploatirali glinu i prapor, a na tim padinama nastalim vađenjem tih materijala su nastala mjesta pogodna za gniježđenje ptica. Također je ovo područje nekad bilo vrlo šumovito. Ljudi su iskrčili veliki dio šume na ovom području, što je pridonijelo eroziji tla. Ipak, unatoč nesmiljenoj eksploataciji šuma, ovo je još uvijek najšumovitije područje u Šomođskoj županiji. Radi zaštite ovog krajobraza, 1976. se zakonski uredilo utemeljenje zaštićenog krajolika Želica. Reference i izvori
Zselic

Zselic este o arie protejată (arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Ungaria întinsă pe o suprafață de 23.053,11 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Zselic este situat la coordonatele 46.2383°N 17.7536°E﻿ ()46.2383; 17.7536. Înființare Situl Zselic a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în august 2010 pentru a proteja 19 specii de animale. Biodiversitate Situată în ecoregiunea panonică, aria protejată nu include niciun habitat protejat. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de păsări (19): pescăruș albastru (Alcedo atthis), rață mare (Anas platyrhynchos), rață roșie (Aythya nyroca), barză neagră (Ciconia nigra), erete de stuf (Circus aeruginosus), porumbel de scorbură (Columba oenas), ciocănitoarea de stejar (Dendrocopos medius), ciocănitoare de grădină (Dendrocopos syriacus), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), presură galbenă (Emberiza citrinella), muscar-gulerat (Ficedula albicollis), muscar (Ficedula parva), codalb (Haliaeetus albicilla), stârc pitic (Ixobrychus minutus), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio), viespar (Pernis apivorus), ciocănitoare verzuie (Picus canus), silvie porumbacă (Sylvia nisoria), corcodel mic (Tachybaptus ruficollis) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 1 specie de mamifere, 2 specii de nevertebrate. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Ungaria
Zubogyi református templom

A kicsiny, alig több mint félezer lakosú faluban, Zubogyon dombon áll, szépen parkosított környezetben a középkori eredetű református templom. Megközelítéséhez a községi postánál lévő buszmegállónál kell letérni a településen átvezető 2603-as útról a Szabadság útra, melyen nagyjából 500 méter autóúttal vagy sétával érhető el. A templom építészete Körbejárva a szép arányú épületet, láthatjuk, hogy hasított zsindellyel fedték. Szembetűnő, hogy sokszögzáródású szentélye (szép gótikus ablakokkal) alacsonyabb, mint a hajó, amelynek nagyobb része román stílusú. A templom szentélyétől délkeletre magasodik a 18. század közepén épített zömök, fából ácsolt harangtorony. Délről, kis előtéren keresztül juthatunk a templom belsejébe. Szemben láthatjuk, az északi falnál a szószéket, Jobbra nézve a szentélyben csakúgy karzatot láthatunk, mind balra, a templom nyugati végében. Mind a karzatok, mind a szószék, s a padsorok előlapjai is festettek, és 73 fenyőfa pallóból álló, pompás, 1726-os évszámmal ellátott, festett famennyezet alatt sétálhatunk végig a téglapadlón. Az 1978-ban kezdődött régészeti kutatás és az ezt követő műemléki helyreállítás során alakult ki a templom és környezete mai képe. Az első templom ezen a helyen a 12. században épült, tört kőből, egyenes szentélyzáródással. Ennek a templomnak csak északi és déli hajófal-részletei maradtak meg. 1299-ben hatalmaskodás során elpusztult a falu, s ekkor romba dőlt a templom is. A helyreállítás során épült meg a sekrestye, s a szentély félköríves bővítményt kapott. A 16. század elején építették meg a sokszögzáródású, gótikus szentélyt. A 16. század utolsó harmadában került a templom a reformátusok birtokába. Ez azzal járt, hogy elbontották a sekrestyét, eltávolították az oltárt, a hajót nyugat felé bővítették, és a nyugati bejárat elé előteret építettek. 1673 körül a törökök fölgyújtották a templomot. Talán előlük rejtették el egy agyagedényben a templom gótikus kelyhét, amelyet a felújítást megelőző régészeti ásatás során megtaláltak. Az évtizedeken keresztül romos templomot az 1710-es évektől kezdték helyreállítani. Mintegy fél évszázad alatt alakult ki a templom ma is látható külső-belső arculata. A 19. század első évtizedeinek szakszerűtlen átalakításait az 1978-1985 közötti műemléki helyreállítás során nagyrészt sikerült ellensúlyozni. Források A zubogyi református templom (Tiszáninneni Református Egyházkerület) Archiválva 2017. december 1-i dátummal a Wayback Machine-ben Zubogy látnivalói (térképpel) Várady József templomos könyvei További információk Zubogyi református templom - YouTube (2:55) Képek és adatok a templomról
Ámos Imre – Anna Margit Emlékmúzeum

Az Ámos Imre – Anna Margit Emlékmúzeum egy 1984-ben alapított múzeumi kiállítóhely Szentendrén, a Bogdányi utca 10-12. szám alatt, az ún. Paulovics-házban. Épülete Egy 18. században épült barokk, az átalakítások miatt ma már inkább eklektikus stílusú műemlék polgárházban kaptak helyet Ámos Imre és Anna Margit festőművész házaspár alkotásai. A múzeumi épületet 2007-ben, Ámos Imre születésének centenáriumán újították fel. A múzeum kertjében helyezték örök nyugalomra Ámos Imre özvegyének földi maradványait még 1991-ben a művésznő saját kívánságának megfelelően. Szervezete A kiállítóhely a Ferenczy Múzeum filiáléja. Ámos Imre Múzeumként is emlegetik, 2007-ig Ámos Imre – Anna Margit Gyűjteménynek nevezték. Elsősorban Ámos Imre termékeny, a század első felének fő áramlatait egyesítő expresszionista, szimbolista és szürrealista festészete és a festőművész tragikus sorsának emlékére alapították halálának 40. évfordulója (1944–1984) alkalmából. Állandó kiállítás Ámos Imre képei és Anna Margit 1930-as években készült temperamunkái láthatók az állandó kiállításon. Ámos Imre látomásos képeinek világa a Szabolcs-Szatmár megyei szülőföldhöz, később Szentendréhez kötődik, megrázó előérzete a művész korai, értelmetlen halálának. A gyűjtemény anyagát Anna Margit adománya is gyarapította. 2015-ben a múzeum bezárt, majd 2026 júniusától vált látogathatóvá ismét. Jegyzetek Források Magyarország múzeumai. Budapest : Vince Kiadó, 1998. Ámos Imre – Anna Margit Gyűjtemény l. 187. o. ISBN 963906999X Czellár Katalin – Somorjai Ferenc: Magyarország. Budapest : Panoráma, 1996. Ámos Imre – Anna Margit Gyűjtemény l. 671. o. ISBN 9632437616 További információk Ámos Imre – Anna Margit Emlékmúzeum Pest Megyei Múzeumok Igazgatósága "A Paulovics-ház". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)
Árkád (szegedi bevásárlóközpont)

Az Árkád Szeged a Dél-Alföld legnagyobb és legmodernebb bevásárlóközpontja.[forrás?] Története Az Első Magyar Kenderfonó Zrt. közel 135 éves múltra tekint vissza. Elődjét, a Szegedi Kendergyárat, Bakay Nándor alapította 1877-ben. Közép-Európa legnagyobb kenderfeldolgozó üzemeként működött 2006-ig, amikor is új telephelyre költözött. 2006 decemberében röppent fel a hír, hogy a napfény városában Szegeden építteti az ECE cégcsoport Magyarország ötödik Árkád Üzletközpontját. 2007. októberében hirdették ki a komplexum külső homlokzatának kialakításával megbízott fővállalkozót aki a budapesti Szántó és Mikó Építészek Kft. volt. A bevásárlóközpont külsejével igazodik a hely szelleméhez, s őrzi a kendergyári múlt néhány homlokzati elemét is. Magát az üzletközpontot 2008. márciusában kezdték építeni, majd 2011. októberében adták át a vásárló közönségnek. Elhelyezkedés Az Árkád Szeged a Londoni körút és a Bakay Nándor utca kereszteződésében helyezkedik el. Közúton több irányból is megközelíthető, tömegközlekedési szempontból kiemelkedően jó helyen fekszik. Az üzletközpont előtti körúton autóbusz, trolibusz, illetve az épület környezetében villamos is közlekedik. Szolgáltatások Az Árkád Szeged 3 szintjén mintegy 110 üzlet található illetve egy 1350 férőhelyes mélygarázs is üzemel az épület alatt. A -1-es szinten szupermarket, sportáruház és további üzletek találhatók. A földszinten hazai és nemzetközi divatcégek képviseltetik magukat az emeleten egy 3000 négyzetméteres műszaki áruház mellett könyv- és cipőáruház és gasztronómiai különlegességeket értékesítő vendéglátóipari egységek vannak jelen. Üzletek További információk Honlap
Árpád-kilátó

Az Árpád-kilátó Budapest II. kerületében, a Látó-hegyen épült kilátóépület. Leírása A kilátót 1929-ben építették fel Glück Frigyes kezdeményezésére a fenyvessel betelepített, 376 méter magas Látó-hegy délkeleti kiugrásán. A Friedrich Lóránt tervei nyomán megvalósított építményt szinte kizárólag terméskő, fa és természetes kötőanyagok felhasználásával emelték; lényegében a mai napig ebben a formában áll, bár 2001-ben komolyabb felújításon esett át. A kilátó a város belső részei felé nyitott, egyébként fedett, népies stílusú építmény. Az építmény teraszáról félpanorámás kilátás nyílik Budapest szinte teljes területére, a Duna fővárosi szakaszára és a Budai-hegység innen látható hegyeire is. Megközelítése Megközelíthető jelzett turistautakon, például a Glück Frigyes úton, amelyik Hűvösvölgytől a Szépvölgyig tart és az Országos Kéktúra része, illetve a zöld sáv jelzés is erre vezet. Képek Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 76. o. ISBN 963-05-6410-6 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Bp. 2005. 170. old. Pápa Miklós – Dénes György: Budai-hegység útikalauz. Sport, Budapest, 1982. 241. oldal ISBN 963 253 300 3
Árpád téri református templom

Az Árpád téri református templom a debreceni Árpád téri református egyházközség temploma. Tóásó Pál tervei alapján készült el 1912-re. Az építtető Vecsey Imre és felesége, Bruckner Karolina volt. Építészeti jellemzői Neoromán stílusú, magyaros díszítésű eklektikus épület. A főbejárat mélységben tagolt, kihangsúlyozott félköríve román stílusra emlékeztet. A hatalmas rózsaablakokat a gót stílusból kölcsönözte a tervező. Az oldalbejáratok fölötti timpanonszerű kiképzés és a tartóoszlopok az ógörög építészetet idézik. A templom kilincse halat formáz, fehér mennyezete gótikus, bordás. A főbejárattal szemben egyszerű fa szószék áll. A főbejárat fölötti karzaton található, Pécsett készített, pneumatikus, táskaládás (ékfúvócskás) Angster-orgonát 1912. december 15-én indítottak be. Az építési munkákat Kallós Adolf és Koch Rudolf budapesti vállalkozók végezték. A kőfaragásokat az erdőbényei Beck Sámuel, a szobrászati díszítőelemeket a debreceni Somogyi Sándor, a toronyórát Kónya László, a szószéket, padokat az egri Pavlovics Lajos, a templom egyetlen 2152 kg tömegű, H0 hangú harangját Egry Ferenc öntötte. (Még két kisebb harang is készült, de azokat az első világháborúban elvitték. 1173 kg-os disz1 hangú és 634 kg-os fisz1 hangú harangok voltak, újraöntésük tervben van.) Források Az Árpád Téri Református Egyházközség honlapja További információk Árpád téri református templom- CívisGIStory
Hôtel du Palais de Lillafüred

L'Hôtel du Palais de Lillafüred (en hongrois : lillafüredi Palotaszálló) est un édifice situé à Miskolc, dans le lieu-dit de Lillafüred en lisière du Bükk. Voir aussi Bäderarchitektur Portail de la Hongrie Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Érseki palota (Kalocsa)

Az érseki palota a római katolikus érsek székhelye Kalocsán. Építése A mai, barokk stílusú palota helyén már a középkorban is az érseki palota állt. A 18. század elején először ezt az épületet tették lakhatóvá. A mai palotát a korábbi falak elbontása után, Batthyány József érsek kezdte építtetni 1775-ben, Oswald Gáspár tervei alapján. Utódja, Patachich Ádám érsek, az Oswald-féle terveket módosíttatta Kronovetter Lipót Antal udvari mérnökkel, és 1780-ra a Franz Anton Hillebrandt által tervezett nagyváradi püspöki kastély stílusában építtette fel a főhomlokzatot és a keleti szárnyat. A keleti szárnyban kapott helyett híres magánkönyvtára is, amelyet egyesített a káptalani és a korábbi érseki könyvtárral, létrehozva a nevezetes Kalocsai Érseki Könyvtárat. A palota kápolnáját, az egyik kis termét, és a dísztermét Maulbertsch festette ki 1783-84-ben. Később a díszterem freskói a folyamatos beázások következtében megsérültek, végül 1868-ban a maradékait is leverték. Helyébe Haynald Lajos érsek a ma látható faburkolatot készíttette. A palota dísztermében áll többek között Liszt Ferenc zongorája, amelyen több hangversenyt adott. A nyugati szárny befejezésére gróf Kollonich László érseksége idején került sor, ennek tervezője a kamara építésze Tallherr József volt. A 21. század elején állami támogatással helyreállították az érseki palota leromlott állapotú részeit és tetőzetét, valamint rendezték a könyvtárat és levéltárat. Képek Jegyzetek További információk Érseki Palota, Kalocsa a Vendégvárón Kapcsolódó szócikkek Bács-Kiskun megye kastélyainak és kúriáinak listája
Palais archiépiscopal d'Eger

Le palais archiépiscopal (en hongrois : érseki palotaegyüttes) est l'un des plus grands monuments d'Eger, à proximité de l'église cathédrale Saint-Michel-et-Saint-Jean et du Líceum. Il s'agit en réalité d'un ensemble palatin (palotaegyüttes), constitué de trois corps de bâtiments. Portail de la Hongrie Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Óhegy park

Az Óhegy park egy nagy kiterjedésű közpark Budapest X. kerületében, Kőbánya Óhegy nevű városrészében. Története A területen (amely a 148 méter magas Ó-hegy legmagasabb pontja) kezdetben szőlőföldek voltak, ezért is épült fel a Csősztorony, amely ma a kerület egyik műemléke. A szőlőtermesztés után megindult a bányászat, a területen hatalmas alagútrendszerek épültek ki. A bányászat megszűnése után az alagútrendszert a sörfőzés tudta felhasználni. A 19. század elején az óhegyi kőfejtő helyén egyre több épület épült – főként téglagyárak. Egy 1895-ös térképen a Virava-féle téglagyár név szerepelt. A területen hatalmas részeken bányásztak ki. A gyár 1919-ben beolvadt egy másik gyárba. Az elhagyott katlanok feltöltése, először építési törmelékkel, majd pedig kommunális hulladékkal, az 1950-es években kezdődött. 1965-ben a területen már egy gyár sem üzemelt, a járatok feltöltésével az 1970-es évekre végeztek teljesen. 1973. február 13-án kezdődött meg a terület rendezése, parkká való átalakítása. A bányagödrök területén egy 20 hektár területű park épült, melyet 1975-ben adtak át. Nem csak park, hanem játszóterek és egy arborétum is létesült. Ekkoriban a zöldfelület neve Magyar-Szovjet Barátság Park (becenevén: Baripark) volt, amelyet a rendszerváltást követően neveztek át Óhegy parkra. A park délkeleti sarkában található kisebb, öbölszerű mélyedés emlékeztet csupán arra, hogy egykoron mire is használták ezt a területet. Itt 2004. június 7-én egy kutyát sétáltató idős férfi alatt 80 cm szélesen és hét (más források szerint 10-15) méter mélyen beszakadt a talaj. Halálát fulladás okozta. A parkban lerakott szemét miatt ugyanis jelentős mennyiségű szén-dioxid keletkezett az évek folyamán, amely szinte a talajszintig feltöltötte a megsüllyedt területeket, kiszorítva a föld alatti járatokból az oxigént. A történtek után omlásveszély miatt elkerítették a park területének kb. 20 százalékát, és életveszélyesnek jelölték meg azt. Az üreget, ahol a baleset történt, az önkormányzat kb. 10 millió Ft-os költséggel betömte. A park alatt található pincerendszer végleges feltöltése 2012 augusztusában kezdődött meg, és ugyanezen év decemberében meg is nyitották a balesetet követően, több évre lezárt területet. A munka befejezése óta a mélyedésben kijelölt kutyafuttató működik, amely népszerű a helyiek körében. 2015 februárjában Tarlós István főpolgármester a terület átnevezését jelentette be Moszkva parkra. Az átnevezést az indokolta, hogy Oroszország sérelmezte a korábbi Moszkva tér átnevezését Széll Kálmán térre, és Tarlós ígéretet tett nekik egy új Moszkva térre; a kerületi önkormányzat azonban egyhangúlag elutasította a változtatást. Jegyzetek További információk Cikk az Óhegy parkról Archiválva 2016. április 6-i dátummal a Wayback Machine-ben
Alte Synagoge (Sopron)

Die Alte Synagoge (ungarisch Ózsinagóga) war eine Synagoge in der ungarischen Stadt Sopron. Seit dem 13. Jahrhundert lebten in der Neugasse (ungarisch Új utca) in Sopron 10 bis 16 jüdische Familien. Anfang des 14. Jahrhunderts entstand eine Synagoge im Stil der Gotik mit rituellem Bad. Vom Eingang gelangt man zu einem großen Saal, dessen Hauptportal mit einem Spitzbogen und Tympanon aus dem Jahr 1300 geschmückt ist. Der Thoraschrein zeigt einen reich geschmückten Steinrahmen und ein Tympanon mit Bemalung (Trauben und Blättern). Teile des sechseckigen Lesepults sind noch original erhalten. 1526 wurden die Juden aus Sopron vertrieben, die Synagoge wurde zum Wohnhaus umgebaut. 1967 wurde das Gebäude restauriert. Es beherbergt heute das Synagogen-Museum Sopron (ungarisch Soproni Múzeum - Középkori "Ó" Zsinagóga). Literatur Sandra Glatz: Synagogen des Mittelalters und der frühen Neuzeit im Raum Niederösterreich. Virtuelle Rekonstruktion der Synagogen in Oberwaltersdorf und Ebenfurth. Diplomarbeit an der Technischen Universität Wien, Wien 2013, S. 11–12 (Online-Ausgabe) Weblinks Sopron (Pannonien). Sehenswürdigkeiten in Sopron. In: www.eszallas.hu. Abgerufen am 16. Mai 2023. Soproni Múzeum - Középkori "Ó" Zsinagóga. Informationen zum Synagogen-Museum. In: museum.hu. Abgerufen am 16. Mai 2023 (ungarisch). Einzelnachweise
Oude Synagoge (Sopron)

De Oude Synagoge van Sopron / Ödenburg is een Hongaars synagogegebouw uit de 14e eeuw. De synagoge staat in de stad Sopron en is een van de oudste synagogen van Europa, die er nog zijn. De stad Sopron was eerder de hoofdstad van het comitaat Sopron, maar dat is in 1950 opgeheven. Er ligt in Sopron rondom de Nieuwstraat (Duits: Neugasse, Hongaars: Új Utca) een echte Joodse wijk. Er woonden rond de 13e eeuw in de koninklijke vrijstad Sopron al 10 tot 16 Joodse families. De synagoge moest vanwege de antisemitische wetgeving, die in de 14e eeuw in het koninkrijk Hongarije gold, verder van de straat af worden gebouwd en er moest een huis voor komen. De synagoge werd gebouwd in de gotische stijl en beschikt over een mikwe. De Joden zijn in 1526 uit Sopron verdreven. De synagoge is daarna tot woning omgebouwd, maar dat is tussen 1967 en 1975 hersteld. De synagoge herbergt sinds 1967 een Joods museum, het Synagogemuseum van Sopron (Hongaars: Soproni Múzeum - Középkori "Ó" Zsinagóga). De ingang leidt naar een grote vierkante hal, waarvan het hoofdportaal uit de gotiek is versierd met een spitsboog en een timpaan uit 1300. De aron hakodesj in de oostelijke muur, in een nis, toont een rijk versierde stenen omlijsting en een timpaan met fresco's van druiven en bladeren. Delen van de zeshoekige lessenaar op de bimah zijn ook nog origineel. Het gebouw beschikt over veel historisch authentieke elementen. Aan de overzijde van de straat staat de Nieuwe Synagoge, die uit een iets latere tijd stamt en in opdracht van een Joodse bankier is gebouwd. Deze is niet vrij toegankelijk. Afbeeldingen
Ösküi kerektemplom

Az ösküi kerektemplom a Veszprém vármegyei Öskü értékes középkori műemléke. A Bakony lábánál elterülő karsztos fennsík egyik sziklás dombját koronázza a kupolás tetejű kerek templom (rotunda), amelynek eredetéről régebben sok kalandos elméletet megfogalmaztak. Sokan azt gondolták, hogy eredetileg török mecset lett volna, vagy esetleg vártorony maradványa, sőt római eredetre is gyanakodtak. A templom építészete A helyreállításhoz kapcsolódó fölmérés során derült ki, hogy a templom hajója nem kör alakú, hanem ovális (átmérője csaknem 7 m), eredetileg kúp alakú lehetett a teteje. A szentélyének belső íve eredetileg patkó alakú volt, nem pedig nyújtott félköríves. Bejárata régebben is a jelenlegi helyén volt, de az ajtónyílás eredeti formája nem rekonstruálható. A déli oldalra nyílik két romanikus résablak, nyugatra egy kis körablak. A szentélynek is hasonló ablakai lehettek. A község eredeti neve Őskő, valaha a Szalók nemzetség birtokában volt. A 15. század közepén az Újlakiak birtoka lett, akik várkastélyt is építettek a faluban. Az Árpád-kori körtemplomok egyikeként a 11. században épülhetett (az 1975/76-ban végzett műemléki helyreállítás is ezt bizonyította). Az Ujlakiak vára a domb alatti patak túlsó oldalán lévő magaslaton emelkedett. Székesfehérvár eleste (1543) után a falut elpusztították a törökök. Az új birtokos Zichyek az 1710-es évektől felvidéki szlovákokkal telepítették be a falut. A 18. század elején építették ki a jelenlegi tetőformát. 1725-ben katolikus templomként épült újjá. A gyarapodó lakosság számára kicsi lett a templom, s fölépítették a jelenlegi plébániatemplomot (1843-1847). Azóta a kerek templomot kápolnaként használják. 1909-ben középkori (15. századi eredetű) vaskulcsa a veszprémi múzeumba került. Képgaléria Érdekességek A Bors-sorozat 1968-ban forgatott első, Herskó János által rendezett Szervezzünk anarchiát! című részében a kerektemplom egy anarchisták által improvizált börtön szerepét játszotta – valós helyszínétől távol, az orosz polgárháború idején. Források OMF: Veszprém Megye Műemlékjegyzéke ISBN 963-512-075-3 Gerevich T. (1938): Magyarország románkori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi Nyomda. Budapest Gervers-Molnár, V. (1972): A középkori Magyarország rotundái. (Rotunda in the Medieval Hungary). Akadémiai, Budapest Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése, (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary). Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
Haut-fourneau d'Újmassa

Le vieil haut-fourneau d'Újmassa (en hongrois : Újmassai őskohó) est un édifice industriel situé à Miskolc, dans le lieu-dit d'Ómassa en lisière du Bükk. Portail de la Hongrie Portail de l’architecture et de l’urbanisme