NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadio del nuoto Alfréd Hajós

Lo stadio del nuoto Alfréd Hajós è una struttura sportiva situata nell'isola Margherita a Budapest, Ungheria. È stato costruito nel 1930 e dal 1975 porta il nome di Alfréd Hajós, il famoso nuotatore e architetto ungherese che lo progettò. La struttura dispone di quattro piani e otto piscine, tra cui una piscina per i tuffi e piscine per gare di nuoto sia in vasca corta che in vasca lunga. La struttura ha ospitato i Campionati europei di nuoto nel 1958, nel 2006 e nel 2010 e il Campionato europeo di pallanuoto nel 2001 e nel 2014. Ha ospitato inoltre le gare di pallanuoto dei campionati mondiali di nuoto 2017 e dei campionati mondiali di nuoto 2022. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stadio del nuoto Alfréd Hajós
Национальный плавательный стадион имени Альфреда Хайоша

Национальный плавательный стадион имени Альфреда Хайоша (венг. Hajós Alfréd Nemzeti Sportuszoda) — комплекс спортивных сооружений, состоящий из одного крытого бассейна и нескольких открытых бассейнов, расположенных на острове Маргит в Будапеште, Венгрия. 4-этажный объект площадью 80 000 квадратных метров имеет восемь крытых и открытых бассейнов, включая бассейны для тренировок, бассейны для прыжков в воду и бассейны для соревнований, как для коротких, так и для длинных дисциплин. История Крытый бассейн был построен в 1930 году в результате сотрудничества Министерства религии и народного просвещения, префекта Секешфовароша и курорта Сент-Маргит. На момент открытия он считался самым большим крытым плавательным залом в Европе с бассейном длиной 33 метров и шириной 18 метров. В первоначальном проекте вода поступала из термального источника острова Маргит. Вокруг бассейна была сооружена трибуна, вместитью 2500 зрителей, а сам комплекс включал в себя раздевалки для 800 плавцов. Здание было спроектировано архитектором Альфредом Хайошом, первым олимпийским чемпионом Венгрии по плаванию 1896 года. Инженер Йено Гергели спроектировал железобетонные конструкции, которые в то время были новинкой, а специальное водопроводное и механическое оборудование разработал инженер Лайош Лазар. Само строительство велось более семи месяцев, всего в работах участвовало около 800 рабочих. Объект был построен в 1930 году. он был сдан в эксплуатацию 7 декабря, на церемонии присутствовал губернатор Миклоша Хорти. Открытый бассейн и комплекс для прыжков в воду были завершены в 1937 году, с тех пор они несколько раз расширялись. В 1958 году комплекс был расширен за счет открытого тренировочного бассейна. В 1983 году к крытому 33-метровому бассейну была добавлена погружная перегородка с пластиковым покрытием, чтобы в бассейне также можно было проводить соревнования на 25-метровых дистанциях. Современность Объект был отремонтирован перед чемпионатом Европы 2006 года, дополнительно был открыт 50-метровый бассейн и бассейн для прыжков в воду, названным в честь Тамаша Сехи, венгерского тренера по плаванию. Техническая передача началась 7 июня. Чемпионат Венгрии по синхронному плаванию среди детей, состоявшийся 18 июня 2006 года, стал первым соревнованием в плавательном бассейне. Количество крытых и открытых бассейнов увеличилось до 8, включая платформу для прыжков в воду международного стандарта для профессиональных спортсменов и спортсменов-любителей. Комплекс принимал множество мировых соревнований и регулярно проводит международные турниры по водному поло. Объект принимал чемпионаты Европы по водным видам спорта в 2006 и 2010 годах, а также чемпионат Европы по водному поло среди мужчин и женщин 2014 года. Примечания Литература Budapest lexikon I. (A-K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 527. o. ISBN 963-05-6410-6
Alfréd Hajós nationella simstadion

Alfréd Hajós nationella simstadion (ungerska: Hajós Alfréd Nemzeti Sportuszoda) är en simanläggning i Ungerns huvudstad Budapest som är belägen på ön Margitsziget. Anläggningen är designad och namngiven av Ungerns förste olympiska guldmedaljör Alfréd Hajós. Senaste renoveringen av arenan skedde inför europamästerskapen i simsport 2006. Arenan öppnade 1930 och kommer även stå värd för tävlingarna i vattenpolo vid världsmästerskapen i simsport 2017. Referenser Fotnoter
Bence-hegyi kilátó

A Bence-hegyi kilátót 2018 márciusában adták át a Velencei-hegység délkeleti nyúlványán, a 210 méter magas Bence-hegy nevű dombon. Megközelítése Az M7-es autópálya Velencei pihenőhely nevű lehajtójáról letérve a Nadapi útról a Panoráma út - Mély út útvonalon keresztül közelíthető meg. A kilátó tövében parkolót alakítottak ki. Gyalogosan pedig az Enyedi utcai buszmegállótól a Híd utcai felüljárón átkelve érhető el a Panoráma út - Mély út. A 20 méter magas vasbeton toronyra 113 (torony)+42 (felvezető út) lépcső vezet fel. Története A Velencei-tóra jó kilátást nyújtó 210 méteres magaslaton 1965 novemberében emeltek elöször kilátót. Erre a célra Velencére egy elavult olajfúró-tornyot szállítottak át a zalai olajmezőkről. Az acéltorony hamar nevezetessé vált, jó tájékozódási pontot jelentett a kirándulók és a tavon hajózók számára is. Sziluettjét két helyi egyesület is használta logójában. Karbantartás hiányában azonban az acéltorony szerkezete elöregedett, 1988-ra életveszélyessé vált, ezért robbantással lebontották. Az önkormányzat a kilátó helyén több alkalommal is megpróbált új tornyot építtetni, de kísérleteik meghiúsultak. Végül a Velencei-tó és Térsége, Váli-völgy, Vértes Térségi Fejlesztési Tanács valamint a VADEX Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zrt. 2014 végén nyolcvanmillió forintos keretösszeggel kiírt ötletpályázata már nagy sikert aratott, arra 156 pályamű érkezett. A bíráló bizottság a közönség szavazatait is figyelembe véve Kruppa Gábor és Merkel Tamás építészek (egyébként második díjas) természeti formákat is idéző tervét fogadta el megvalósításra. Az új torony építése 2016 júliusában indult, de a fővállalkozó cég nehézségei miatt a 2017 januárra tervezett átadás csúszott és a költségek is emelkedtek. Végül 2017 szeptemberében folytatódtak a munkálatok, és a létesítményt Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes adta át a 2018-as választási kampány idején. Az ünnepség során kisebb tüntetésre is sor került a politikus vadászati szokásai ellen. Jegyzetek Források Tájékoztató táblák a helyszínen 24.hu: 2018 márciusában adják át az ország legfurcsább kilátótornyát feol.hu: Lenyűgöző látványt nyújt a Bence-hegyi kilátó (képek a díszkivilágításról Archiválva 2018. április 5-i dátummal a Wayback Machine-ben Az epiteszforum.hu a kilátóról
Aggtelecký kras

Aggtelecký kras (maďarsky Aggteleki-karszt) je krasové území na severu Maďarska, součást Gemersko-Turnianského krasu. Region je známý především pro četný výskyt jeskyní. Některé z těchto jeskyň byly v roce 1995 společně s jeskyněmi Slovenského krasu zapsány na seznam světového přírodního dědictví UNESCO pod společným názvem Jeskyně Aggteleckého krasu a Slovenského krasu. Mezi nejznámější jeskyně patří Baradla-Domica. V části krasu byl vyhlášen maďarský národní park Aggtelek. Vápence, které dnes tvoří celou krasovou oblast, vznikl před přibližně 245 miliony roky v období středního triasu. Z tektonického hlediska jsou součástí silicika. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Aggtelecký kras na Wikimedia Commons
Aggtelek Karst

Aggtelek Karst is a karst area in northern Hungary. The area is especially well known for its abundance of caves, which were recorded together with those in neighboring Slovakia in 1995 to the list of World Heritage Site under the name of the Caves of Aggtelek Karst and Slovak Karst. The Aggtelek National Park (Hungarian: Aggteleki Nemzeti Park) is a national park in Northern Hungary, founded in 1985. It contains 198.92 km² (of which 39.22 km² are under increased protection). It has been part of the UNESCO World Heritage since 1995. The largest stalactite cave of Europe is situated in this area: the Baradla Cave (26 km long, of which 8 km is in Slovakia, known under the name of Domica). References
Aggteleki-karszt

Aggteleki-karszt este o arie protejată (arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Ungaria întinsă pe o suprafață de 23.619,6 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Aggteleki-karszt este situat la coordonatele 48.4883°N 20.6269°E﻿ ()48.4883; 20.6269. Înființare Situl Aggteleki-karszt a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în mai 2004 pentru a proteja 28 de specii de animale. Biodiversitate Situată în ecoregiunea panonică, aria protejată nu include niciun habitat protejat. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de păsări (28): pescăruș albastru (Alcedo atthis), acvilă de câmp (Aquila heliaca), acvilă țipătoare mică (Aquila pomarina), cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), buha (Bubo bubo), caprimulg (Caprimulgus europaeus), barză albă (Ciconia ciconia), barză neagră (Ciconia nigra), șerpar (Circaetus gallicus), erete vânăt (Circus cyaneus), porumbel de scorbură (Columba oenas), cristeiul de câmp (Crex crex), ciocănitoare cu spate alb (Dendrocopos leucotos), ciocănitoarea de stejar (Dendrocopos medius), ciocănitoare de grădină (Dendrocopos syriacus), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), presură de munte (Emberiza cia), muscar-gulerat (Ficedula albicollis), muscar (Ficedula parva), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio), sfrânciocul cu frunte neagră (Lanius minor), ciocârlie de pădure (Lullula arborea), codobatură de munte (Motacilla cinerea), ciuf-pitic (Otus scops), viespar (Pernis apivorus), ciocănitoare verzuie (Picus canus), huhurezul mic (Strix uralensis), silvie porumbacă (Sylvia nisoria) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 1 specie de păsări. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Ungaria
Крашки регион Агтелек

Крашки регион Агтелек (мађ. Aggteleki-karszt) (према катастарској ознаци малог региона Планине Агтелек) је мали регион Мађарске, који је мађарски део крашког региона Гомор–Торнаји. Назив „карст” односи се на чињеницу да у већем делу планинског венца на површини избијају мање или више крашке стене (различите врсте кречњака), а површински и подземни облици краша су се развили у упадљивом контрасту. Од ових последњих, најспектакуларније и најпознатије су сталактитне пећине. Највеће од њих је Унескоов Комитет за светску баштину у Берлину 6. децембра 1995. прогласио светском баштином. Од неживих природних вредности Мађарске, само ове пећине су уврштене на листу светске баштине. Већину микрорегиона покрива језгро националног парка Агтелек. Локација и границе Као што увод јасно каже, северна граница микрорегиона је вештачка: то је мађарско-словачка граница. Његова источна граница је доњи део долине Менеш и долине реке Бодва, а њена јужна граница је подножје брда које се простире јужно од доњег тока потока Телекеш. Његова западна граница није јасна: како крашке карбонатне стене прекрива све гушћи млади, кластични седиментни покривач, отворени карст прелази у затворени карст, а затим карстни карактер потпуно нестаје. Неки аутори проширују микрорегион све до долине реке Шајо. Подрегије у близини Агтелек краса: на истоку: Северно од Бодве, Алсохеги је такође део Гомор-Торнаи крша, у великој кривини Бодва у Салонаи карсту (наставак планине Рудабања), између Бодве и Хернад је Черехат; југоисток: Планине Рудабања; на југозападу: брда Путноки (део брда Хевеш–Боршоди). Фотографије Референце Литература Ласло Кордош (геолог): Пећине у Мађарској. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. Илдико Сентпетери, Ђерђ Лес (szerk.), 2006: Геологија планине Агтелек-Рудабања. ISBN 963-671-255-7. . Мађарски државни геолошки институт, Будимпешта. 92 p. Дирекција националног парка Аггтелек Званична туристичка веб страница Националног парка Агтелек Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (4. мај 2013) Роберт Хорват: Кичмењаци крша Агтелек. Природне вредности Националног парка Агтелек II. ANP Управни одбор, Јосвафе. Ерика Тот: Флора Агтелек краса. Природне вредности Националног парка Агтелек III. ANP Управни одбор, Јосвафе. Спољашње везе Крашке пећине Агтелека Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (4. мај 2013)
Národní park Aggtelek

Národní park Aggtelek leží v severním Maďarsku, v župě Borsod-Abaúj-Zemplén. Nachází se v oblasti Aggteleckého krasu s velkým množstvím jeskyň a má rozlohu přibližně 200 km². Byl prvním národním parkem v Maďarsku, který byl vyhlášen speciálně na ochranu geologických hodnot: krasových jevů na povrchu a známých krápníkových jeskyní, ale nachází se zde také mnoho chráněných druhů rostlin a živočichů. Národní park Aggtelek leží na hranicích se Slovenskem (na slovenské straně je oblast chráněná jako Národní park Slovenský kras), část zdejších jeskyň byla v roce 1995 společně s dalšími ve Slovenském krasu zapsána na seznam světového přírodního dědictví pod názvem „Jeskyně Aggteleckého krasu a Slovenského krasu“. Nejznámější z nich je jeskynní systém Baradla-Domica, jehož maďarský návštěvnický vstup se nachází na území parku. Sídlo správy se nachází ve vesnici Jósvafő. Národní park Rozloha parku je 198,9 km². Žijí zde např. huculský kůň, netopýr obrovský, létavec stěhovavý či včelojed lesní. Biosférická rezervace Od roku 1979 je celá tato oblast o rozloze cca 600 km² a s více než 700 jeskyněmi zapsána na seznam biosférických rezervací UNESCO. Odkazy Reference Související články Aggtelecký kras Aggtelek Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní park Aggtelek na Wikimedia Commons
Aggtelek Nationalpark

Aggtelek Nationalpark (ungarsk: Aggteleki Nemzeti Park) er en nationalpark i det nordlige Ungarn i Aggtelek Karst-regionen. De mest betydningsfulde værdier i nationalparken er de specielle overfladeformationer og huler i dette kalkstenlandskab. Beskrivelse I parken findes 280 huler i forskellige størrelser. De dækker et samlet areal på 198,92 km² heraf 39,22 km² er under øget beskyttelse. Den største Stalaktitgrotte i Europa ligger i dette område: Baradlahulen (26 km lang, heraf 8 km er i Slovakiet, kendt under navnet Domica). Flere af hulerne har forskellige specialiteter. For eksempel har fredshulen et sanatorium, hvor man behandler astmapatienter. Historie Den første skriftlige dokumentation af hulerne kan dateres tilbage til 1549. Siden 1920 har de været turistattraktioner. Et areal på 453,11 km² blev i 1979 udpeget til biosfærereservat under UNESCOs Menneske og biosfære-programmet.Selve Aggtelek Nationalpark blev grundlagt i 1985. Den har været en del af UNESCOs verdensarv siden 1995 sammen med de slovakiske Karst-huler. Fauna Dyrene på Aggtelek National Park inkluderet ildsalamander, karpatisk pony, musvåge, kejserørn, ablepharus kitaibelii, vandstær, kronvildt, europæisk los, grå ulv, vildsvin, topmejse, fuglekonge, dompap, hjerpe, isfugl, rødrygget tornskade, svalehale, sydeuropæisk svalehale og den store græshoppe saga pedo . Galleri Kilder og henvisninger Caves of Aggtelek Karst and Slovak Karst Officielt websted
Nationalpark Aggtelek

Der Nationalpark Aggtelek (ungarisch Aggteleki Nemzeti Park) ist ein Schutzgebiet im Komitat Borsod-Abaúj-Zemplén, Ungarn. Es wurde 1995 ausgewiesen und ist rund 56.650 Hektar groß. Der Park ist vor allem für seine Höhlen bekannt, die sich auch auf das Gebiet der Slowakei erstrecken. Die Höhlen bilden die seriellen Welterbestätte Höhlen im Aggteleker und Slowakischen Karst und sind somit Teil des UNESCO-Naturerbes. Außerdem dient der Park als Rückzugsort für Wölfe. Weblinks Aggteleki Nemzeti Park: Offizielle Website (ungarisch, englisch, slowakisch) Einzelnachweise
Aggtelek National Park

Aggtelek National Park (Hungarian: Aggteleki Nemzeti Park) is a national park in Northern Hungary, in the Aggtelek Karst region. The most significant values of the national park are the special surface formations and caves in this limestone landscape. Description The park consists of 280 caves with different sizes. It covers a total area of 198.92 km2 of which 39.22 km2 are under increased protection. The largest stalactite cave of Europe is situated in this area: the Baradla cave (26 km long, of which 8 km is in Slovakia, known under the name of Domica). Several of the caves have different specialities. For example, the Peace Cave has a sanatorium which help treating people suffering from asthma. History The first written documentation of the caves can be dated back to 1549. Since 1920 it has been used as a tourist attraction. The Aggtelek National Park itself was founded in 1985. It has been part of the UNESCO World Heritage since 1995 along with the Slovak Karst caves. Fauna Animals present in the Aggtelek National Park included the fire salamander, hucul pony, common buzzard, eastern imperial eagle, European copper skink, white-throated dipper, red deer, Eurasian lynx, gray wolf, wild boar, crested tit, goldcrest, Eurasian bullfinch, hazel grouse, common kingfisher, red-backed shrike, old World swallowtail, scarce swallowtail and the saga pedo. Gallery References See also Caves of Aggtelek Karst and Slovak Karst UNESCO World Heritage Site List of national parks of Hungary
Nacionalni park Aggtelek

Nacionalni park Aggtelek (mađarski: Aggteleki Nemzeti Park) je nacionalni park u sjevernoj Mađarskoj u krškom području Aggtelek. Od 1979. godine nastaje rezervat biosfere u pokrajinama Haragistya i Nagyoldal, a 1983. im se pridružila oblast planine Esztramos. Park Aggtelek je osnovan 1985. godine i proteže se na 198.92 km² (od kojih su 39.22 km² pod posebnom zaštitom). Iste godine njegove krške špilje su upisane na na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi pod imenom "Krške špilje Aggteleka i Slovačkog krša". One su nastale zbog rijetke kombinacije klimatskih učinaka tropske klime i pomicanja glečera, te predstavljaju geološku povijest zemlje u posljednjih deset milijuna godina. Najveća špilja stalaktita na svijetu je Baradla, koja je duga 28 km, od kojih je 8 km u Slovačkoj, ispod planine Domica.
Parco nazionale di Aggtelek

Il parco nazionale di Aggtelek è una area naturale protetta situata nell'Ungheria settentrionale. Il parco venne fondato nel 1985. Si estende per 198,92 km² (di cui 39.22 km² sono strettamente protetti). Comprende le grotte dell'Aggtelek e Slovak Karst, patrimonio dell'umanità dell'UNESCO dal 1995. La più grande grotta di stalattiti dell'intera Europa si trova in quest'area: la grotta Baradla (26 km di lunghezza, di cui 8 km si trovano in Slovacchia, dove è conosciuta con il nome di Domica). Voci correlate Aree naturali protette in Ungheria Rilievi precarpatici settentrionali Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su parco nazionale di Aggtelek Collegamenti esterni La scheda dell'UNESCO, su whc.unesco.org. Sito istituzionale del Parco Nazionale di Aggtelek, su anp.nemzetipark.gov.hu.
Nationaal park Aggtelek

Nationaal park Aggtelek (Hongaars: Aggteleki Nemzeti Park) is een nationaal park in het noorden van Hongarije. Het park is opgericht in 1985 en heeft een oppervlakte van 198,92 km2. In 1995 kwam het park samen met het aangrenzende Nationaal park Slowaakse Karst op de werelderfgoedlijst van de UNESCO met de omschrijving Grotten van de Aggtelek Karst en Slowaakse Karst. In het park zijn vele karstgrotten te vinden. Onder meer de grootste stalactietengrot, Baradlagrot, is in het park te vinden. De grot heeft een lengte van ruim 26 kilometer. Important Bird Area Het nationaal park en omgeving zijn aangewezen als Important Bird Area door BirdLife International vanwege het belang voor significante populaties van de grijskopspecht, hazelhoen, slangenarend en wespendief. Externe links officiële website nationaal park Unesco-werelderfgoed Aggtelek beschrijving nationaal park
Park Narodowy Krasu Węgierskiego

Park Narodowy Krasu Węgierskiego (węg. Aggteleki Nemzeti Park) – park narodowy położony w północnej części Węgier przy granicy ze Słowacją. Od 1985 r. stanowi park narodowy, który chroni przede wszystkim zjawiska krasowe. Węgierską nazwę przejął od nazwy miejscowości Aggtelek. W 1995 r. jaskinie Parku Narodowego Krasu Węgierskiego oraz Parku Narodowego Kras Słowacki zostały zapisane na liście światowego dziedzictwa UNESCO (wpis został rozszerzony w 2000 r. o Dobszyńską Jaskinię Lodową w Słowackim Raju). Jaskinie Krasu Węgierskiego wpisane na listę dziedzictwa UNESCO Jaskinia Baradla (wpis jako System jaskiń Baradla-Domica) Jaskinia Béke Jaskinia Kossuth Jaskinia Meteor Jaskinia Rákóczi 1 Jaskinia Rákóczi 2 Jaskinia Rejtek-szomboly Jaskinia Szabadság Jaskinia Vass Imre Jaskinia Vecsem-bűkki-szomboly Linki zewnętrzne Strona Parku Narodowego Krasu Węgierskiego Lista jaskiń Krasu Słowackiego i Węgierskiego, wpisanych na listę dziedzictwa, na stronie UNESCO, w języku angielskim
Аггтелек

Аггтелек (венг. Aggteleki Nemzeti Park) — национальный парк в Северной Венгрии, в медье Боршод-Абауй-Земплен, а также название небольшой деревни в этом парке. Находится на территории Пещерного района Аггтелек, который включён в список мирового культурного наследия ЮНЕСКО совместно со словацким Словацким Карстом, который продолжает Аггтелек на территории Словакии. Парк расположен в 60 километрах к северу от Мишкольца неподалёку от городка Сендрё. Аггтелек расположен между долинами рек Бодва и Шайо на самой границе со Словакией. Площадь парка — 199 км², из которых 39 км² находятся под особой защитой. Аггтелек стал национальным парком в 1985 году, а десятью годами позже был включён в список Всемирного наследия. Аггтелек — образец карстового региона. Его территория покрыта многочисленными известняковыми скалами, перемежаемыми узкими обрывистыми долинами рек. Главной достопримечательностью парка являются многочисленные пещеры, образующие сложные лабиринты и многокилометровые ходы. Всего в регионе насчитывается до 712 пещер. Самая большая и известная — Барадла (Домица), самая крупная сталактитовая пещера Европы. Её длина составляет 26 километров, из которых 18 расположены в Венгрии, а 8 в Словакии, где она известна под именем Домица. См. также Словацкий Карст Домица
Национални парк Агтелек

Национални парк Агтелек (мађ. Aggteleki Nemzeti Park) (ANP) је национални парк у северној Мађарској, у Агтелек крашком региону. Најзначајније вредности националног парка су посебне површинске формације и пећине у овом кречњачком пејзажу. То је четврти национални парк основан у Мађарској, настао 1985. године из подручја заштите пејзажа Агтелек. Ово је био први национални парк у Мађарској који је основан посебно за заштиту геолошких вредности, површинских крашких феномена региона и чувених сталактитних пећина, али садржи и многе заштићене биљне и животињске врсте. Опис Парк се састоји од 280 пећина различитих величина. Простире се на укупној површини од 198,92 km2 од чега је 39,22 km2 под појачаном заштитом. На овом подручју се налази највећа сталактитна пећина Европе: пећина Барадла (дуга 26 km, од чега је 8 km у Словачкој, позната под именом Домица). Неколико пећина има различите специјалитете. На пример, Пећина мира има санаторијум који помаже у лечењу људи који пате од астме. Историја Прва писана документација о пећинама датира из 1549. године. Од 1920. године користи се као туристичка атракција. Сам Национални парк Агтелек је основан 1985. Он је део Унескове Светске баштине од 1995. заједно са пећинама Словачког краса. Фауна Животиње присутне у националном парку Аггтелек укључују даждевњака, понија, обичног мишара, источни царски орао, панонског гуштера, белогрли дипер, црвеног јелена, риса, дивљу свињу, вука, чупави синицу, златну синицу, зимовку, лештарку, водомара, руси сврачка, ластиног репка, пругастог једрилца, скакавца са тестерастим ногама. Фотографије Референце Званична страница парка Званична веб страница Јошвафе Хуцул Студ Опис националног парка Агтелек Референце Литература Алфред Лехоцки: Седам стотина година у региону Бика и Тисе (Мишколц, 2000) ISBN 963 9280 12 7 Спољашње везе „Званична страница парка” (на језику: мађарски). ТЕРРА Фондација за заштиту животне средине и образовање KvVM TIR Интерактивна мапа националног парка Аггтелек За Садвар – иницијатива за заштиту замка Унеско веб-сајт светске баштине Атракције у Бодвараку и околини Полусатни документарац о Националном парку Агтелек