NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Biserica ortodoxă din Mișcolț

Biserica Ortodoxă „Sfânta Treime” este un monument istoric și de arhitectură din orașul Mișcolț, situat în estul Ungariei. Biserica a fost construită între 1785 și 1806 în stil rococo. Mobilierul este, de asemenea, în stilul rococo de la sfârșitul secolului al XVIII-lea. Biserica adăpostește unul din cele mai mari iconostase din Europa (16 m înălțime), cu 88 de imagini ale vieții lui Isus. Iconostasul a fost sculptat în atelierul de Miklós Jankovits de Eger, imaginile (cu excepția a patru dintre ele) au fost pictate de către Anton Kuchelmeister din Viena. O copie a icoanei Ahtyrka a Maicii Domnului a fost un cadou de la împărăteasa Ecaterina a II-a a Rusiei. Credincioșii ortodocși aveau deja în secolul al XVIII-lea o capelă (Capela Sf. Naum). Clădirea bisericii a fost construită în cea de-a doua parte a secolului, fiind finanțată de prospera comunitate locală de aromâni. Inițial ei au planificat să construiască o biserică mare, cu un turn în formă de ceapă, proiectat de către Johannes Michart, dar s-au opus mai ales liderii protestanți ai orașului, precum și cei obișnuiți cu stilurile artistice conservatoare ale perioadei. Interiorul este împărțit în trei părți: hol de intrare, naos și altar. O școală (1805), un spital și o casă parohială au fost, de asemenea, construite lângă biserică. Biserica, de asemenea, a servit ca loc de înmormântare, mai multe pietre funerare de marmură fiind încă acolo. Muzeul a fost deschis în clădirea fostei școli în 1988. Expoziția permanentă prezintă istoria și arta Bisericii Ortodoxe și a școlilor. Prima cameră seamănă cu o capelă, amintind de atmosfera din capelele unde credincioșii se închinau. În cea de-a doua cameră vizitatorii pot vedea munca specifică unui aurar și haine liturgice, în timp ce în cea de-a treia cameră sunt expuse colecțiile de icoane. Legături externe Muzeul ortodox maghiar Arhivat în 24 mai 2016, la Wayback Machine.(în limba engleză) (în limba slovacă)
Церковь Святой Троицы (Мишкольц)

Церковь Святой Троицы (венг. Szentháromság Ortodox Templom) — православный храм Будапештской и Венгерской епархии Московского патриархата в городе Мишкольце, в Венгрии. История Строительство храма происходило с 1785 по 1806 годы. Барочный позолоченный иконостас высотой 16 местров был выполнен в мастерской Миклоша Янковича (Miklós Jankovits) из города Эгера, а 84 иконы (из 88) написаны художником Антоном Кушельмейстером (Anton Kuchelmeister) из Вены. Икона Божией Матери «Ахтырская» была подарена церкви в 1782 году императрицей Екатериной II, которая проезжала через Мишкольц. Церковь входит в число охраняемых архитектурных объектов Венгрии. 1 февраля 2017 года правительство страны во главе с премьер-министром Виктором Орбаном выделило средства на её реставрацию. Современное состояние Церковь известна своим иконостасом высотой 16 метров с 88 иконами. В здании бывшей приходской школы с 1988 года действует Музей православной церкви Венгрии (Magyar Ortodox Egyházi Múzeum), обладающей значительной коллекцией произведений церковного искусства XV-XIX веков, в том числе иконы, богослужебные облачения, ювелирные изделия, чаши, кресты, книги. В этом храме и в местном музее православной культуры, телевидение проводит съёмки для тематических передач о Православии. Примечания
Szent kutak Magyarországon

A szent kutak Magyarországon azok a kútvizek vagy természetes források, amelyekhez valamilyen történet, legenda vagy jelenség kapcsolódik és emiatt nevezték el szent kútnak. A szent kút kifejezés jelöli a forrást magát, de városrészek vagy települések nevébe is bekerül – amelyeket egy kútról neveztek el –, ekkor egybe írandó. A legtöbb esetben gyógyító erőt tulajdonítanak vízének az odalátogató emberek. Szent kutak Képek Jegyzetek
Szentmiklóssy–Kubinyi-kastély

A Szentmiklóssy–Kubinyi-kastély Erdőtarcsa egyik fő látványossága. Története A kastélyt a gömöri Szentmiklóssy család építtette a 18. század második felében (valamikor 1750 és 1770 között). A barokk stílusú épületet valószínűleg az a Mayerhoffer András tervezte, aki Grassalkovich Antal gödöllői kastélyát is. A kastélyban utoljára a Kubinyi család lakott, majd a második világháború után a falu iskoláját helyezték el benne. Az épületet a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) állíttatta helyre pihenő- és alkotóháznak, helyiségeit korhű bútorokkal rendezték be. Egyéni vendégeket is fogadnak olyankor, amikor az Akadémia nem köti le az összes szobát. Az épület A nem különösebben nagy kastélyt számos egyedi építészeti megoldás teszi különlegessé. Ezek egyikeként nemcsak a kastély főbejáratán, de az emeleti nagyteremből is közvetlenül kiléphetünk a kertbe. Ennek érdekében a kastély mögött feltöltötték a parkot, és azt az épület mindkét oldalán túlnyúló fallal támasztották meg. Így a kastélyhoz érkezők először egy földszintes épületet látnak, és csak a főbejárat elé kanyarodva pillantják meg az épület földszintjét: az északkeleti homlokzata két-, a délnyugati egyszintes. A bábos korláttal lezárt kő támfal mindkét végét emeletes, nyolcszögletű, bástyaszerű pavilonnal zárták le. A manzárdtetős épület tetőterét beépítették. A várkastélyra utaló, romantikus hangulatot erősítendő az emeleti nagyteremből kőhídon léphetünk ki a kertbe. Ez az ötletes megoldás nemcsak felidézi azt a kort, amikor a várkastélyokat vizesárokkal vették körül, de egyúttal a földszinti termeket is természetes fénnyel látja el. A zömök téglalap alaprajzú épület főhomlokzatának háromtengelyes középrészét timpanonnal díszített középrizalit zárja le, benne Szentmiklóssy Antal és felesége, Uza Mária családi címerével. A kastély belseje kéttraktusos, részben középfolyosóval. A földszinti helyiségek mennyezete fiókos süvegboltozat. Szép, bábos korlátú barokk falépcső vezet az emeletre, az épület egykor legpompásabb helyisége, a nagyterem elé. Egyes emeleti szobákat tükörboltozat, másokat dongaboltozat fed. Figyelemre méltó a nagyterem empire stílusú kályhája – a többi kályhának csak a helye maradt meg. Az épület körüli parkból alig több mint három hektár maradt meg. Képgaléria Források Rejtőzködő szépségeink: a Szentmiklóssy-Kubinyi kastély – Szép Magyarország.hu Külső hivatkozások Erdőtarcsai Akadémiai Üdülő MTA Kastélyhotel Szentmiklóssy–Kubinyi-kastély (MTA Alkotóháza) – Műemlékem.hu Rejtőzködő szépségeink: a Szentmiklóssy-Kubinyi kastély MTA Kastélyhotel Erdőtarcsa – Szállás.hu
Szerencs vára

Szerencs vára egy 16. század végén kialakított épület, amely Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye legfiatalabb vára. Története A vár története elválaszthatatlan Szerencs város múltjától. A Hegyalja kapujának nevezett Szerencs vidéke a 13. században a Bogát-Radvány nemzetség szállásbirtokát képezte, akik egy bencés apátságot alapítottak a vizenyős terület egyik kiemelkedő magaslatán. A 15. század végén a virágzó mezővárost már a Szapolyai főnemesi család birtokában találjuk. Bencés apátságát 1556-ban az Erdély-párti Németi Ferenc tokaji várnagy fegyveres erővel elfoglalta, és megerősítve támaszponttá alakíttatta a Habsburg-hívekkel szemben. Az apátság kőfalait Németi várnagy egy nagyobb területű, palánkfallal övezett külsővárral is kiegészíttette, ahol a könnyű fegyverzetű huszárok állomásoztak. 1565-ben a sokkal erősebb Tokaj várának sikeres bevétele után Schwendi császári generális zsoldosaival Szerencs ellen vonult fel, melynek hírére az őrség elmenekült. Korabeli adatok szerint Habsburg Rudolf császár és király a várbirtokot 9160 forintért elzálogosította Rákóczi Zsigmond szendrői várkapitánynak, aki a reneszánsz stílusban átalakíttatta. A külső várat sokszögű bástyákkal védték, a belső várat, zárt, háromtraktusú, belső udvaros tömbbé alakították át. Érdemes fellapozni egy 1635-ös összeírást (urbáriumot) a szerencsi várról, miszerint a külső bástyáin ágyúkat, a fegyverházban 50 puskát és 11 kisebb löveget halmoztak fel. 1644-ben Esterházy Miklós nádorispán csapatai megrohanták, és vandál módon kifosztották Szerencset, amit az ekkortájt itt birtokos Rákóczi László földesúr tiszttartója az első szóra feladott. Majd a később ismét Rákóczi tulajdonba került végvár már nem képviselt nagyobb hadászati értéket. Az 1670-es Wesselényi-összeesküvés megtorlásául császári zsoldosok szállták meg. A 18. század második felében lebontották a belső vár három tornyát, csak a déli torony maradt meg. A II. Rákóczi Ferenc vezette kuruc szabadságharc utáni békésebb évszázadokban birtokosa volt még az Illésházy, Grassalkovich és a Szirmay família, akik kényelmes lakóépületté alakíttatták át az egykor véres harcokat látott védőműveket. Jelenleg a szerencsi várban látható a Zempléni Múzeum képeslapgyűjteménye, de egyik részében szálloda is üzemel. Állandó kiállítások A képeslap története Rákóczi Zsigmond és kora A szerencsi vár építésének története Fery Antal ex librisei Képgaléria Jegyzetek Források A Rákóczi-vár története Szerencsi vár - Zempléni Múzeum - Városi Kulturális Központ Külső hivatkozások A vár Szerencs honlapján A Képeslapmúzeum honlapja
Szinva Terrace

The Szinva Terrace (Hungarian: Szinva terasz) is the newest public square in Miskolc city centre, Hungary, next to the stream Szinva which runs through the city. The square was constructed in autumn 2005 in place of a parking lot, as a part of the reconstruction of the city centre, and was opened to the public on November 5. Construction cost 450 million Ft (mainly funded from European Union sources). The square consists of terraces and stairs leading down to the Szinva and a small artificial waterfall which is lit by lamps in the evenings. The name of the square was chosen on December 8 by the city council from a list of eight suggested names including Szinva terrace, Szinva promenade, Kandia terrace, Szinva-side promenade, Port square, Szinva rest, Kandia rest, Széppataki square and Ostrava square. The square has four flagpoles, three of which fly the flags of Miskolc, Hungary and the EU. A highlight of the square is the statue Girls of Miskolc, showing three young girls on a bench (made by sculptor László Kutas). Another statue nearby is that of Mancs, the famous rescue dog. At the same time when the square was constructed, Kandia street (a nearby small pedestrian street which starts from the square and opens to Széchenyi street, opposite the National Theatre of Miskolc) was covered with a glass roof; this street (now called Kandia passage) now functions as an open-air exhibition place where drawings are often featured. Love padlocks recently appeared on the fence of a small bridge at the Western end of Szinva Terrace. Heavy rains can make the stream flood the terraces. The number of flooded terraces grow in direct proportion with the intensity of the rain. References (in Hungarian) Article in Népszabadság Online (in Hungarian) About naming the square External links (in Hungarian) Article in Architects' Forum archive (Includes computer-generated pictures of the square)
Szinva terasz

A Szinva terasz Miskolc belvárosának egyik tere, a Villanyrendőr néven ismert kereszteződés közelében. A dekoratív, lépcsőzetes kialakítású tér a városon keresztülfolyó Szinva patak partján található, a nevét is róla kapta. Észak felől a Szinva, kelet felől a Szemere Bertalan utca, dél felől a Kandia utca, nyugat felől a Szinva hídja határolja. Története A terasz egész területén egykor lakóházak álltak, melyek hátsó frontjai a Szinvára néztek. A Szinva belvárosi szakasza akkoriban Velencéhez hasonlított és kedvelt témája volt a képeslapoknak. A házakat az 1950-es években rombolták le, majd helyükön parkolót alakítottak ki. A teret 2005 őszén alakították ki az autóparkoló helyén, a belváros szépítésének és átalakításának részeként, amit Káli Sándor polgármestersége alatt kezdtek el. A teret november 5-én adták át, építése 450 millió forintba került, melyet nagyrészt Európai Uniós forrásokból fedeztek. A tér teraszokból és lépcsőkből áll, melyek a megemelt vízszintű Szinvához és a meder falában kialakított, esténként megvilágított mesterséges vízeséshez vezetnek le. A téren áll Kutas László szobrászművész Miskolci lányok nevű szobra; nincs messze Mancs szobra sem, a Szemere utca túloldalán, a Mancs téren áll. A tér nevét december 8-án választotta ki a város közgyűlése egy nyolc névből álló listáról, melyen a Szinva terasz, Szinva sétány, Kandia terasz, Szinva-parti sétány, Kikötő tér, Szinva pihenő, Kandia pihenő, Széppataki tér és Ostrava tér nevek szerepeltek. A tér kialakításával egy időben a Kandia közt, amely a tér végét köti össze a Széchenyi utcával, tetővel fedték le. A Kandia passzázs így szabadtéri kiállítóhely lett, ahol gyakran tesznek közszemlére grafikákat. Déli végében, a Szinva teraszt lezáró kis hídon szerelmesek lakatjai kezdtek gyűlni, Miskolcon itt először jelent meg ez a hagyomány. A hidat azóta Szerelmesek hídjának nevezik. (Az elnevezés már korábban is élt Miskolcon, mert a Rákóczi utca két részét összekötő hidat egykor így is hívták másik elnevezése, a Rákóczi híd mellett.) A tér népszerű a miskolciak körében; a Borsod Online Önnek melyik a kedvenc miskolci tere? szavazásán az első helyet érte el. A 2010 tavaszi esőzések és árvizek során a teret teljesen elborította a Szinva vize. Képek Források A Népszabadság Online cikke További információk A tervezett tér komputergrafikái az Építészfórum.hu archívumában
Szlovák Tájház (Békéscsaba)

A Szlovák Tájház a Munkácsy Mihály Múzeum állandó kiállító helye volt 2001-ig, majd a Szlovák Önkormányzat vette át. (5600 Békéscsaba, Garai János utca 21.) Leírása 1972-ben létesítették a Munkácsy Mihály Múzeum múzeumi tárgyaiból, valamint Békéscsaba és vidékén gyűjtött anyagból. Épülete a 19. században épült klasszicista stílusú felújított népi lakóház. Egy jómódú szlovák parasztgazda életmódját, lakáskultúráját mutatja be. E házban a gazdálkodás eszközeitől kezdve a tisztaszoba berendezéséig mindennel megismerkedhetünk. Értékesek a ház fából faragott, festett virágokkal díszített, dátumozott bútorai. Források Magyarország múzeumai. Budapest : Vince Kiadó, 1998. Szlovák Tájház l. 83. o. ISBN 963906999X Külső hivatkozások Szlovák Tájház, Békéscsaba Archiválva 2008. június 28-i dátummal a Wayback Machine-ben
Szolnoki toronyház

A szolnoki toronyház (a köznyelvben „huszonnégyemeletes”) a szolnoki pályaudvar előtt álló magasház, amely 81 méteres magasságával és 22 lakott emeletével Magyarország legmagasabb lakóépülete. 23. emeletén működik az Uránia csillagvizsgáló szolnoki egysége. Huszonnegyedik emelete valójában nincs. Története Az 1960-as évek végén, 1970-es évek elején Heim Ernő javaslatára kezdtek el főleg Budapesten toronyházakat építeni a városképileg hangsúlyos helyekre, „megjelölve” ezeket a pontokat. Ezen koncepció mentén született meg a szolnoki toronyház mellett még számos más épület is, mint például a Semmelweis Egyetem Elméleti Tömbje a budapesti Nagyvárad téren, illetve a szolnokihoz nem csak méretében és stílusában, de elhelyezkedésében is nagyon hasonló debreceni toronyház. Az épületet a fenti elvek mentén a városi közlekedés egyik fontos pontjára, közvetlenül a vasútállomás mellé építették csúszózsaluzásos építési móddal. 1975-ben készült el az azóta megszűnt Szolnok Megyei Állami Építőipari Vállalat kivitelezésében. Tervezője Liszkai Károly volt. Az épület előtti szökőkúttal és parkolóval ellátott tér Kovács Dezsőné (ÉSZAKTERV) munkája. A három lift a 22. emeletig szállítja a lakókat, onnan gyalog lehet feljutni a 23. emeletre, ahol a Tudományos Ismeretterjesztő Társulat helyi irodája, valamint csillagvizsgáló működik. 24. emelet valójában nincs, ennek ellenére a helyi köznyelvben az épületre csak „huszonnégyemeletesként” szoktak utalni. A több mint 60 ezer fős lakosságú Szolnokot a jelenkor közbeszéde "a felhőkarcolok városaként" emlegeti, ugyanis a Huszonnégyemeletesen kívül helyet kapott még a városban kettő, egyenként 18 lakott emelettel bíró toronyház (a Várkonyi István téren és a Városmajor úton), valamint a vízművek tizenhat emeletes irodaháza is (az Ady Endre úton). Jegyzetek Források Szolnok tetején: a legendás 24 emeletes Archiválva 2021. november 22-i dátummal a Wayback Machine-ben, szoljon.hu, 2007. augusztus 28. A szolnoki toronyház hátrányairól is mesélt az évtizedek óta ott lakó Erzsi néni - Nők Lapja Cafe, 2021. november 1. Szolnokon található Magyarország legmagasabb, 81 méter magas lakóháza - jnsz.hu, 2021. november 6. További információk Dr. Horváth Béla: ÉSZAKTERV. In: Schéry Gábor (szerk.): A magyar tervezőirodák története (Építésügyi Tájékoztatási Központ Kft., Budapest, 2001) 81–94. oldal László János: Szolnok Megyei Állami Építőipari Vállalat. In: Hajós György (szerk.): A magyar kivitelező vállalatok története (Építésügyi Tájékoztatási Központ Kft., Budapest, 2005) 485–494. o.
Széchenyi-kastély (Somogyvár)

A kincstári birtokokat az 1700-as években vette meg a Széchényi család, majd a Somogyváron álló régi kastélyt gróf Széchenyi Dénes 1870-ben alakította át eklektikus stílusban. Széchényi Dénes (sportlovas) fia Széchenyi Imre saját költségén kiásatta a kupavárhegyi templom és kolostor maradványait, ahonnan sok értékes dombormű és feliratos kő került elő. Ezek egy részét beépíttette a kastély falába. A kastélynak hétezer kötetes könyvtára, és nagy értékű családi levéltára volt, értékes bútorokkal berendezve. A kastély lépcsőházának művészi faburkolatának román stílusú motívumát egy juhászlegény faragta, akit a gróf taníttatott ki erre a mesterségre. A kastély 1946 óta általános iskola és sérült gyermekek nevelőotthona. Parkja védett terület, hatalmas fenyőfái árnyékában van a Széchényi család mauzóleuma. Képek Jegyzetek További információk Vendégváró Hajó Magazin Falvak
Széchenyi István Gimnázium (Sopron)

A Berzsenyi jobb A gimnázium rövid története Pályafutását katolikus alreáliskolaként kezdte 1857-ben, de még egy évtized sem telik el, midőn felekezet nélküli főreáliskolává válik. Az államosítása az intézménynek 1872-ben történt meg. Az első világháború alatt hadikórházként működött. A háborút lezáró trianoni béke – mely Sopront Ausztriának juttatta – hatására az iskola teljes felszerelését Győrbe szállították. A váratlanul jött népszavazás eredményeként Sopron azonban megmaradt magyarnak – ennek ellenére az iskola felszerelését mindmáig nem szolgáltatták vissza teljesen. A legnagyobb magyar nevét Vass József közoktatási miniszter vetette fel a főreáliskolával, 1922-ben. 1930-ban reálgimnázium lett, öt évre rá pedig már gimnázium. A II. világháború alatt ismét hadikórház szerepét látta el, de a háború végezetével ismét beindult az oktatás. 1990-ig még többször jelleget váltott az intézmény (volt fiúgimnázium, postaforgalmi szakközépiskola), akkor azonban négy- és hatosztályos gimnáziummá vált. Sopron város egyik legnagyobb beruházásának számított az a 2006-ban hozott döntés, mely a gimnázium teljes körű felújítását rendelte el. A felújított intézmény ünnepélyes átadására 2007. november 23-án került sor. A gimnázium igazgatói Tauber Sal. Ferenc (1850–1855) Rách Sal. Ferenc (1855–1858) Gartner Ferenc (1858–1859) Hodich Ferenc (1859–1867) Geronnai-Kossow Albert (1867–1868) Fuchs Pál (1868–1870) Ulber Mátyás (1870–1872) Salamin Leó (1872–1897) Dr. Wallner Ignác (1897–1914) Rodt Lajos (1914–1919) Lauringer Ernő (1919–1941) Dr. Gábor Géza (1941–1945) Dr. Martonos Lajos (1945–1950) Zagyva Imre (1950–1951) Lajos József (1951–1954) Földi Lőrinc (1954–1964) Höfle József (1964–1970) Tóth Ferenc (1970–1976) Gombás Vilmos (1976–1981) Palotai György (1981–1991) Szakál Péter (1991–2001) Szabó Miklós (2001–2017) Farkas Gábor (2017-) Híres széchenyisek Tanárok Ákos Ernő, festő Bella Lajos, földrajz–történelem szakos tanár, régész, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja Dér Zoltán, fizikus Lang Ágota, fizika-informatika-matematika tanár Légrádi Imre, matematika–fizika szakos tanár Machovich Viktor gimnáziumi franciatanár. Poór Attila, fizikus Salamin Leó, fizikus Soproni Horváth József festő Diákok Csapody Miklós politikus Éder Krisztián énekes Eperjes Károly Kossuth-díjas színművész Graf Zoltán állatorvos Hien (Nguyễn Thanh Hiền) énekes Horváth Patrícia válogatott vízilabdázó Járóka Lívia politikus Kévés György Kiss Tamás (építész) Kováts Adél színművész Németh György bányamérnök, ny. vezérigazgató Móra Terézia, művésznevén Terézia Mora író Rátz László tanár Rákosi Mátyás politikus Roisz Vilmos festőművész Soproni József zeneszerző Szájer József politikus Vendl Aladár geológus Walter Dezső korábbi polgármester Jegyzetek Külső hivatkozások A Széchenyi István Gimnázium honlapja
Széchenyi liget (Békéscsaba)

A Széchenyi liget Békéscsaba belvárosi ligete. Nyugatról az Élővíz-csatorna, délről a Kórház utca, keletről a Békéscsabai Előre stadionja, északról az izraelita temető és az új zsinagóga határolja. Területe mintegy 0,5 km2. Élővíz-csatorna sétány vadgesztenye- és tölgyfái néven helyi jelentőségű természetvédelmi terület. Története A liget területén a 18. század végén, II. József uralkodása idején epreskert volt, majd a 19. században temetőt alakítottak ki, amelyet 1850-ben elköltöztettek. Az újonnan parkosított területet, ahol 1861-ben egy söröző és egy gőzfürdő is megnyitotta a kapuit, a korabeliek a „város mulató erdőcskéjének” nevezték. Hivatalos neve 1860-tól volt Széchenyi-liget.[forrás?] Később Sétakertnek és Népkertnek is hívták.[forrás?] Az 1865-ben a békéscsabai Sztraka Ernő tervei alapján átrendezett liget már oktatási célokat is szolgált: a város iskolái természetismeret tanórákat tarthattak benne a szabad ég alatt. Ugyanekkor a pavilonokat is felújították a szintén helyi mérnök, Ádám Gusztáv elképzelései szerint. 1876-ban elkezdődött a növényzet újratelepítése, és egy üvegház is helyet kapott a parkban. 1879-ben itt épült meg az Élővíz-csatorna második hídja, az ún. „Vashíd”.[forrás?] Az 1888. évi árvíz jelentős károkat okozott, a növények nagy része elpusztult, a vendéglő és a fürdő használhatatlanná vált. A ma látható fák nagy része és a sétautak hálózata az árvizet követő újjáépítés során került a ligetbe. A Kádár-korszak első felében a park nagyon népszerű volt, itt tartották a május 1-jei ünnepeket. Az 1960-as években pár évig egy kisebb állatkert is működött itt. Ekkortájt nyilvánították helyileg védett természetvédelmi területté. A liget főbejáratánál 1991-ben állították fel a szépen faragott székelykaput, Békéscsaba testvérvárosa, Székelyudvarhely ajándékát. A 20. század utolsó évtizedeiben egyre rosszabb állapotba kerülő Széchenyi ligetet 2007-ben újította fel a Körösök Völgye Natúrpark Egyesület és a város az Európai Unió támogatásával. A régi növényzet rendezése és új telepítése mellett ökoturisztikai ismeretterjesztő útvonalat alakítottak ki, amelyet gyalogosan és kerékpárral is be lehet járni, az egykori sörházból látogatóközpont lett, a sétautak mentén új utcabútorokat helyeztek el, és a pavilont is felújították. Utóbbiban kiállítások és könyvtár kaptak helyet. Jegyzetek
Széchenyi tér (Sopron)

A Széchenyi tér Sopron belvárosában fekszik, ahol számos műemléket és műemlék jellegű épületet egyaránt találhatunk. A téren eredetileg egy tó állt, melyet Két-pék tónak neveztek, ugyanis itt fürdették meg azokat a pékeket, akik nem megfelelő méretű és súlyú kenyeret adtak el. A tavat 1828-ban csapolták le és elkezdődött a tér kiépítése. Ilyen például a Széchenyi palota, a postapalota, a domonkos templom és kolostor, a Berzsenyi Dániel Evangélikus Gimnázium (Líceum) épülete, a Liszt Ferenc Konferencia- és Kulturális Központ stb. További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Széchenyi tér témájú kategóriát.