NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Propper-ház

A Propper-ház (Propper-féle ház) szecessziós épület Kiskunfélegyházán a Kossuth utca 8. szám alatt található. Barta József és Kovács József tervezte, tervüket Dóczy Pál városi főmérnök felülvizsgálva kiadta az engedélyt az építkezésre. Az építési engedély 1909. április 22-én kelt, a lakhatási engedélyt novemberben adták ki, az utolsó munkálatok is befejeződtek az év végére. Az építtető dr. Propper Miksa orvos volt. Az alsó szinten üzlethelyiségek működtek, hátul és az emeleten volt a lakás, az emeleten az ügyvédi iroda. Jelenleg üzlet, patika és étterem működik benne. Az épületet átépítették, eredeti timpanonos homlokzata helyett ma sokszögű főoromzat látható. Lendületes vonalvezetésű vakolatdíszei eredeti formájukban láthatók. Források Urbán Miklósné: Nevezetes épületek, szobrok, emlékművek Kiskunfélegyházán (Kiskunfélegyháza, 2005) 40. o.
Prónay-kastély (Alsópetény)

Az alsópetényi Prónay-kastély 1750 körül épült barokk stílusban. Az eredeti tulajdonosa Gyurcsányi Ignác volt, a család kihalásával Prónay-tulajdonba került. Jelenlegi hivatalos neve Gyurcsányi–Prónay-kastély; három épülete áll. A Prónay kastély jelenlegi hasznosítása Az alsópetényi Prónay-kastélyt 2009-ben vette meg jelenlegi tulajdonosa, aki a teljes körű felújítást követően 2011 májusától rendezvényhelyszínként üzemelteti. A nagy gondossággal helyreállított műemlékegyüttes és a kastély ősfás parkja harmonikus egységet alkot a gyönyörű nógrádi tájjal. A nagykastélyban található különböző méretű, összenyitható rendezvénytermek kiszolgálják a legkülönfélébb rendezvényeket, valamint egyik szárnyában kapott helyet a nászutas lakosztály is. További exkluzív lakosztályok lettek kialakítva a kiskastélyban, valamint az eredeti majorsági épületből létesített vendégházban is elszállásolhatóak a rendezvények résztvevői, illetve csoportok, így az új fürdőházzal együtt lehetőség nyílik hosszabb tartózkodásra és regenerálódásra. Képek Jegyzetek További információk Alsópetény az Ipoly-menti Palócok Honlapján A Prónay kastély honlapja Archiválva 2016. április 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
Pusztamaróti harcok

A pusztamaróti harcok 1526. szeptember 13. és szeptember 15. között zajlottak a mai Pusztamarót mellett, ahol a Vértes-környéki magyar parasztság egy megerősített táborba zárkózott a portyázó törökök ellen. A török szultán, miután a mohácsi síkon legyőzte II. Lajost, a Dunán felfelé bevonult a fővárosba. Innen a sereg rettegett elővédjeit, az akindzsiket keleti és nyugati irányba indította, hogy prédálják fel Buda környékét és a magyar vidékeket. Az Esztergom vármegye területére behatoló törökök elől a lakosság tömegesen menekült Herégy és Pusztamarót felé, ahol tábort ütöttek, de azt az akindzsik elfoglalták és a védőit lemészárolták. A parasztság másik tömege (kb. 25 ezer fő) szekereit kör alakba rendezve hevenyészett erősséget alkotott Marótnál, amit árkokkal vett körül és a közeli tóból vízzel töltötte fel. Az akindzsik ezt az erősséget már hiába ostromolták, a védők eltökélték, hogy megvédik családjaikat és vagyonukat. Közben több ízben kitörtek és sok törököt terítettek le. De nem sokáig tarthattak ki, mert a fősereg táborából reguláris erősítések érkeztek, vagy hatezer janicsár, tízezer lovas és tábori, ún. skorpió ágyúk sorakoztak fel a maróti erősség ellen. A szekérvárat a parasztok hősiesen védték, de végül győzött a túlerő. Ekkor történt, hogy egy bizonyos Dobozi Mihály megpróbálta kimenteni feleségét a vérontásból. Mivel a törökök szaporábbak voltak, ezért a legenda szerint az asszonyt megölte, nehogy az ellenség kezére jusson, míg ő maga a török közé vágtatott, ahol életét vesztette. Marót eleste után hasonló sorsra jutottak a mátrai és bácsi paraszttáborok, míg a péterváradi sikeresen visszaverte a törököket. Ezeken és Visegrádon, valamint Esztergomon kívül a török komolyabb ellenállásra nem talált az országban. Gyakori tévhit, hogy a maróti harcok helyszíne Pilismarótnál volt, ezt azonban a két település teljesen eltérő földrajzi adottságai is kizárják. Források Magyarország hadtörténete, Zrínyi katonai kiadó, Budapest 1985. szerk.: Liptai Ervin ISBN 9633263379 Istvánffy Miklós: Magyarok dolgairól írt históriája Tállyai Pál XVII. századi fordításában. Balassi Kiadó, 2009. Budapest. ISBN 9789635067909 Brodarics István: De conflictu hungarorum cum Solymano turcarum imperatore ad Mohach historia verissima – Kulcsár Péter fordítása (részlet)
Pákozdi-ingókövek természetvédelmi terület

A Pákozdi-ingókövek természetvédelmi terület a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság kezelésében álló, 44 hektáros természetvédelmi terület a Velencei-hegységben, Pákozd és Sukoró települések közigazgatási területén. Az 1951 óta védelem alatt álló, 200–250 méteres tengerszint feletti magasságban húzódó dombos területet Magyarországon egyedülálló földfelszíni alakzatok, az ún. ingókövek elszórt csoportjai tagolják. Kialakulás A Velencei-hegység lepusztult felszínéből előbukkanó gránittömbök ellenálltak az eróziónak, s a köztük lévő hasadékokból a víz és a szél felszínalakító munkája hordta ki a törmeléket és a mállási anyagot. Napjainkra a környezetükből kiemelkedő, lekerekített élű, egymásra tornyozódó sziklacsoportok formájában bukkannak a felszínre. Némelyikük festői, esetenként bizarr formációt alkotva olybá hat, mintha a bizonytalan egyensúlyi helyzetű sziklákat emberkéz hányta volna egymásra. Az erózió által erőteljesebben megmunkált, gömbölyded alakú sziklákat a helyi népnyelv gyapjúzsákok néven emlegette. A Pákozd északi előterében magasodó Pákozdi-ingókövek nevezetesebb formációi a Sár-hegy (226 m) keleti oldalában emelkedő Gomba-kő és Kis-Cipó, valamint az ettől északra, a Pogány-kő (241 m) csúcsa körül elszórt Pogány-kő, Oroszlán-szikla, Kocka-kő és Pandúr-kő. A Pákozdi-ingókövek a település felől több, kerékpárral is járható turistaúton megközelíthetőek, emellett az ingóköveket az 1994-ben létesített Gránit földtani tanösvény is összeköti. A Pogány-kő csúcsát képező ingóköveken cirill betűs feliratok, „graffitik” emlékeztetnek arra az 1991 előtti időszakra, amikor a területen a Magyarországon állomásozó szovjet hadsereg egyik gyakorlótere helyezkedett el. Sukoró északkeleti határában szintén található egy magányos, a természetvédelmi terület határán kívül eső ingókő-formáció, a Gyapjaszsák. További kisebb sziklacsoportok találhatóak a Sukoró és Nadap között magasodó Gádé-hegy (241 m), Csöntör-hegy (231 m) és Meleg-hegy (352 m) környékén. Források Gímes Endre, Észak-Dunántúl, Budapest, Panoráma, 1980, 65–66. Magyar nagylexikon XIV. (Nyl–Pom). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2002. 424. o. ISBN 963-9257-11-7 Gerecse, Vértes, Velencei-hegység – turistakalauz térképpel, Budapest, Cartographia, 2008, 151, 155. Külső hivatkozások Ismertetés a Duna–Ipoly Nemzeti Park honlapján Ismertetés a velenceito.info oldalán Ismertetés a www.utazzitthon.hu oldalán
Országos Méhészeti Gyűjtemény és Múzeum

Az Országos Méhészeti Gyűjtemény és Múzeum (Méhészeti Múzeum) a Kisállattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet (KÁTKI) szakgyűjteménye Gödöllőn, az arborétum közelében. A múzeum Gödöllői Erdei Vasút Csemete-rét állomásáról 500 méteres sétával érhető el (Kisvasút). A gyűjteményt a KÁTKI Méhtenyésztési és Méhbiológiai Osztálya gondozza (Élménytérkép). Története Az 1983-ban hazánkban rendezett 29. Apimondiára (Nemzetközi Méhészeti Kongresszusra) konferenciára kezdeményezte felépítését Nikovitz Antal (Kirándulástervező). A Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Minisztérium, valamint a KÁTKI finanszírozásával épült a méhésztársadalom jelentős pénzügyi segítségével. Weress Kálmánné tervei alapján építette a KÁTKI építőbrigádja dr Fekete Lajos vezetésével (Élménytérkép). Az épület Az egyemeletes épület alaprajza a lépből kiragadott három viaszsejt, ami a méhkas összefogó erejét szimbolizálja. Eredetileg nádtetővel fedték, ezt idővel cserépre cserélték. A múzeum A két szinten számos, idehaza és külföldön még ma is használt, valamint több, a századfordulóra jellemző használati tárgyat mutatnak be — a méhészeti eszközöket és anyagokat több évtized alatt gyűjtötték össze (Élménytérkép). A kiállított tárgyak kisebb része a régi kutatóintézet gyűjteményéből származik, nagyobb része a méhészek adománya (Kirándulástervező). Földszint A ma is használatos méhészeti eszközök, felszerelések, tárgyak a földszinten tekinthetők meg. Megismerhetjük a kaptárat és keretek rendkívüli forma-, illetve méretgazdagságát, a méztermelés és az anyanevelés eszköztárát, az etetést, a takarást. Az eszközök sokoldalúságát és sokféleségét elsősorban a méhészek anyagi lehetőségei alakították. A pörgető, a mézeskanna, az egyéb méztartály stb. ma már jellemzően nemesfémből, illetve rozsdamentes acélból készül; régebben ezekhez sokkal egyszerűbb anyagokat használtak. A kiegészítő eszközök között található néhány külföldi különlegesség, például anyazárkák és füstölő. Egyes kiegészítő tárgyak, például a műanyagból készültek nem váltották be a hozzájuk fűzött reményt. Emelet A régi eszközök és felszerelések, a legrégibb méhlakások (tönk, bödön, köpü, kas) mellett látható egyebek közt: J.A. (Anglia) legelső keretes kaptármintája 1683-ból, Huber úgynevezett szeletes kaptár mintája 1792-ből, Kövesdi Szarka Sándor keretes kaptára 1844-ből, lépesméztermelő üvegbúrával és borítóval. A látogató megismerkedhet a viaszolvasztás, és műlépkészítés legkülönfélébb eszközeivel. A mézpörgetők sora tükrözi az erőátvitel technikájának fejlődését. Érdekes a pénz- és érmelenyomatok, valamint a korabeli folyóiratok a gyűjteménye is. Áttekintést kapunk a Magyarországon használt kaptárakról, ideértve a Gödöllőn kifejlesztett pároztatókaptárat is. Ezen a szinten van a kasos méhészkedést bemutató méhesház is. Látogatása Csak előzetes bejelentkezéssel látogatható. Jegyzetek Források Kisvasút: Gödöllői Erdei Kisvasút — Látnivalók Élménytérkép: Élménytérkép: Méhészeti Gyűjtemény —n az épület fényképével Kirándulástervező: Kirándulástervező: Gödöllő látnivalói. Méhészeti Gyűjtemény Archiválva 2022. szeptember 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
Fernsehturm Kékestető

Der Fernsehturm Kékestető ist ein 180 Meter hoher Fernsehturm auf dem 1014 Meter hohen Berg Kékes im Mátra-Gebirge in Ungarn. Der Fernsehturm Kékestető besitzt in 45 Meter Höhe eine Aussichtsplattform, welche die höchste für die Öffentlichkeit zugängliche in Ungarn ist. Der Antennenmast des Fernsehturms ist am Erdboden mit Pardunen abgespannt. Er ist demnach ein Hybridturm, wie der Gerbrandytoren in den Niederlanden, ein freistehender Turm mit abgespanntem Sendemast. Der Turm wurde in den Jahren 1977 bis 1981 errichtet und in den Jahren 2014 bis 2018 umfangreich renoviert. Geschichte Der Kékes-Gipfel wurde bereits seit dem Jahr 1988 mit einem hölzernen Aussichtsturm bebaut. Der nach dem Minister József Vass benannte 20 Meter hohe Turm musste aufgrund von Zerstörungen während des Zweiten Weltkriegs abgerissen werden. 1958 wurde ein quaderförmiger Steinturm des Instituts für Telekommunikationsforschung errichtet, welcher der Fernsehübertragung diente. Das nicht mehr verwendete Turmbauwerk wurde auch kurzzeitig als Hotel umgenutzt. Das zehngeschossige Bauwerk steht unmittelbar in der Nachbarschaft südlich zum heutigen Fernsehturm. Baustart des heutigen Turms war 1977. Der ursprünglich 178 Meter hohe Turm wurde 1981 fertig gestellt und dem Betrieb übergeben. Für das Bauwerk wurden 1300 Kubikmeter Stahlbeton verbaut. Im Zuge der umfangreichen Renovierung in den Jahren 2014 bis 2018 wurde durch die Anpassung des Antennenträgers der Turm auf 180 Meter erhöht. Beschreibung Lage Der nach der gleichnamigen Siedlung Kékestető benannte Fernsehturm steht auf dem Gipfel des Kékes, dem höchsten Berg Ungarns. Der über eine Serpentinenstraße erreichbare Ort dient im Winter auch Skiliften als Bergstation, beherbergt neben einer Wetterstation auch ein Sanatorium. Der bewaldete Gipfelbereich ist mit diversen Gebäuden und Installationen bebaut. Turm Der Fernsehturm Kékestető besteht aus einem sich nicht verjüngenden zylindrischen etwa 80 Meter hohen Turmschaft und einem rund 100 Meter hohen Antennenträgermast. Der Turmschaft beherbergt auf 42 Metern einen Turmkorb, in dem sich ein Turmcafé befindet. In der darüber befindlichen offenen Aussichtsplattform auf 45 Metern kann man eine 360-Grad-Rundumsicht genießen. Die darüber befindlichen Antennenplattformen werden überwiegend für Richtfunkantennen genutzt. Im oberen Teil des Turmschafts gibt es noch einen Turmkorb für die Turmtechnik. Am Fuße des Turms befindet sich ein mehrgeschossiger Gebäudekomplex, der sternförmig angeordnet ist. Rundfunk- und Fernsehsender Quelle Weblinks Einzelnachweise
Kékestető TV Tower

Kékestető TV Tower (Hungarian: Kékes TV-torony) is a 176-metre (577 ft) tall multifunctional transmitter built of reinforced concrete on the 1,014-metre (3,327 ft) high Kékes mountain, Hungary. It is also an observation tower, including a restaurant. History The Hungarian Carpathian Association built a 20 m high wooden watchtower at east of the Kékes summit in 1889, what was rebuilt and named after József Vass in 1926, but demolished in 1938. The first 65-meter TV tower, made of andesite, was handed over in 1960. A new 178-meter-high TV tower was built in 1980, and the older one was converted into a hotel (later closed). The new TV tower also functions as a lookout point. Transmitted channels Source: References
Kékestetői tévétorony

A Kékestetői tévétorony 1981-ben épült tévétorony a Kékes 1014 m magas csúcsán. Közigazgatásilag Gyöngyös Kékestető nevű településrészén található. 180 m-es magasságával Magyarország legmagasabb építményei közé tartozik. Jelenleg az Antenna Hungária Zrt. üzemelteti. Története Kékestetőn már 1958-ban épült egy antennatorony a Távközlési Kutató Intézet számára, az azonban később kevésnek bizonyult, elavulttá vált. A régi torony tőszomszédságában 1977-1981 között megépült az új tévétorony és hozzá a kiszolgáló épület. A tengerszint felett 1200 méteres magasságig nyúlik a karcsú antennatorony, amelyet a Uvaterv szolgálati találmánya alapján a Postaber, a Heves megyei Állami Építőipari Vállalat és a Közgép szakemberei építettek. Az építéshez 1300 köbméter vasbetont és félezer tonna acélszerkezetet használtak fel. A kilátó részét csak jóval később alakították ki. Épülete A 180 méter magas torony szerkezetileg három részre osztható: az alsó 80 méter vasbeton, a felső 80 méter acélszerkezetű, míg a legfelső 20 méter üvegszövettel merevített műanyag henger. Helyet kaptak benne az adótermek, a mérőhelyiségek, a laboratóriumok, a raktárak. A kilátószint 45 méter magasan található. Helyet kapott benne az egyik szinten egy zárt körpresszó. Fölötte pedig a szabad kilátó rész működik. Tiszta időben gyönyörű körpanoráma tárul a látogató szeme elé: a Mátra hegyvidékén túl a tőle déli irányban elterülő Alföld, kelet felé a Bükk-vidék, nyugatról a Gödöllői-dombság lankáin túl a Budai-hegység, a Cserháton túl a Pilis, a Visegrádi-hegység és a Börzsöny, észak felé a Karancs-Medves tájain túl akár a Magas-Tátra csúcsai is felismerhetőek. 2014-ben a szükségessé vált antennacsere során egy jelentős darabot kivágtak az acélszerkezetből, így a torony magassága 151 méteresre csökkent. Erre azért volt szükség, hogy megszüntethessék a telente eljegesedő és balesetveszélyes lengéscsillapító drótköteleket, amelyekkel a torony korábban három irányban ki volt feszítve. A felújított presszót és kilátóteraszt 2018 novemberében adták át. Galéria Jegyzetek További információk 1014 Kékestető (magyar)
Pálos kolostor (Gönc)

A gönci pálos kolostor romjai a Zempléni-hegységben, Gönc külterületén találhatóak, 320 méterrel a tengerszint felett. A rom megközelíthető Gönc városától a piros kereszt turistajelzésen (5 km), illetve Telkibányától a piros turistajelzésen (úgynevezett Rákóczi-út), Potácsháza érintésével (3 km). Innen tovább gyalogolva dél felé a piros jelzésen három kilométer megtétele után az Amadé-vár romjai találhatóak meg. Történet A kolostort a 14. század végén kezdték építeni a pálosok. Hét oltárát 1420-ban szentelték fel. A reformáció korában kirabolták, és részben feldúlták. 1940-ben a rom további leromlását Göncről hozott kőművesekkel igyekeztek megállítani. A hajó ablakainak egy részét ekkor hozták – részben – rendbe. Régészeti feltárása 1985-ben indult meg, de ekkor csak egy kutatóárkot ástak, amit be is temettek. 2005. június 22-én a miskolci Herman Ottó Múzeum régészei részletesebb feltárásba kezdtek. A régészeti feltárás - a falak melletti árkok visszatemetésének elmaradása - miatt a falak állaga rohamosan romlik. Szerkezete Kis kolostor lehetett, egy hajóval, szentéllyel, toronnyal. Ennek a háromnak főbb falai még ma is állnak. Főbejáratának faragott, csúcsíves ablakát a gönci Huszita-házban csodálhatjuk meg. Irodalom Guzsik Tamás: A pálos rend építészete a középkori Magyarországon (Bp., 2003) További információk Templomromok az erdő mélyén.
Pálos kolostor (Bükkszentlélek)

A szentléleki pálos kolostor gótikus műemlék monostorrom a Bükk-vidék területén. A Bükk rejtekében, 710 m magasságban, a világtól elzárt ősvadonban épült föl a pálos szerzetesek kolostora, igazi, remeték számára való helyen. Ómassáról meredek úton, az ún. Szuszogó-ösvényen lehet följutni a romjaihoz. Némi ereszkedővel találhatott a középkor embere is a közeli forrásoknál (Mária-forrás, Ámor-forrás) vizet. A Szentlélek tiszteletére szentelt kolostorról kapta a terület ma használatos nevét (Bükkszentlélek). A templom falai ma is magasan állnak, a rendház falainak jelentős maradványaival. A templom egyhajós, szentélye sokszögzáródású. Hossza 20, szélessége 9,5 méter. 1240-ben Dédes és Tardona határjárásában már említenek ezen a környéken élő remetéket. A pálos kolostort 1313 előtt alapította az Ákos nembeli István nádor a Szentlélek és Krisztus Teste tiszteletére. A 14–15. században egymás után kaptak a királyi adományokat a szerzetesek. János király 1530-ban még megerősített egy adománylevelet, de 1540 körül már világiak kezére jutottak a birtokaik, s az elszegényedett kolostor elnéptelenedett. Az 1739-ben Diósgyőrbe visszatelepülő pálos szerzetesek már nem vállalkoztak a rommá vált monostor újjáépítésére. Képgaléria Források Szentléleki pálos kolostorrom (Örökségvédelmi Hírmondó) Megmentik a szentléleki pálos kolostort - 168 Óra (2012. május 3.) További információk 14 fénykép és tájékoztató a pálos kolostorról (templomrom.hu) Archiválva 2013. július 29-i dátummal a Wayback Machine-ben Bükkszentlélek - pálos kolostor (kép) "A kolostorrom". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)
Pántlika kastély

A Pántlika kastély Balatonakali határától kb. 400 m-re északra található a domboldalban. A kastély környezetében kisebb nyaralóházak vannak. Régebben ez az egész domboldal tele volt szőlőültetvényekkel, de ma is vannak helyek, ahol meghagyták a szőlőt. A kastély és a szőlőültetvények is régebben a bencés papoké volt. Sokáig romosan állt, egészen 2006-ig, amikor egy magánember megvette és teljesen felújíttatta az épületet valamint az azt körülvevő területet is. Az épületbe villany, víz és csatorna is be van vezetve. Források Balatonakali Önkormányzat Külső hivatkozások Műemlékem.hu
Pátzay János Katolikus Zeneiskola

A Pátzay János Katolikus Zeneiskola Gyöngyösön működik. Története Épülete 1751–52–ben épült barokk stílusban. 1783-ban nyerte el mai alakját. Először a jezsuiták tanítottak az épületben 1773–ig, majd a ferences rend (1776–1898) vette át az iskolát. 1776-ban és Rabl Károly gyöngyösi mester tervei alapján alakították át. Az állami kézbe került gimnázium 1899-ben költözött a mai épületbe, míg ez a városi tanácsé lett. Az épület keleti homlokzatának szoborfülkéibe visszakerültek a barokk kori szobrok másolatai, az eredeti tölgyfa szobrok, melyek Szent Ignácot, valamint Xavéri Szent Ferencet ábrázolták ma a Mátra Múzeumban találhatóak. Visszakerült az épület keleti része elé a barokk stílusú Mária-szobor is. Az iskola épületét az Európai Unió által támogatott városrehabilitációs program keretében újították fel. Visszakapta eredeti, műemlékvédelem alatt álló arculatát. Teljes tetőcserén esett át, ezek mellett korszerűsítették a fűtési és elektromos rendszert, felújították az épületen található szoborfülkéket és a teljesen új homlokzatot kapott. A zeneiskola Források A Zeneiskola honlapja Jezsuita Gimnázium Gyöngyös Gyöngyös Város honlapja
Fernsehturm Pécs

Der Fernsehturm Pécs ist ein 176 Meter hoher Fernsehturm aus Stahlbeton, der 1973 fertiggestellt wurde. Sein Standort ist der 535 Meter hohe Berg Misina in der Nähe der ungarischen Stadt Pécs. Der Turm verfügt über eine Cafeteria mit Aussichtsplattform in 82 Metern Höhe und bietet durch seinen erhöhten Standort eine gute Fernsicht über das Mecsek-Gebirge und bis nach Kroatien. Das im Fuß befindliche Restaurant beherbergt eine Dinosaurier-Ausstellung. Literatur Elke Eberhardt: Ungarn. DuMont Reiseverlag, Köln 1994, ISBN 3-7701-3149-5, S. 101 Weblinks Webseite zum Fernsehturm (ungarisch)
Pécs TV Tower

The Pécs TV Tower is a television tower in Pécs, Hungary, standing on the Misina peak of Mecsek (535 meters), measuring 197 metres, the tallest building in Hungary, with a publicly accessible observation deck at a height of 75 metres, and a restaurant at 72 metres. The tower was built from 1968 to 1973. There is a dinosaur exhibition at the restaurant level, with two life-sized dinosaur mock-ups, depicting the once native Komlosaurus. References External links https://web.archive.org/web/20081225073417/http://www.vendegvaro.hu/Tv-torony-Pecs
Torre de televisión de Pécs

La Torre de TV de Pécs​ (en húngaro: Pécsi tévétorony) es una torre de radiodifusión en Pécs, una localidad de Hungría, mide unos 176 metros, con una plataforma de observación de acceso público a una altura de 75 metros, y un restaurante a los 72 metros. La torre fue construida entre 1968 y 1973, hay una exposición de dinosaurios en el nivel de restaurante, con dos dinosaurios de tamaño natural tipo maqueta, que representan al Komlosaurus una vez nativo en el área. Véase también Torre Edificio Arquitectura Referencias