NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sástó

A Sástó Magyarország legmagasabban fekvő tava a Mátra hegységben, Gyöngyös külterületén. Kiváló csónakázó- és horgászhely. 50 méter magas kilátótoronnyal rendelkezik. Fekvése A szintén Gyöngyöshöz tartozó Mátrafüredtől északra fekszik, a 24-es főútvonal mentén. A tengerszint feletti magassága 507 méter. Az esővíz által táplált lápos mocsaras tavakat 1960 körül kezdték el üdülőhellyé alakítani. Az idők folyamán feltöltődőtt medreket kitisztították és egybenyitották. Az így keletkezett sekély tó átlagos mélysége 1 méter. A vízfelület rendberakása után megindult az idegenforgalmat kiszolgáló létesítmények építése is. Kiváló csónakázó- és horgászhely. Sajnos, a terület erős átépítése miatt a korábban itt honos életközösségek jelentős része sérült, vagy teljesen eltűnt a környékről. 2006 októberében téli-nyári bobpálya, 2014-től pedig Oxygen Adrenalin Park nyílt az egykori sástói kőbánya területén. A kilátó Sástón található az egyik mátrai kilátó is, amit 1973-ban egy üzemképtelen fúrótoronyból alakítottak ki. (A Szeged melletti Algyőről szállították ide.) A torony 50 méter magas, kilengése nagy. A tetején és oldalán adó-vevő és adósugározó készülék van felszerelve. 2020-ban az önkormányzat felújította. Galéria Jegyzetek Források Sástó hivatalos (önkormányzati) oldala Sástó a Mátra honlapján (matrahegy.hu)
Шаш (језеро)

Шаш (мађ. Sás-tó) је језеро у Мађарској и налази се у жупанији Хевеш, поред града Матрафиред. Шаш је језеро са највећом надморском висином у Мађарској, налази се на планини Матра и веома је погодан за вожње чамцима а и за пецање. Положај Језеро лежи северно од града Матрафиред (Mátrafüred), на надморској висини од 507 m, што га чини језером са највећом надморском висином у Мађарској. Историја Током година, извори и кише, су у мочварној подлози направили идеално језерско дно а шездесетих година прошлог века су очишћени прилази језеру. Затим се приступило сређивању обала да би се направило језеро које би се могло користити у сврехе излета и туризма. Биљни и животињски свет је овим радовима проређан, мада не и уништен. У околним местима живе Палоци, једна од Мађарских етничких група, а недалеко је и Кекештето или Кекеш, највиши планински врх у Мађарској са висином од 1014 m. Спољашње везе Сајт о језеру, на мађарском језику Сајт о Матри и језеру, на мађарском језику
Sörházdombi kilátó

A Sörházdombi kilátó Sopron délnyugati részén, a Lővérek legalacsonyabb dombján, az Alsó- és Felső-Lővér között, a 298 m magas Sörház-dombon (korábban Tulipán magaslat) épült kilátótorony. A Lövér-körútról vagy a Sörházdombi útról kellemes sétával könnyen elérhető objektum remek kilátást nyújt az egész városra, a Soproni-hegység erdőkkel borított lejtőire és a Fertő tóra. Tiszta időben a Rax és a Schneeberg is látható. A kilátó helyén a 20. század elején rövid ideig gloriette állt. 1939-ben háromszögelési pontot jelöltek ki, melynek tornyát a turisták kilátóként használták. A második világháború alatt összedőlt, és a tornyot lebontották. Helyén 1968-ban épült 16,5 m magas kilátó Rosenstingl Antal tervei szerint, ami az 1980-as évek végre életveszélyessé vált és lebontották. A kilátót 2006-ban építette újjá ragasztott és csavarozott faszerkezettel Szabó Péter és munkatársai tervei alapján a Tanulmányi Erdőgazdaság és Mile Zoltán kivitelezésében a Soproni Városszépítő Egyesület. Külső hivatkozások [1] Archiválva 2010. május 4-i dátummal a Wayback Machine-ben [2] Soproni kilátók, Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt., Sopron, 2013.
TIT Uránia Csillagvizsgáló

Az Uránia Csillagvizsgáló eredetileg a Magyar Csillagászati Egyesület, majd annak beolvasztása után a Tudományos Ismeretterjesztő Társulat (TTIT/TIT) csillagászati intézménye volt a Budapesti Planetáriummal együtt. Kulin György alapította 1947-ben. 2018-ban működése minden bejelentés nélkül megszűnt, helyére a Kopp Mária Intézet a Népesedésért és a Családokért költözött. Tevékenysége Derült idő esetén hétfő, szerda és csütörtök esténként várták az érdeklődőket távcsöves bemutatóikra. Csoportok számára tanítási időben, illetve az esti időpontokban a távcsöves bemutatók előtt csillagászati előadások megtartását is vállalták. Az előadások időtartama 1 óra volt. Külső hivatkozások A TIT Uránia Csillagvizsgáló honlapja A TIT honlapjának vonatkozó oldala Jegyzetek
Tamariska-domb Természetvédelmi Terület

A Tamariska-domb Budapest XXI. kerületében, Csepelen található homokbucka, amely a jégkorszak végén, a földtörténeti jelenkor elején alakult ki. 2012-es védetté nyilvánítását nemcsak geológiai értéke indokolta, hanem a területén megtalálható homokigyep-életközösség is, amelyben számos védett növény- és állatfaj található, egy részük pannon endemikus élőlény. A védett terület nagysága 5,9575 hektár. A domb alatt található egy bunker, amely a két világháború között épült. Élővilág Flóra A 116 méter magas domb a nevét a rajta található számtalan tamariszkusz bokorról kapta. A területén élő homokpusztai gyep növényzetéből a következő fajok fordulnak elő: Érdes csüdfű Homoki fátyolvirág, (Gypsophyla fastigiata) Homoki csüdfű, (Astragalus varius) Homoki bakszakáll, (Tragopogon floccosus), Homoki árvalányhaj, (Stipa borysthenica) Báránypirosító, (Alkanna tinctoria) Fényes poloskamag Kései szegfű Tamariska (Tamarix) Ezek a növények mind védettek, a természetvédelmi stratégia célja a lágyszárú invazív növények visszaszorítása és további terjedésük megakadályozása. Fauna Az állatvilágból a következő fajokat célszerű kiemelni: Erdei fülesbagoly (Asio otus) Rigófélék (Turdidae) Poszátafélék (Sylvidae) Pintyfélék (Fringillidae) Fácán (Phasianus colchicus) Ezen fajok egy része védett. Jegyzetek Források Tenk András: A Tamariska-domb természeti értékei. Budapest, Csepeli Zöld Kör Egyesület, 2007, 72 oldal (ill). ISBN 963-06-0934-7 A csepeli Tamariska-domb országos jelentőségű védett természeti terület élőhely-rekonstrukciós eredményei, Tájökológiai Lapok 11 (2): 205-214. (2013) Archiválva 2016. március 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
Tata Castle

Tata Castle, built at the mid 14th-century on the northern tip of Lake Öreg (Old Lake), is one of the jewels of Tata, Hungary. Its blooming can be dated to the reign of Sigismund of Luxembourg (r. 1433–1437) and Mátyás Hunyadi (r. 1458–1490) as the summer resort of the king and a favoured residence. It was burnt by Habsburgs and later renovated. The walls of the castle reflect the marks of romantic style which is due to the Esterházy family who used to live here. In popular culture Parts of the Bollywood film Raabta (2017) and The Witcher TV series were shot at the castle. References External links
Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskola

A Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskola (teljesebb nevén Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskola és Gimnázium) egy középfokú oktatási intézmény, ahol a kereskedelmi és üzleti élet számára képeznek ki tanulókat. Budapest, IX. kerületében található meg, Ferencvárosban. Az iskola elődjét Női Felső Kereskedelmi Iskola néven alapították 1911-ben, pár évvel később vette csak fel Teleki Blanka nevét. az iskola első igazgatója dr. Bakács István volt. Az első tanévben a 114 beiratkozott tanulóból 16-an érettségi vizsgát tettek. A tanulói létszám gyorsan növekedett: 1912-1913-ban 229, 1913-1914-ben pedig már 352 fő volt. 1913-ban költözött az iskola a mai ferencvárosi épületbe. Az épület az 1870-es években épült, elemi iskolának. Eredetileg négyszögletes gyűrű formája volt az épületnek, de a Mester utca szélesítésekor az utcai részt levágták, így alakult ki a mai U-forma. Az iskola nevei 1955-től: Teleki Blanka Technikum és Szakközépiskola 1967-től: Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskola 1995-től: Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskola 2015-től: BGSZC Teleki Blanka Közgazdasági Szakközépiskolája 2016-tól: BGSZC Teleki Blanka Közgazdasági Szakgimnáziuma 2020-tól: BGSZC Teleki Blanka Közgazdasági Technikum Igazgatók 1946-1950 - Takaró Gyuláné Dr. Gáll Beatrix 1950-1969 - Balassa Amália 1969-1980 - Dr. Tátrai Ferenc 1980-1981 - Peregi Hedvig 1981-1984 - Kovács László 1984-1986 - Peregi Hedvig 1986-1991 - Rádulyné Varga Anikó 1991-2012 - Dr. Kirinóné Rajna Zsuzsanna 2012- - Dr. Illés Valér Balázs Híres diákok Sipos F. Tamás - zenész Kail Irma - költő, író Az iskola címe 1095 Budapest, Mester u. 23. Források Az iskola honlapja
Teleki László tér

Teleki László tér ou Teleki tér est une vaste place située entre les quartiers de Népszínház et Magdolna, dans le 8e arrondissement de Budapest. Elle se situe au débouché de Népszínház utca et longe en partie le Cimetière national de Fiumei út. Ancien Baromvásár tér, la place est édifiée en 1850 selon les plans de construction de la ville et prend le nom de László Teleki en 1874. C'est là-bas que s'y installe en 1897 le marché aux puces de Budapest avant de déménager à Mária Valéria-telep puis sur Nagykőrösi út. Entre les deux guerres mondiales, la place devient le point de rendez-vous des mains-d'œuvre qui cherchent à se faire employer ; rôle désormais dévolu à Széll Kálmán tér. En 1950, un marché alimentaire y prend place jusqu'au début des années 2000. Outre les vendeurs réguliers, le marché est aussi le lieu de trafics en tout genre. En 2012, la municipalité de l'arrondissement décide de supprimer le marché et entrevoit la construction d'une halle couverte à proximité. Notes et références Bibliographie (hu) Giorgio Pressburger et Nicola Pressburger, Nyolcadik kerületi történetek [« Histoires du huitième arrondissement »], Múlt és jövő Kiadó, 2013, 244 p. Portail de Budapest
Teleki László tér

A Teleki László tér (gyakran: Teleki tér) Budapest VIII. kerületének, a Józsefvárosnak egyik tere. A Fiumei út, a Karácsony Sándor utca és a Dobozi utca határolja, áthalad rajta a Népszínház utca. Története Az 1850-es évek városrendezése során alakították ki, eredeti neve Baromvásár tér volt. 1874-től viseli Teleki László nevét. 1897-1950 között itt üzemelt a közkedvelt budapesti használtcikk piac, a fénykorában napi tízezer látogatót fogadó Tangó. A begyűrűző gazdasági válság hatására 1931-től a munkanélküli alkalmi munkások gyülekező, munkakereső helye ("kubikosbörze") volt, 1939-re a Haller térre költöztették őket, végül az 1980-as évektől a közelmúltig a Széll Kálmán téri "emberpiac" töltötte be ezt a funkciót. Az 1950-es évek óta élelmiszerpiac működött itt, nagyobb felújítás azóta nem történt. 2011 augusztusában bezárták és lebontották. A telket, amin a piac üzemelt, a Józsefvárosi Önkormányzat felosztotta, 1800 m²-en a Lidl áruháza és parkolója áll. Az áruház melletti épületben kapott helyet a fedett piac. A perifériális pozíciójából adódóan kívül esik a külföldi turisták érdeklődésén. A magyar irodalom és filmtörténet révén számottevő kulturális vonatkozással bír. Nevezték már Méltóságos gróf Teleki térnek; „a Teleki tér: Atlantisz” – mondta Bereményi Géza, akinek szinte egész Eldorádó című filmje ezen a helyen játszódik. Itt lakott Mándy Iván író, „az ezerszer áldott Józsefvárosban” (Fejes Endre). A második világháborút megelőzően elsősorban a használtcikk piacon dolgozó zsidó kiskereskedők a téren és környékén számos imaházat (közel húszat), tanházat tartottak fenn. Ezek közül mára csak a 22-es szám alatt található ortodox zsinagóga működik. A német megszállás idején, 1944 októberében egyedül itt történtek antifasiszta ellenállási próbálkozások a helyi közösség holokausztot megelőző fizikai izolációjával szemben. A Teleki tér a tisztességes szegénységet romantizáló kultúra színhelye volt régen: A tér 2014-es átépítésekor gyepszőnyeget raktak le és gyermekjátszóteret létesítettek, köztéri szobrokat helyeztek el. A megújult piac és park mellett a Fiumei út és a Dobozi utca között ekkor nyílt meg a FIDo Park nevű ifjúsági- és sportközpont. 2021. október 17-én a Teleki László tér Dobozi utca és Fiumei út közötti részét - a meggyilkolásának évfordulóján - Koltói Annáról nevezték el. Képgaléria Jegyzetek
Teleki–Wattay-kastély

A Teleki–Wattay-kastély vagy más néven Magyar Kóruskastély Pomázon, Pest vármegyében található A kastély története A kastélyt a Budai Bornemissza Bolgár család egyik leszármazottja, felsővattai Wattay Pál építtette 1773-ban, barokk stílusban. Később a kastélyt és a birtokot unokahúga Teleki Józsefné örökölte. Unokájuk, Teleki József, a Magyar Tudományos Akadémia első elnöke itt írta a Hunyadiak kora Magyarországon című történelmi művét, és a hagyomány szerint a kastélynak ugyancsak vendégei voltak a kor ismert költői: Pálóczi Horváth Ádám, Erdélyi János és Vachott Sándor. A földszintes, árkádos, manzárdtetős épület oromzatán a kastély építtetőjének címere látható. A 19. század végi pusztító filoxéra-járvány következtében a pincékre kevésbé volt szükség és az épületben lakásokat alakítottak ki. A grófi család 1927-ben a kastélyt eklektikus stílusban átépíttette. Az első világháború után a család hadiárvaház céljára felajánlotta. A második világháború után államosították, majd gyermekvédelmi intézmény működött benne. A kóruskastély Az "Óvárosi kulturális központ Pomázon" című projekttel Pomáz Város Önkormányzata közel 2 millió 975 ezer eurót nyert a Phare Területfejlesztés 2002-2003 program keretében. 2004 és 2007 között felújították. A 2 hektáros barokk kert közepén álló Magyar Kóruskastély szállási és étkezési szolgáltatásokat is nyújtó, zeneművészeti szakmai bázis- és rendezvényközpontként működik. A kastély üzemeltetője a Pomázi Zenekastély Kht. alapítói - Pomáz Város Önkormányzata és a Magyar Kórusok és Zenekarok Szövetsége (KÓTA). A Magyar Kóruskastély ad otthont az Europa Cantat Közép-kelet-európai Központjának. Források A Magyar Kóruskastély honlapja Teleki-Wattay-kastély a Vendégvárón A pomázi Teleki-Wattay kastély a Wiki Útikönyvekben "Teleki–Wattay-kastély". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)
Szent Antal Esztergomi Ferences Gimnázium és Kollégium

A Szent Antal Esztergomi Ferences Gimnázium és Kollégium (2024. szeptember 1. előtt Temesvári Pelbárt Ferences Gimnázium, helyi nevén Franka) Esztergom egyik középiskolája. A város központi részén, a Bottyán János utcában helyezkedik el, a vele egybeépült kolostor és a Szent Anna ferences templom mellett. Története A gimnáziumot 1931. szeptember 8-án alapították mariánus ferencesek, eredetileg Szent Antal Reálgimnázium néven. Helyén a kolostor már régebb óta működött, ugyanis a ferencesek itt telepedtek le a városban 1222-ben. Az iskolában négy-, illetve hatosztályos rendszerben körülbelül 300-an tanulnak. Az intézmény 1948-ban Temesvári Pelbárt nevét vette fel, annak emlékére, hogy a neves skolasztikus író és hitszónok az 1490-es évtized derekán néhány évig az esztergomi ferences kolostorban élt és ott a rendház házfőnöke volt. A 20. század második felében az iskola egyike volt az ország mindössze nyolc olyan gimnáziumának, amely a szocializmus évtizedei alatt is egyházi fenntartásban működhetett tovább. Az iskola diákjai az ország különböző részeiről érkeznek, 2008-ban például a 328 tanulónak mindössze 15 százaléka (49 fő) volt esztergomi. Korábban egyes időszakokban jellemző volt a gimnáziumra a határon túli diákok magas aránya is, de 2008-ban például mindössze 5 külföldi állampolgár tanult a ferenceseknél (3 szlovákiai, 1 ukrajnai és egy svédországi diák). Ismertté vált egykori diákjai 2024. szeptember 1-től az iskola ismét Szent Antal Ferences Gimnázium és Kollégium néven működik. Galéria Jegyzetek Források Hivatalos weboldal
Magyar Olimpiai és Sportmúzeum

Magyar Olimpiai és Sportmúzeum (Ungarisches Olympisches und Sportmuseum) ist ein Sportmuseum in der ungarischen Hauptstadt Budapest. Die Verwaltung des Museums befindet sich in der Dózsa György út 1 und die Ausstellungsräume in der Ifjúság útja 2 im XIV. Bezirk, in unmittelbarer Nähe der László-Papp-Sportarena. Ehemals trug das Museum den Namen Testnevelési és Sportmúzeum (Leibeserziehungs- und Sportmuseum). Das Museum dient der Präsentation der ungarischen Sportgeschichte und der Geschichte der Olympischen Spiele der Neuzeit aus ungarischer Sicht. Angegliedert an das Museum ist eine Fachbibliothek. Geschichte Eine sportgeschichtliche Ausstellung in Budapest gab es bereits 1926 im Ungarischen Nationalmuseum (Magyar Nemzeti Múzeum), als zehn Räume im Museum vorübergehend frei wurden für die Organisation der bislang größten Ausstellung zur ungarischen Sportgeschichte. Die erfolgreiche Ausstellung war nur einige Wochen lang geöffnet, aber ihre Wirkung so groß, dass Überlegungen gemacht wurden, ein dauerhaftes ungarisches Museum für Sportgeschichte einzurichten. Daraufhin überließ Alajos Szokolyi einen großen Teil seiner sportgeschichtlichen Privatsammlung der Hochschule für Leibeserziehung, die eine schnell wachsende Museumssammlung aufgebaut hat, die jedoch im Zweiten Weltkrieg vollständig zerstört wurde. Nach dem Krieg wurde 1959 in der Wohnung des ersten ungarischen Olympiasiegers Alfréd Hajós eine Dauerausstellung eingerichtet. 1961 wurde im Gebäude der Kunsteisbahn am Stadtwäldchen (Városligeti Műjégpálya) ein Teil der Räume im ersten Stock für die Zwecke eines Sportmuseums zur Verfügung gestellt. Seit 1963 fungiert das Sportmuseum als Nationalmuseum. Im Jahr 1975 wurde die Sammlung in das Gebäude am ehemaligen Paradeplatz des Népstadions an der Dózsa György út verlegt. 2015 zogen die Ausstellungsräume des Museums um in die Ifjúság útja 2. Seit Dezember 1990 ist der Historiker und Bibliothekar Lajos Szabó Direktor des Museums. Ausstellung Die Sammlung des Museums umfasst mehr als 800.000 Objekte, darunter alle Arten von Dokumenten, von olympischen Goldmedaillen und Trophäen bis hin zu Foto- und Archivdokumenten. Im Laufe der Zeit wurden mehr als 200 Sonderausstellungen organisiert. Bekannte Sportler wie der Boxer László Papp oder die Fünfkämpferin Zsuzsanna Vörös wurden mit Ausstellungen gewürdigt. Einzelnachweise Weblinks Magyar Olimpiai és Sportmúzeum. Offizielle Webseite. Abgerufen am 22. Januar 2024 (ungarisch). Magyar Olimpiai és Sportmúzeum Budapest. In: CsodalatosMagyarorszag.hu. Abgerufen am 22. Januar 2024 (ungarisch).
Magyar Olimpiai és Sportmúzeum

A Magyar Olimpiai és Sportmúzeum (korábbi nevén: Testnevelési és Sportmúzeum) a magyar sport történetét bemutató országos gyűjtőkörű szakgyűjtemény. Kiállítótere jelenleg Budapesten, a margitszigeti Holdudvar épületében található. Története Már 1926-ban rendeztek sporttörténeti kiállítást a Magyar Nemzeti Múzeumban. Az 1931-ben létrehozott Turista Múzeum, valamint a Testnevelési Főiskola sport-tárgyú gyűjteményei a második világháború áldozatává váltak. Állandó kiállítást első olimpiai bajnokunk, Hajós Alfréd lakásában rendeztek be 1959-ben. (Hajós Alfréd 1955-ben hunyt el.) 1975-ben a Népstadion egykori Dózsa György úti felvonulási épületébe költözött a gyűjtemény. A Papp László Budapest Sportaréna építésekor a metróállomás és az aréna közötti területen kapott a múzeum állandó kiállítóteret. A múzeum irodái a Puskás Ferenc Stadionban voltak az épület bontásáig. Ezt követően a Hermina út 49.-be költöztek. 2017-től a Dózsa György út 1-be, a BOK Sportcsarnokba kerültek át. Részei Hajós Alfréd-gyűjtemény Mező Ferenc-gyűjtemény Pobuda-gyűjtemény Kerezsi-gyűjtemény Szepes Béla-gyűjtemény Turistamúzeum, Dobogókő Állandó kiállítása Turistamúzeum, Dobogókő Igazgatók Bakonyi Károly (1969–1990) Dr. Szabó Lajos (1990–2024) Iváncsó Ádám, megbízott (2024–2025) Salamon Judit, múzeumvezető (2025– ) Jegyzetek Források Megnyílt a Magyar Olimpiai és Sportmúzeum olimpiatörténeti kiállítása Archiválva 2022. március 21-i dátummal a Wayback Machine-ben, mnsk.hu Hatvan éve halt meg Hajós Alfréd, az első magyar olimpiai bajnok, m4sport.hu Lásd még Budapest múzeumainak listája A múzeum ismeretterjesztő, sporttörténeti írásai az alábbi linken érhetőek el: https://sportmuzeum.hu/spoerttortenet/
Musée historique de l'industrie textile et du vêtement

Le musée historique de l'industrie textile et du vêtement (en hongrois : Textilmúzeum) est un musée situé dans le 3e arrondissement de Budapest. Historique du musée Principales acquisitions et donations récentes Direction du musée Directeurs Conservateurs des départements Les différentes collections Activités du musée Galerie de photos Notes et références Bibliographie Voir aussi Articles connexes Liens externes Portail de Budapest Portail des musées
Tiszaugi közúti Tisza-híd

A tiszaugi közúti Tisza-híd Tiszaug és Lakitelek között található. 2000-2001 között épült, a 44-es főút vezet át rajta. Története A 44-es főút forgalma jelentősen megnövekedett az 1990-es évek során. Az úton a belföldi forgalom mellett a Románia felé tartó nemzetközi teherforgalom is jelentős. Az 1927-29 között épült közös üzemű Tiszaugi közúti-vasúti híd 5,3 méteres szélessége miatt nehezen volt képes ellátni a forgalmat. Igen sűrűn nagy torlódások jelentkeztek a hídon, ugyanis két széles teherautó már nem fért el egyszerre a hídon, be kellett vezetni széles járművek esetén az egyirányú közlekedést, emellett vonatok áthaladása idejére le kellett zárni azt a közúti forgalom elől. Már 1988-ban felvetődött a híd átépítésének vagy új híd építésének a gondolata. Az építkezés végül 2000-ben kezdődött, a híd 2001-ben készült el. A hídon kétsávos útpálya, járda és kerékpárút vezet át. Az új közúti hidat a közvetlen a vasúti híd mellé, annak északi oldalához építették. Pillérei egybeesnek a vasúti híd pillérjeivel. Felsőpályás acélszerkezetű gerendahíd, négy nyílásának hossza 52,30 m + 103 m + 103 m + 52,30 m, szélessége 12 méter, az acélszerkezet tömege 1384 tonna. A híd tervezője a Pont-TERV Mérnöki Tervező és Tanácsadó Rt, kivitelezői a Hídépítő Rt. és a Ganz Acélszerkezetek Rt. voltak. Források A híd adatai a Pont-TERV Rt. oldalán