NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бюк

Бюк (на унгарски: Bükk) е планински карстов масив в северната част на Унгария, част от системата на Западните Карпати. Има почти кръгла форма с диаметър около 40 km и е разположен между долините на реките Торна на запад и Шайо на изток (двете от басейна на Тиса). Максимални височини върховете Силвашикьо (961 m) и Ищалошкьо (959 m) издигащи се в западната му част. По-голямата северозападна част е изградена основно от варовици, а югоизточната е разбита от разломи, по които през плиоцена са се изливали андезитови лави. Източните и южните му склонове са къси и стръмни, а западните и северните – дълги и полегати, като постепенно преминават във възвишението Хьовьош-Боршоди-Домбшаг. Широко са развити карстовите форми на релефа, като в масива са открити и изследвани 1115 пещери. От него водят началото си реките Чинче, Хор, Егер и др. притоци на Шайо и Тиса. Подножията на склоновете му са заети от зеленчукови и овощни градини и лозя, а високите части са обрасли дъбови и букови гори. Голяма част от масива попада в „Националния парк Бюк“. В източното му подножие е разположен град Мишколц, а в южното – Егер. Източници
Bükk

Bükk-bjergene (ungarsk: [ˈbykː]) er en del af de nordungarske bjerge i de indre vestlige Karpater. En stor del af området er omfattet af Bükk Nationalpark. Geografi Selvom Kékes, det højeste punkt i Ungarn, ikke er her, men i de nærliggende Mátra bjerge, overstiger gennemsnitshøjden af Bükk-bjergene – med mere end 20 toppe højere end 900 m – Mátras. Bükks højeste punkt er Kettős bérc (961 moh. tredje højeste hovedtop i Ungarn efter Kékes og Galyatető . Der er 1.115 kendte grotter i bjergkæden, herunder Bányász-barlang (Minearbejdergrotte, 274 m) og István-lápa (254 m), de dybeste grotter i Ungarn, den arkæologisk vigtige Szeleta-grotte, Badegrotten (enhovedattraktion i Miskolc-Tapolca ), Anna-grotten og István-grotten. 52 af hulerne er beskyttet på grund af deres fauna og mikroklima. Bjergkæden er også berømt for sine skifaciliteter omkring Bánkút. Der er en række vedligeholdte skiløjper udstyret med flere J-bar lifte. De lange traditioner for skiløb – på både konkurrence- og fritidsniveau – i Bükk er fremmet af lokale entusiaster, der udgør "Bánkút Ski Club", også ansvarlig for driften og udviklingen af et af de største alpine skicentre i Ungarn. Kilder og henvisninger Rakaczky, István (1996). A Bükk turistakalauza. Miskolc: Bíbor Kiadó. ISBN 963-85610-1-7. "Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad". Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. 2007. Arkiveret fra originalen 2009-01-04. Hentet 2008-02-14. Bükk Nationalpark Marcel Loubens huleklub Indkvartering i Bükk
Bükk

The Bükk Mountains (Hungarian: [ˈbykː]) are a section of the North Hungarian Mountains of the Inner Western Carpathians. Much of the area is included in the Bükk National Park. Geography Although Kékes, the highest point in Hungary, is not here but in the nearby Mátra Mountains, the average height of the Bükk Mountains–with more than 20 peaks higher than 900 m–exceeds that of Mátra. The highest point of Bükk is Kettős bérc (961 m), the third highest main peak in Hungary after Kékes and Galyatető. There are 1,115 known caves in the mountain range, including Bányász-barlang (Miner cave, 274 m) and István-lápa (254 m), the deepest caves in Hungary, the archaeologically important Szeleta cave, the Cave Bath (a main tourist attraction of Miskolc-Tapolca), the Anna Cave, and the István Cave. 52 of the caves are protected because of their fauna and microclimate. The mountain range was also famous for its skiing facilities located around Bánkút. Gallery References Notes Sources Lénárt, László (November 2006). "Karst water potential of Bükk area – environmental tasks for long term utilization" (PDF). Észak-magyarországi stratégiai füzetek. Series 3 (2). MTA Regionális Kutatások Központja. Retrieved 2009-03-30. Rakaczky, István (1996). A Bükk turistakalauza. Miskolc: Bíbor Kiadó. ISBN 963-85610-1-7. "Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad". Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. 2007. Archived from the original on 2009-01-04. Retrieved 2008-02-14. External links office miskolc/ARC show your card Archived 2020-10-28 at the Wayback Machine Bükk National Park Marcel Loubens Caving Club Accommodation in Bükk
Bükk

Las montañas Bükk (literalmente montañas de las Hayas) son una sección de los Cárpatos (Cinturón alpino) en el noreste de Hungría. Gran parte de la región está incluida en el parque nacional de Bükk. Geografía Aunque Kékes, el punto más alto de Hungría, no está aquí sino en los cercanos montes Mátra, la altura media de las montañas Bükk, con más de 20 picos por encima de 900 metros, excede a la del Mátra. El punto más alto de Bükk es Kettős-bérc (960 m),​ el tercero de Hungría tras el Kékes y el Galyatető. Hay 1115​ carvernas conocidas en esta cordillera, incluida István-lápa, la caverna más profunda de Hungría (254 m), cueva de Szeleta arqueológicamente importante, el Barlangfürdő (una cueva, que es un balneario: una gran atracción turística de Miskolctapolca), la cueva Anna y la cueva István. 52 de las cavernas están protegidas debido a su fauna y microclima. La montaña también es famosa por sus estaciones de esquí ubicadas alrededor de Bánkút. Hay una serie de laderas con telesillas. Las largas tradiciones del esquí, a nivel de competición y como de carácter recreativo, en Bükk están sostenidas por entusiastas locales que constituyen el "Club de esquí Bánkút" también a cargo de operar y desarrollar uno de los más grandes centros de esquí alpino de Hungría.​ Referencias Lénárt, László (noviembre de 2006). «Karst water potential of Bükk area - environmental tasks for long term utilization». Észak-magyarországi stratégiai füzetek (MTA Regionális Kutatások Központja). Series 3 (2). Consultado el 30 de marzo de 2009. (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). Rakaczky, István (1996). A Bükk turistakalauza. Miskolc: Bíbor Kiadó. ISBN 9638561017. «Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad». Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. 2007. Archivado desde el original el 4 de enero de 2009. Consultado el 14 de febrero de 2008. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Bükk. Guía turístico - Wikiviajes (en inglés) Parque nacional de Bükk Marcel Loubens Caving Club
Bükk

Le Bükk (en prononciation hongroise : [ˈbykk]) est un massif montagneux des Carpates occidentales dans le Nord de la Hongrie. Ces montagnes karstiques font partie du massif du Nord. Il s'agit du massif montagneux avec l'altitude moyenne la plus élevée de Hongrie. De nombreux sommets en périphérie du plateau Bükk ont une altitude très proche, et plus de trente d'entre eux dépassent les 900 m. Ainsi, jusqu'en 2014, son point culminant officiel était l'Istállós-kő (ou Kettős-bérc) à 959 mètres d'altitude. Cependant, il existe des affirmations selon lesquelles le Szilvás-kő (hu) (961 m) serait en réalité le plus haut sommet du Bükk, ce qui en ferait le quatrième du pays. Une grande partie du massif est située dans le parc national de Bükk, créé en 1977. Il s'agit également d'un géoparc, membre du réseau mondial des Géoparcs de l'UNESCO depuis 2024. Honneurs L'astéroïde (575511) Bükk porte son nom. Références Articles connexes Parc national de Bükk Portail de la montagne Portail des sports d’hiver Portail des Carpates Portail de la Hongrie
Bükk

I monti Bükk (letteralmente in ungherese significa "faggio") si trovano nel nord-est dell'Ungheria e fanno parte dei Rilievi precarpatici settentrionali che costituiscono il margine più meridionale dei Carpazi Occidentali Interni. Sebbene Kékes, il punto più alto dell'Ungheria, si trovi nella vicina regione dei monti Mátra, l'altezza media dei Bükk, con più di 20 picchi più alti di 900 m, è superiore. Il punto più alto dei Bükk è Kettős-bérc (960 m), terza vetta del paese dopo Kékes e Galyatető. Ci sono 853 caverne conosciute nella catena dei Bükk, tra cui István-lápa, la più profonda del paese (250 m), l'archeologicamente rilevante Grotta di Szeleta, la Barlangfürdő (attrazione termale di Miskolc-Tapolca), la Grotta Anna e la Grotta István. Di queste grotte 45 sono protette per la loro fauna e microclima. La maggior parte del territorio dei monti Bükk fa parte del Parco nazionale di Bükk. Note Voci correlate Geografia dell'Ungheria Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bükk Collegamenti esterni Parco Nazionale dei Bükk, su unep-wcmc.org. URL consultato il 16 marzo 2011 (archiviato dall'url originale il 16 marzo 2011).
Bükk

De Bükk is een middelgebergte in het noordoosten van Hongarije, dat deel uitmaakt van het Noord-Hongaarse middelgebergte aan de zuidkant van de Karpaten. Gemiddeld is het hoger dan het Mátragebergte, het heeft ruim 20 bergpieken hoger dan 900 meter. Het hoogste punt is de Kettős-bérc (960 m), na de Kékes en de Galya-tető het hoogste punt in Hongarije. Een groot deel van de oppervlakte is vervat in het Nationaal Park Bükk. Ongeveer 1115 grotten zijn hier in kaart gebracht, waaronder de diepste grot van Hongarije, de István-lápa (254m). Grotten van archeologisch belang zijn de Szeleta-grot, het grottenbad (Barlangfürdő) in Miskolctapolca, de Anna-grot en de István-grot. Er zijn 52 grotten beschermd wegens hun belang voor de fauna en het microklimaat.
Munții Bükk

Bükk este un lanț muntos ce aparține Carpaților (Centura alpidă) , localizat în partea de NE a Ungariei și inclus în mare parte în Parcul Național Bükk, inaugurat în 1977. Alcătuirea lor din roci sedimentare a permis instalarea reliefului carstic; în masiv există nu mai puțin de 1115 peșteri, dintre care 52 au statut de arii protejate. Altitudinile medii sunt mai mari decât în Munții Mátra (cei mai înalți din Ungaria); aici se află peste 20 de vârfuri ce depășesc 900 m. Altitudinea maximă (960 m) este atinsă în vârful Kettős-bérc. Posibilități de practicare a sporturilor de iarnă (pârtii de ski la Bánkút). Note Bibliografie Lénárt, László (november 2006). "Karst water potential of Bükk area - environmental tasks for long term utilization". Észak-magyarországi stratégiai füzetek (MTA Regionális Kutatások Központja) Series 3 (2). Retrieved 2009-03-30. Rakaczky, István (1996). A Bükk turistakalauza. Miskolc: Bíbor Kiadó. ISBN 963-85610-1-7. "Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad". Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad. 2007. Retrieved 2008-02-14.
Бюкк (горный массив)

Бюкк, горы Бюкк (венг. Bükk) — горный массив в Венгрии, находится на северо-востоке страны, часть Северовенгерских гор. Большая часть массива входит в Национальный парк Бюкк. Самые высокие точки массива Бюкк — это горы Сильваши-Кё (960,7 м) и Ишталлош-Кё (958,1 м). На территории данного массива обнаружено 1115 пещер, некоторые из них являются популярными туристическими объектами. В пещере Шубалюк найдены скелетные останки неандертальцев. По пещере Селета получила название позднепалеолитическая селетская культура. Есть ряд горнолыжных трасс, оснащённых подъемниками. Название Бюкк происходит от венгерского слова для бука, который в этом регионе очень распространён. Примечания
Бик (планински ланац)

Бик (планински ланац) (мађ. Bükk-vidék) су део Северномађарских планина, Унутрашњих западних Карпата. Велики део подручја је укључен у Национални парк Бик. Географија Иако Кекеш, највиша тачка у Мађарској, није овде већ у оближњим планинама Матра, просечна висина планине Бик, са више од 20 врхова виших од 900 m , премашује висину Матре. Највиша тачка Бика је Кетеш берц (961 m), трећи највиши главни врх у Мађарској после Кекеша и Гаљатете. У планинском ланцу постоји 1.115 познатих пећина, укључујући Бањас барланг (пећина рудара, 274 m) и Иштван лапа (254 m), најдубље пећине у Мађарској, археолошки значајну пећину Селетијена, пећинско купатило (главна туристичка атракција Мишколца-Таполца), пећина Ана и пећина Иштван. 52 пећине су заштићене због своје фауне и микроклиме. Планински ланац је такође познат по својим скијашким објектима који се налазе око Банкута. Постоји велики број одржаваних ски стаза опремљених са неколико жичара Ј-бар. Дугу традицију скијања, на тркачком и рекреативном нивоу, у Бику негују локални ентузијасти који чине „Bánkút Ski Club“ који је такође задужен за рад и развој једног од највећих алпских скијашких центара у Мађарској . Фотографије Референце Спољашње везе Инфо Бик Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (21. октобар 2007) Бик на стартлап страници Miskolc.hu > Бик Бик Железница Ердељ Формирање Бик-а Пећине Бика Bükk a funiq.hu-n
Bükk

Bükk är en bergskedja som ligger i den nordöstra delen av Ungern. Den utgör en sydvästlig del av Karpaterna och består av skogbeklädda berg. Bergskedjan sträcker sig cirka 50 kilometer i öst-västlig riktning mellan floderna Tarna och Sajó samt cirka 32 kilometer i nord-sydlig riktning. Högsta toppen är Istállós-kő (959 m ö.h.). Större delar av bergen ingår i Bükks nationalpark. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bükk.﻿
Бюкк (гірський масив)

Бюкк (угор. Bükk) — гірський масив в Угорщині, знаходиться на північному сході країни в медьє Боршод. Велика частина масиву входить в Бюккський національний парк. Найвища точка Бюкк є гора угор. Kettős-bérc (960 м) , третьої за величиною в Угорщині після Кекеш і угор. Galyatető. На території даного масиву виявлено 1115 печер, у тому числі Іштван-Лапа, найглибша печера в Угорщині (254 м), деякі з них є популярними туристичними об'єктами. Є ряд гірськолижних трас, оснащених підйомниками. Назва Бюкк походить від дерева бук угорською, яке в цьому регіоні широко поширене. Від назви цих гір походить Бюккська археологічна культура пізнього палеоліту. Галерея Посилання Бюкк // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Теза, 2006. Бюкк (гірський масив) у Вікімандрах Примітки
Büttös

Büttös ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Encs im Komitat Borsod-Abaúj-Zemplén. Geografische Lage Büttös liegt in Nordungarn, 44,5 Kilometer nordöstlich des Komitatssitzes Miskolc, 18,5 Kilometer nordwestlich der Kreisstadt Encs, sieben Kilometer südlich der Grenze zur Slowakei, an den kleinen Flüssen Kányi-patak und Rakaca-patak. Die Nachbargemeinden Kány und Perecse befinden sich ungefähr fünf Kilometer nördlich, Krasznokvajda zwei Kilometer westlich des Ortes. Geschichte Im Jahr 1913 gab es in der damaligen Kleingemeinde 73 Häuser und 426 Einwohner auf einer Fläche von 2808 Katastraljochen. Sie gehörte zu dieser Zeit zum Bezirk Cserehát im Komitat Abaúj-Torna. Sehenswürdigkeiten Griechisch-katholische Kapelle Istenszülő öltönyének elhelyezése Kruzifix in Erinnerung an 1956 Verkehr Durch Büttös verläuft die Landstraße Nr. 2624, die zur slowakischen Grenze führt. Es besteht eine Busverbindung nach Krasznokvajda. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich südöstlich in Forró-Encs. Einzelnachweise Weblinks Büttös bei Magyarország helységnévtára (ungarisch) Wappen von Büttös bei Nemzeti Jelképek (ungarisch) Istenszülő öltönyének elhelyezése-kápolna (ungarisch) Büttös. Térképcentrum, abgerufen am 21. März 2013 (ungarisch).
Büttös

Büttös es un pueblo ubicado en el distrito de Encs, en el condado de Borsod-Abaúj-Zemplén, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 18,18 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 151 habitantes,​ con una densidad de población de 8,306 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Büttös

Büttös est un village et une commune du comitat de Borsod-Abaúj-Zemplén en Hongrie. Géographie Le territoire de la commune comporte une enclave, située entre les communes de Kány et Szemere en Hongrie et les communes de Buzica et Rešica en Slovaquie. Histoire Économie Transports en commun Personnages célèbres Enseignement Édifices et lieux d'intérêt Villes jumelées Portail de la Hongrie
Büttös

Büttös – wieś i gmina w północno-wschodniej części Węgier, w pobliżu miasta Encs. Miejscowość leży na obszarze Średniogórza Północnowęgierskiego. Administracyjnie gmina należy do powiatu Encs, wchodzącego w skład komitatu Borsod-Abaúj-Zemplén i jest jedną z jego 36 gmin. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Büttös, Borsod-Abaúj-Zemplén

Büttös este un sat în districtul Encs, județul Borsod-Abaúj-Zemplén, Ungaria, având o populație de 200 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Büttös avea 200 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,11%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (3,89%). Nu există o religie majoritară, locuitorii fiind romano-catolici (45,0%), greco-catolici (31,0%) și reformați (4,5%). Pentru 19,5% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Chernel-kert Arborétum

A Chernel-kert Arborétum Kőszegtől nyugatra fekszik. Története Egykor a Chernel-család mintegy 1,5 hektáros gyümölcsöskertje volt, majd Chernel István ornitológus emlékkertté, madárvédelmi mintateleppé alakította. Az arborétum kialakításához 1898-ban fogott hozzá, amikor nemzeti ünnepeinken, jelesebb napokon (mint például Kossuth Lajos és II. Rákóczi Ferenc fejedelem hamvainak hazahozatalakor) és családi eseményeken emlékfákat kezdett ültetni. Később sűrű sövényeket telepített, hogy a madarak jó fészkelő- és búvóhelyeket találhassanak. Baráti kapcsolatot ápolt számos közeli arborétum gazdájával, és a növények egy részét is Kámonból, Szelestéről szerezte be. A kert előtti emlékművet 1931-ben állították; Chernel István portréját Mayer Sándor szombathelyi szobrászművész faragta meg. Chernel István utódai többé-kevésbé megpróbálták a park értékeit megtartani, de eközben ismét gyümölcsfákat ültettek. A 2. világháború után államosították, és gazdálkodóknak adták bérbe. A pusztulástól végül Horváth Ernő, a Vas Megyei Múzeumok igazgatóhelyettese mentette meg; az 1965-ben a múzeum birtokába került. Még abban az évben az Országos Természetvédelmi Hivatal védetté nyilvánította, és a nagyközönség számára is megnyitották. A kertet Retkes József tervei alapján rekonstruálták. A szomszédos kertek megvásárlásának köszönhetően területe 1972-re 2,5 hektárra nőtt. 1972-ben, egy kis faházban megnyitották a Chernel István Múzeumot, ahol a Chernel-hagyatékon túl Kőszeg környékének élővilágát is bemutatják. Az arborétumot és társintézményeit 1992-ben bezárták, és csak két év múlva nyitották meg újra, amikor a Fertő–Hanság Nemzeti Park kezelésébe adták. 1998-ban alakították ki a védett növényeket bemutató tanösvényt. A múzeumot új épületbe költöztették. 2002-ben az intézményeket az akkor alakult Őrségi Nemzeti Parknak adták át, és ekkor elkezdték a besűrűsödött kert felújítását. Hangulatos úttal feltárták a kert korábban gyümölcsösként használt részét, amit Horváth Ernő díszfákkal ültetett be. 2002-ben készült el kert különleges kapuja, Tornay Endre András kőszegi szobrászművész munkája. Egyéb intézmények A kertben az arborétum mellett madárvédelmi mintatelep is működik. Az emlékmúzeum Chernel István és Bechtold István munkásságát mutatja be. A múzeum mellett szabadtéri kiállítást is berendeztek. A rokokó udvarházban működik az Őrségi Nemzeti Park igazgatóságának Vas megyei irodája. A részlegesen megtekinthető madárkórházban ápolják az egész Dunántúlról érkező sérült madarakat. Az arborétum fái A park legértékesebb fái a kínai aranyfenyők (Pseudolarix amabilis), amik mellett áll itt néhány hatalmas luc- (Picea abies) és jegenyefenyő (közönséges jegenyefenyő, Abies alba), atlaszcédrus és andalúziai jegenyefenyő (Abies pinsapo) is. Források Vasi Múzeumbarát Egylet: Chernel István Chernel István Madárvédelmi Mintatelep és Emlékmúzeum, Kőszeg Regős Ágnes: A Kőszegi-hegység Archiválva 2005. február 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
Ambasada Łotwy w Budapeszcie

Ambasada Łotwy w Budapeszcie (węg. Lett Köztársaság Nagykövetsége Budapest) – misja dyplomatyczna Republiki Łotewskiej na Węgrzech. Ambasador Łotwy w Budapeszcie akredytowany jest również w Republice Chorwacji, Czarnogórze oraz w Republice Słowenii. Historia Węgry Łotwa nawiązała stosunki dyplomatyczne z Węgrami 20 lipca 1921. 2 września 1991 zostały one wznowione po zakończeniu sowieckiej okupacji Łotwy. 7 lipca 2008 minister spraw zagranicznych Łotwy Māris Riekstiņš osobiście otworzył łotewską ambasadę w Budapeszcie. Chorwacja Łotwa uznała niepodległość Chorwacji 9 października 1991, a 14 grudnia 1991 Chorwacja uznała niepodległość Łotwy. Stosunki dyplomatyczne pomiędzy obydwoma państwami nawiązano 14 lutego 1992. Czarnogóra Łotwa uznała niepodległość Czarnogóry 12 czerwca 2006 i 19 czerwca 2006 nawiązała z nią stosunki dyplomatyczne. Słowenia Łotwa i Słowenia wzajemnie uznały swoją niepodległość 29 sierpnia 1991 i nawiązały stosunki dyplomatyczne 30 września 1991. Pierwszego ambasadora w Słowenii Łotwa mianowała w 1997. Do 2008 w Słowenii akredytowany był ambasador Łotwy w Wiedniu. W 2008 otworzono Ambasadę Łotwy w Lublanie (chargé d’affaires rezydował w słoweńskiej stolicy od 2007). Misja ta została zamknięta 15 listopada 2013. Od tego czasu odpowiedzialność za kontakty z tym krajem przeniesiono do ambasady w Budapeszcie. Przypisy Bibliografia Latvijas Republikas vēstniecība Ungārijā. [dostęp 2023-10-25]. (łot.). Latvijas Republikas un Ungārijas divpusējās attiecības. MSZ Łotwy. [dostęp 2023-10-25]. (łot.).
Kloster Cikádor

Das Kloster Cikádor (Szék) ist eine ehemalige Zisterzienserabtei in Bátaszék im Komitat Tolna in Ungarn. Geschichte Das Kloster wurde als erstes ungarisches Zisterzienserkloster 1142 von König Géza II. wohl auf Veranlassung seiner Mutter Helena als Tochterkloster von Stift Heiligenkreuz im Wienerwald gestiftet. Es gehörte damit der Filiation von Kloster Morimond an. Im Mongolensturm 1242 wurde das Kloster niedergebrannt, erholte sich aber in der Folgezeit wieder. Im 15. Jahrhundert ist es vorübergehend an den Benediktinerorden übergegangen. Anschließend fiel es in Kommende. Das klösterliche Leben erlosch um 1478 und das Kloster wurde mit der Benediktinerabtei Báta zusammengelegt, woraus der Name Bátaszék entstand. 1529 wurde der Ort von den Türken erobert, die die Kirche in eine Moschee verwandelten. 1687 erfolgte die Rückeroberung. Seit 1718 wurde die Kirche wieder für den Gottesdienst genutzt, im Ort waren inzwischen Serben und Deutsche angesiedelt worden. 1758 erfolgte ein barocker Ausbau. Wegen Baufälligkeit wurde die Kirche im 19. Jahrhundert teilweise abgebrochen. Der Rest der Klosteranlage wurde 1903 beim Bau der neuen Kirche abgebrochen. 1994 wurden Ausgrabungen begonnen, das Kirchenschiff wurde 1996 freigelegt. Der Ruinengarten wurde 2001 eingeweiht. Bauten und Anlage Die Kirche war eine dreischiffige, vierjochige, kreuzförmige Anlage mit Querhaus, rechteckig geschlossenem Chor und je zwei Seitenkapellen an den Seiten des Querhauses. Äbte des Klosters Liste der Äbte nach Hans Jakob Ollig: Acerinus Johannes Ortolfus Konrad Gottfried Heinrich oder Hermann (1272–1274) Stephan (1290–1301) Nikolaus (1332) Martin Vising († 19. März 1340) Thomas (April 1347 bis 4. März 1353) Berthold (vor 1365) Andreas Sáska (17. Dezember 1365 bis 26. März 1373) Friedrich Déli (Gegenabt zu Andreas Sáska) Weichard (16. Oktober 1374 bis 28. April 1376) Hermann (9. Juni 1378 bis 6. Oktober 1383) Michael (1. August 1384 bis 13. Juli 1400) Thomas Johannes (30. August 1402) Mathias (1406) Matthäus (4. September 1416) Emmerich (Benediktiner) (2. März 1421 bis 9. Juni 1454) Klemens Berzseny Porkoláp (6. September 1457) Literatur Meinrad Tomann: Cikádor, die erste Zisterzienserabtei in Ungarn, in: Analecta Cisterciensia 1982. Ilona Valter: Die Ausgrabungen in der ehemaligen Zisterzienserabtei Cikádor, in: Analecta Cisterciensia 1996. Weblinks Website der Certosa di Firenze über das Kloster mit zahlreichen Fotos Hans Jakob Ollig: Cikádor – erste ungarische Zisterzienserabtei. 2001