NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (pronunciado [ˈhɒjduːsobosloː]) es una ciudad, capital del distrito homónimo en el condado de Hajdú-Bihar, en el este de Hungría, a unos 19 km de la capital del condado y segunda ciudad más grande del país, Debrecen. Hajdúszoboszló es la tercera ciudad por tamaño en su condado, por detrás de Debrecen y de Hajdúböszörmény.​ La ciudad debe de haber existido al menos desde hace novecientos años. La primera mención a ella se remonta al rey Géza I en el año 1075. El parque nacional del Hortobágy se encuentra en las cercanías de Hajdúszoboszló. También se encuentra en la ciudad el balneario más grande de Hungría, el cual tiene unas 30 ha de superficie. Las aguas termales fueron descubiertas en los años veinte por el geólogo Ferenc Pávai Vajna. Gracias al hallazgo de estas aguas termales y a la existencia de algunos yacimientos próximos de gas natural Hajdúszoboszló es una ciudad próspera, lo que contrasta en general con Hungría oriental. Ciudades hermanadas La ciudad de Hajdúszoboszló está hermanada con las siguientes localidades:​ Bad Dürrheim, Alemania Târnăveni, Rumanía Kežmarok, Eslovaquia Krynica, Polonia Luhačovice, República Checa Palanga, Lituania Valkeakoski, Finlandia Żyrardów, Polonia Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hajdúszoboszló. Página web municipal de Hajdúszoboszló Hajdúszoboszló.lap.hu Fotografías aéreas de Hajdúszoboszló
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló est une ville et une commune du comitat de Hajdú-Bihar en Hongrie. C'est une ville touristique, notamment grâce à ses thermes, dont la population peut quadrupler à la pleine saison. Géographie Histoire Jumelages La ville de Hajdúszoboszló est jumelée avec : Bad Dürrheim (Allemagne) depuis le 16 aout 1989 Târnăveni (Roumanie) depuis le 3 juin 1991 Kežmarok (Slovaquie) depuis le 14 juillet 1994 La ville de Hajdúszoboszló a des partenariats avec : Lanškroun (Tchéquie) depuis le 18 octobre 2013 Dzierżoniów (Pologne) depuis le 26 septembre 2015 Notes et références Articles connexes Liste de villes thermales en Hongrie Portail de la Hongrie Portail de l’eau
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (Sobols in tedesco) è una città dell'Ungheria di 23.882 abitanti (dati 2015). È situata nella contea di Hajdú-Bihar. Storia Da dati storici, ritrovamenti sparsi e scavi archeologici, risulta che quest'area della Grande Pianura sia stata abitata fin dai tempi delle grandi migrazioni. La presenza di risorse naturali e la convergenza in questo punto delle strade del commercio fece sì che Unni, Vandali, Goti, Avari si alternassero frequentemente in questa zona. Nella prima parte del regno della dinastia Árpád, l'area era abitata da comunità popolose. Il primo riferimento scritto a Szoboszló è datato 1075, quando Re Géza I donò la metà dei proventi delle tasse reali alla costruenda Abbazia di Garamszentbenedek. Con il suo atto di donazione, ornato con le sue vesti e le sue armi e datato 2 settembre 1606, István Bocskai, Principe di Transilvania, permise a 700 cavalieri Hajdú di prendere alloggio presso il sito di Szoboszló, distrutto tempo prima dai Tartari di Crimea. Per questo il prefisso "Hajdú" fu anteposto al nome della località, di origine Slavonica. La forma "Hajdúszoboszló" divenne però diffusa soltanto nel diciannovesimo secolo. La città condusse la vita sonnolenta dei piccoli paesi della contea di Hajdú dediti all'agricoltura ed all'allevamento fino agli anni 30 del ventesimo secolo. La ripresa della città ebbe inizio il 26 ottobre 1925 con la scoperta della sorgente termale. L'acqua medicinale assunse un ruolo sempre crescente. Iniziò lo sviluppo della città in un centro turistico e l'agricoltura mantenne un suo ruolo significativo ancora fino a dopo la scoperta dei campi di gas naturale Popolazione 1870 - 12.269 1920 - 17.722 1970 - 22.003 2002 - 23.874 2005 - 23.827 Amministrazione Gemellaggi Bad Dürrheim, Germania Târnăveni, Romania Kežmarok, Slovacchia Krynica, Polonia Luhačovice, Repubblica Ceca Palanga, Lituania Valkeakoski, Finlandia Żyrardów, Polonia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hajdúszoboszló Collegamenti esterni Sito ufficiale, su hajduszoboszlo.hu. (EN) Hajdúszoboszló, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (ˈhɒjduːsobosloː) – uzdrowisko i miejscowość turystyczna na Węgrzech. Miasto położone jest w północno-wschodniej części Wielkiej Niziny Węgierskiej, w odległości 200 km na wschód od Budapesztu oraz 20 km na południowy zachód od Debreczyna. Hajdúszoboszló położone jest w krainie hajduków, na południowy wschód od puszty Hortobágy. Położenie Miasto położone jest przy krajowej drodze DK4, co czyni je łatwo dostępnym zarówno z Budapesztu, jak i Debreczyna, ze stolicą łączy je również autostrada M3. W miejscowości jest stacja kolejowa Hajdúszoboszló. Miasto położone jest we wschodnich Węgrzech, we wschodniej części Wielkiej Niziny Węgierskiej, 200 km od Budapesztu i zaledwie 20 km od Debreczyna. Znajduje się ono na styku trzech krain geograficznych: Hajdúhát, Hortobágy oraz Nagy-Sárrét-Berettyó. Równinny pejzaż miasta zdobią kopce ziemne, lessowe skały oraz błotne rozlewiska, których poziom zmienia się. Klimat Dzięki usytuowaniu na Wielkiej Równinie panuje tu ciepły, suchy klimat, zarówno w okresie letnim jak i zimowym. Latem słoneczne dni zdarzają się tu wyjątkowo często, co sprzyja turystyce. Chociaż opady nie są częste w Hajdúszoboszló, powietrze jest tu zawsze rześkie. Bezwietrzne dni można zaliczyć do rzadkości. Te korzystne warunki klimatyczne miały istotne znaczenie dla rozwoju uzdrowiska. Historia Pierwsza pisemna wzmianka o Szoboszló pochodzi z roku 1075, w średniowieczu istniała tu osada rolnicza, następnie zrujnowana w XVI wieku w wyniku najazdu tureckiego. 2 września 1606 książę Stefan Bocskay nadał swym 700 hajdukom prawa osiedleńcze do Szoboszló. 26 października 1925 w wyniku odwiertów głębinowych prowadzonych przez Ferenca Pavai Vajna odkryto wody geotermiczne o temperaturze 70 st. C i w tym samym roku rozpoczęto eksploatację zdrowotnych źródeł. Współczesność Hajdúszoboszló jest szczególnie popularne wśród polskich i rumuńskich turystów. W większości sklepów i restauracji można porozumieć się w tych językach. Informacje oraz gazetka miejska również mają tłumaczenia na język polski. W mieście znajdują się liczne miejsca noclegowe, dobrze rozwinięta jest gastronomia. Obecnie w mieście działają liczne baseny i kąpieliska oraz uzdrowisko Hajdúszoboszlói gyógyfürdő. Oprócz turystyki, Hajdúszoboszló nadal żyje z rolnictwa oraz wydobycia gazu ziemnego. Demografia Współpraca międzynarodowa Miasta partnerskie Bad Dürrheim, Niemcy Târnăveni, Rumunia Kieżmark, Słowacja Luhačovice, Czechy Dzierżoniów, Polska Zobacz też Hajdúszoboszló (uzdrowisko) Przypisy Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Strona miasta
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (în română Soboslău) este un oraș în județul Hajdú-Bihar, Ungaria. Localizare Situat în partea de nord-est a Marii Câmpii Ungare, la 200 km de Budapesta și 20 km la sud de Debrețin. Istoric Orașul este atestat documentar în anul 1075 cu numele de Szoboszló, când Regele Géza I a donat domeniul regal Szoboszló. Orașul a început să se dezvolte după anul 1925, odată cu descoperirea apei termale, dar totuși orașul și-a păstrat și specificul agriculturii. Altă resursă este gazul natural. Demografie Conform recensământului din 2011, orașul Hajdúszoboszló avea 23.844 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,96%) erau maghiari, cu o minoritate de germani (1,09%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,77% din locuitori. Nu există o religie majoritară, locuitorii fiind persoane fără religie (34,03%), reformați (28,45%), romano-catolici (6,9%), greco-catolici (1,35%) și atei (1,12%). Pentru 27,91% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Evoluție istorică Evoluția demografică a orașului în ultimii 130 ani: 1870 - 12.269 locuitori 1920 - 17.722 locuitori 1970 - 22.003 locuitori 2002 - 23.874 locuitori 2006 - 50.671 locuitori Orașe înfrățite Târnăveni (România) Note Vezi și Lista orașelor din Ungaria
Хајдусобосло

Хајдусобосло (мађ. Hajdúszoboszló) град је у Мађарској. Хајдусобосло је трећи по величини град у оквиру жупаније Хајду-Бихар. Град има 23.870 становника према подацима из 2004. године. Географија Град Хајдусобосло се налази у источном делу Мађарске. Од престонице Будимпеште град је удаљен око 220 километара источно, а од најближег већег града, Дебрецина, 20 километара југозападно. Град се налази у источном делу Панонске низије и нема излаз на реку или језеро. Историја Град је 1791. године указом Иштвана Бочкаија 1791. LXVII. добио статус хајдучког града Становништво По процени из 2017. у граду је живело 23.781 становника. Партнерски градови Бад Дирхајм Лухачовице Валкеакоски Галерија Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló (rumänska: Haiduszoboszlo) är en stad i Hajdú-Bihar i Ungern, belägen 20 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Debrecen. Hajdúszoboszló är den tredje största staden i Hajdú-Biharprovinsen. Staden har 24 009 invånare (2019). Belägenhet Staden ligger i den nordöstra delen av stora slättlandet. Tre regioner möter i närheten av staden; Hajdúhát i nordnordöst, Hortobágy (Puszta) i nordnordväst och stora Sárrét och Berettyóregionen i söder. Hajdúszoboszló ligger på en höjd på 100-110 meter över havet. Invånarantalshistoria 1870 - 12 269 1920 - 17 722 1970 - 22 003 2002 - 23 784 2005 - 23 827 För fler uppgifter se library.uu.nl Systerstäder Târnăveni, Rumänien Kežmarok, Slovakien Källor Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Hajdúszoboszló.﻿
Miskolc-Gömöri pályaudvar

Miskolc-Gömöri pályaudvar (česky Miškovec-Gemerské nádraží) je železniční stanice v maďarském městě Miškovec, které se nachází v župě Borsod-Abaúj-Zemplén. Stanice byla otevřena v roce 1899. Historie Stanice byla otevřena roku 1899 a byla pojmenována po slovenském regionu Gemer (maďarsky Gömör). Samotná trať procházející stanicí byla otevřena již v roce 1871 a vedla ze slovenského Fiľakova přes Bánréve do Miškovce. Provozní informace Stanice má celkem 1 nástupiště a 2 nástupní hrany. Ve stanici je možnost zakoupení si jízdenky a je elektrizovaná střídavým proudem 25 kV, 50 Hz. Provozuje ji společnost MÁV. Doprava Stanice je druhou nejdůležitější stanicí ve městě. Zastavují zde osobní vlaky do Ózdu, Tornanádasky a Miškovce. Tratě Stanicí prochází tyto tratě: Miškovec–Bánréve–Ózd (MÁV 92) Miškovec–Sajóecseg–Tornanádaska (MÁV 94) Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gömöri pályaudvar na maďarské Wikipedii. Související články Miškovec Miskolc-Tiszai pályaudvar Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Miskolc-Gömöri pályaudvar na Wikimedia Commons
Miskolc Gömöri railway station

Miskolc–Gömöri railway station, operated by Hungarian State Railways, is the smaller of two railway stations of the city of Miskolc, Hungary. The railway station was built in the late 19th century and got its name after the historical Gömör county. It was mainly important because it connected the mines and metal factories of Gömör to the city. The railway lines between Miskolc and the towns of Bánréve and Fülek (today: Fiľakovo) were constructed in the 1870s. The building was designed by Ferenc Pfaff and the construction was finished in 1898. Pfaff also designed the railway stations of Pozsony (today: Bratislava) and Kaposvár. The building became subject of a preservation order in 1989 because it was in poor condition. The Tiszai station is undoubtedly the more significant of the two and many people are not even aware of the existence of Gömöri Station. External links Pictures and short history in Hungarian Some more pictures A picture on an old postcard from 1919
Gare de Miskolc-Gömöri

La Gare de Miskolc-Gömori (hongrois : Miskolc-Gömori pályaudvar, Gare de Miskolc-Gömori, prononcé [ˈmiʃkolts ˈgømøɾi ˈpaːjɒudvɒɾ]) est la seconde gare ferroviaire de Miskolc après la gare de Miskolc-Tiszai. Son nom renvoie à l'ancien comitat de Gömör és Kis-Hont. Situation ferroviaire Histoire Service des voyageurs Notes et références Voir aussi Articles connexes Transport ferroviaire en Hongrie Miskolc Liens externes (hu) Site de la compagnie hongroise de transports de voyageurs Portail du chemin de fer Portail de la Hongrie
Miskolc Gömöri

Miskolc Gömöri (węgierski: Gömöri pályaudvar) – stacja kolejowa w Miszkolcu, w komitacie Borsod-Abaúj-Zemplén, na Węgrzech. Jest drugą co do wielkości stacją w mieście, po stacji Tiszai. Stacja kolejowa została zbudowana w latach 1898-1899. Włoski renesansowy budynek został zaprojektowany przez Ferenca Pfaffa, który zaprojektował również dworce Tiszai, w Bratysławie, Szeged (1902). Dworzec jest jednym z najbardziej atrakcyjnych budynków w Miszkolcu był i nadal jest jednym z najpiękniejszych budynków dworcowych na Węgrzech. W 1989 roku budynek został uznany za narodowy zabytek, ale nadal jest w bardzo złym stanie.
Miskolc–Gömöri järnvägsstation

Gömöri järnvägsstation (ungerska: Gömöri pályaudvar) är en järnvägsstation som sköts av MÁV och är den mindre av de två järnvägsstationer som finns i staden Miskolc i Ungern. Den byggdes under sent 1800-tal och fick sitt namn av den historiska provinsen Gömör. Stationen var mycket viktig eftersom den sammanband staden med metallfabrikerna och gruvorna runt omkring. Linjen mellan Miskolc och städerna Bánréve och Fülek byggdes under 1870-talet. Byggnaden ritades av Ferenc Pfaff och stod färdig år 1898. Pfaff ritade även järnvägsstationerna i Pozsony (idag Bratislava) och Kaposvár. Idag vill flera ur lokalbefolkningen och företaget renovera stationen eller bygga en ny eftersom den är i mycket dåligt skick. Den första gången de bad om att få den renoverad var år 1989, men ännu[när?] har ingenting hänt. Se även Miskolc–Tiszai järnvägsstation Externa länkar Bilder och lite information Mer bilder
Synagoga v Miskolci

Synagoga v Miskolci je hlavní Židé židovský svatostánek v uvedeném městě. Je rovněž jediná synagoga, která je i nadále funkční pro náboženské obřady na území maďarské župy Borsod-Abaúj-Zemplén. Nachází se v Miskolci na ulici Ference Kazinczyho a v blízkosti Náměstí hrdinů. Synagogu navrhl architekt Ludwig Förster. Postavena byla v letech 1856 až 1861 v novorománském architektonickém stylu inspirovaná orientálními prvky. Jedná se o trojlodní stavbu. Na rozdíl od tradičních synagog budovaných pro ortodoxní židovskou komunitu zdejší měla jisté inovace, které zprvu budily nevoli věřících. Interiér byl nakonec upraven do tradiční podoby a odstraněny byly varhany. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Synagoga v Miskolci na Wikimedia Commons
Große Synagoge (Miskolc)

Die Große Synagoge in Miskolc, einer Großstadt im gleichnamigen Kreis im Komitat Borsod-Abaúj-Zemplén in Nordungarn, wurde von 1861 bis 1863 errichtet. Die Synagoge mit der Adresse Kazinczy-Ferenc-Straße 7 ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Eine erste Synagoge in Miskolc stammte von 1786. In 1861 wurde mit dem Bau einer größeren Synagoge nach Plänen des Architekten Ludwig Förster begonnen. Sie wurde 1863 fertiggestellt. Obwohl die Gemeinde dem orthodoxen Judentum zuneigte, gab es zunächst Merkmale, die dem Reformjudentum zugeschrieben werden: So gab es eine Orgel und die Bima stand direkt vor dem Toraschrein. Dies führte zu erbitterten Auseinandersetzungen innerhalb der Gemeinde, so dass wenig später auf die Orgel verzichtet wurde und die Bima in die Mitte des Raumes gerückt wurde, wo sie traditionell steht. Die Synagoge gehört der jüdischen Gemeinde, jedoch wird sie seit 2013 nicht mehr für Gottesdienste genutzt, da besonders das Innere dringend renovierungsbedürftig ist (2024). Die Gottesdienste werde in einem Nebengebäude abgehalten. Hier befindet sich auch ein kleines Museum der jüdischen Gemeinde, das besonders den Opfern des Holocaust gewidmet ist. Architektur Das Gebäude steht mit der Ostseite zur Kazinczy-Ferenc-Straße; der Haupteingang im Westen ist über eine kleine Nebenstraße und einen Vorhof zu erreichen. Im Gegensatz zum Rest des Gebäudes, das im Rundbogenstil errichtet ist, gibt es im Eingangsbereich Anklänge an die Byzantinische Architektur. An den vier Ecken treten die Mauern leicht hervor, was den Eindruck quadratischer Türme erweckt, wobei diese nicht höher sind als der Rest des Gebäudes. Hier sind die Treppen zu den Galerien untergebracht. Die Befensterung ist in zwei Ebenen; wobei die oberen Fenster erheblich höher sind als die unteren. Auf den Giebelseiten im Osten und Westen befindet sich je ein Rosettenfenster. Auf der Spitze des Giebels im Westen sind die Gesetzestafeln angebracht. Innenausstattung Der altarähnliche weiße Toraschrein ist über mehrere Stufen erreichbar und steht an der Ostseite. Die Bima in der Raummitte ist einfach gehalten und wird von einem kleinen Metallgeländer umgrenzt. An den Längsseiten befindet sich je eine Empore; im Westen über dem Eingangsbereich besteht sie aus zwei Etagen. Die Emporen werden von runden, schlanken Metallträgern gestützt. Die Decke besteht aus mehreren gewölbten Feldern, die bemalt sind. Sonstiges Die orthodoxe Gemeinde erbaute in 1901 eine eigene Synagoge in der Paloczy-Straße. Diese wurde 1963 abgerissen. Siehe auch Liste von Synagogen in Ungarn Jüdischer Friedhof (Miskolc) Weblinks Fotos bei YouTube (abgerufen am 20. Dezember 2015) Einzelnachweise
Miskolc Synagogue

The Miskolc Synagogue, also called the Kazinczy Street Synagogue or the Great Synagogue of Miskolc, is an Orthodox Jewish congregation and synagogue, located in the town of Miskolc, in the county of Borsod-Abaúj-Zemplén, Hungary. It is the only remaining synagogue in the Borsod-Abaúj-Zemplén county. History The synagogue was designed by Ludwig Förster and built between 1856 and 1862 in Romanesque Revival and |Rundbogenstil styles. Its Kazinczy Street façade has a rose window and narrow Gothic Revival windows. The synagogue has three aisles. The women's balcony is supported by slim iron pillars decorated with Gothic Revival and Byzantine Revival elements. The painting of the walls feature ornamental Eastern design. When designing the synagogue, Förster made some innovations: he had an organ built and the Torah reader's platform was put before the Ark, not in the centre of the synagogue. These innovations were rejected by the Orthodox majority of the city's Jews, and in the year following the opening of the synagogue a rabbinical assembly in Sátoraljaújhely excommunicated the rabbi of Miskolc. The congregation decided to remove the organ from the synagogue and put the platform in the centre, in accord with tradition. This event led to a split in the Jewish community, and the local Hasidim ("Sefardim") separated from the rest, building a small place of worship in Kölcsey street, which no longer survives. Another synagogue, built in Pálóczy Street in 1817, was demolished in 1963. According to the 1920 census, Miskolc had approximately 10,000 Jewish residents (16.5% of the total population) but the majority of them fell victim to The Holocaust. At the Déryné Street entrance to the synagogue are marble tablets commemorating the Holocaust. Another commemorative plaque can be seen in János Arany Street, where the ghetto once was. As of 2001, the city had approximately 500 Jewish residents. See also History of the Jews in Hungary List of synagogues in Hungary References External links Picture of the Kazinczy street synagogue Some information and a picture of the synagogue of Pálóczy street A picture of the inside of the Kazinczy street synagogue (with a short Hungarian-language article)
Synagogue de Kazinczy utca (Miskolc)

Le synagogue de Kazinczy utca (en hongrois : Kazinczy utcai zsinagóga) ou synagogue de Miskolc (miskolci zsinagóga ; en hébreu : בית הכנסת במישקולץ) est la seule synagogue encore en activité à Miskolc et dans le comitat de Borsod-Abaúj-Zemplén. Notes et références Liens externes Site officiel Portail de la Hongrie Portail du judaïsme Portail du XIXe siècle
Kazinczy utcai zsinagóga (Miskolc)

A Kazinczy utcai zsinagóga Miskolc ma már egyetlen zsinagógája, egyben Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye egyetlen ma is működő, és a régió legnagyobb zsinagógája (Kazinczy utca 7.) Története A zsinagóga 1856 és 1863 között épült Ludwig Förster tervei alapján, neoromán moreszk stílusban. Hasonlít az ugyancsak Förster tervei szerint épült bécsi leopoldstadti zsinagógához. Förster a zsinagóga tervezésekor több újítást is bevezetett, orgonát építtetett a zsinagógába, a tóraolvasó asztalt pedig az épület közepe helyett a frigyszekrény elé tette. Ez tiltakozást váltott ki az ortodox többségű hívőkből, és miután az átadást követő évben a sátoraljaújhelyi rabbigyűlés kiátkozta Fischmann Ezékiel Mózes miskolci rabbit, úgy döntöttek, a hagyományoknak megfelelően átalakítják a zsinagógát. A viszály következtében a miskolci zsidóságból különvált a szefárd hitközség, és külön imaházat bérelt (vagy épített) a Kölcsey utcában, amely nem maradt fenn. 2013 őszén a zsinagógát – leromlott állapota és balesetveszély miatt (az alapok, a tetőszerkezet és a tetőt tartó oszlopok gyengültek meg) – átmenetileg bezárták. Felújítását 2017-ben kezdték meg. A zsinagóga A Kazinczy utcai homlokzatot és az udvarit is egy arabeszkes rózsaablak és keskeny íves ablakok díszítik, az udvar felé néző főhomlokzaton Mózes kettős kőtáblája látható. A háromhajós, álbazilikás elrendezésű épület belsejében karcsú vaspillérek vannak, melyek díszítésében gótikus és bizánci elemek is láthatóak. A falak keleti motívumokat idéző, bonyolult festése M. Horowitz munkája. Egyéb Miskolcnak 1901-ben másik zsinagógája is épült; a Palóczy utcai zsinagóga kupolás, kéttornyú épület volt. 1963-ban lebontották. Az 1920-as népszámlálás idején Miskolcon körülbelül 10 000 zsidó vallású élt (a teljes népesség 16,5%-a), de nagy részük a holokauszt áldozata lett, és napjainkban körülbelül 500-an élnek a városban. A holokauszt áldozatainak a zsinagóga Déryné utcai bejáratánál, emellett az Arany János utcában, az egykori gettó helyén, valamint a Tiszai pályaudvaron lévő emléktáblák állítanak emléket. Képgaléria Források Kárpáti László: Zsinagóga. In Borsod-Abaúj-Zemplén megye képes műemlékjegyzéke 1: Miskolc és környéke. Szabadfalvi József, Cseri Miklós (szerk.). Miskolc: Alföldi Nyomda. 1992. 12–13. o. ISBN 9637221425 A Kazinczy utcai zsinagóga. In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 2006. 288–290. o. ISBN 9639311499 Kép a Kazinczy úti zsinagógáról A Vendégváró cikke A miskolci zsidó hitközség története Zsinagóga.lap.hu – linkgyűjtemény boon.hu – Miskolci zsinagóga: balesetveszély miatt zárva Archiválva 2015. június 10-i dátummal a Wayback Machine-ben Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Synagoga w Miszkolcu

Synagoga w Miszkolcu – jedyna przetrwała synagoga w Miszkolcu oraz jedyna czynna synagoga w komitacie Borsod-Abaúj-Zemplén. Synagoga została zaprojektowana przez Ludwiga Förstera oraz zbudowana w latach 1856–1862 w stylu neoromańskim. Fasada od ulicy Kazinczy posiada wielkie okrągłe okno witrażowe i wąskie gotyckie okna. Synagoga posiadała trzy nawy boczne, galeria dla kobiet jest podpierana przez szczupłe żelazne kolumny ozdabiane gotyckimi i bizantyjskimi dekoracjami. Malowidła naścienne cechują się dekoracyjną wschodnią. Według spisu, do synagogi uczęszcza około 500 wiernych.