NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Budai Parkszínpad

A Budai Parkszínpad (korábban Bartók Színpad) egy kulturális szórakozóhely Budapest XI. kerületében, a Kosztolányi Dezső tér mellett, a Feneketlen-tónál. 1958-ban épült, tervezői Pálfy Ferenc, Studer Antal és Vitkovits István okleveles építészmérnökök. 1966-ig főként operetteket és esztrádműsorokat adtak elő, de a 70-es 80-as években szabadtéri moziként is működött és az akkori idők „operettjeit”, vagyis a rockmusicaleket is elhozták ide. A budai nyári kulturális élet abszolút központja volt, hiszen Budán azidőben kőszínház egyáltalán nem volt, így üde folt lehetett a nyári időszakban a színházművészet- vagy mozikedvelő közönségnek ez az intézmény, amit az emléktáblák tanúsága szerint a XI. kerületi tanács, a kerületi tömegszervezetek (KISZ, MSZMP, szakszervezetek), a kerület lakossága és a kerület üzemeinek összefogásával építettek fel. A 2750 négyzetméteres létesítmény 2200 személyes nézőtérrel rendelkezett, legutóbb 2005-ben adott otthont rendezvényeknek, az azt követő években üresen állt, állapota folyamatosan romlott. 2014 nyarán kezdődött meg a rekonstrukció, miután a Zsigmondkert Kft. megszerezte a komplexum bérleti jogát. A tervek egy többfunkciós közösségi tér kialakítását célozzák, melyben lesz vendéglátó szolgáltatás, az egykori nézőtér padsorai helyett pedig teraszos kiülők várják majd a látogatókat. A felújítás befejeztét 2015 nyarára tervezték. 2015. június elsején csakugyan megnyílt az akkor már tíz éve romosan és elhanyagoltan álló egykori Budai Parkszínpad. Nevét ugyan megtartotta, azonban nem szabadtéri színpadként működik (Fröccsterasz). Az egykori nézőtéren kialakított helyen egyszerre akár 400-600 ember tud háttérzene mellett szórakozni. Jegyzetek Külső hivatkozások Budai Parkszínpad Port.hu Életveszélyben a Parkszínpad NépszabadságOnline, 2006. május 25. Lebontják a Budai Parkszínpadot Index.hu, 2007. december 6. Finisben a Budai Parkszínpad felújítása – képek, MTI, 2015-03-11 (archivált link)
Budai Vigadó

Het Budai Vigadó is een cultureel centrum geopend in 1900, centraal gelegen in Boedapest ten westen van de Donau, in het Boeda deel. Een tweede gebouw met de naam Vigadó, bevindt zich in Pest (het gedeelte van de stad ten oosten van de Donau): het Pesti Vigadó. Naam Het woord Vigadó is afgeleid van het verouderde Hongaars werkwoord 'vigad', dat zo veel betekent als 'vrolijk zijn' en 'feesten'. De naam Vigadó werd in brede zin gebruikt voor zowel een concertzaal, een balzaal als ook tentoonstellingszaal. Vandaar dat er meerdere gebouwen met de naam Vigadó in één stad kunnen bestaan. Geschiedenis Boeda, dat tot 1873 een zelfstandige stad was aan de westoever van de Donau, tegenover de eveneens zelfstandige stad Pest aan de andere kant van de Donau, had vanaf de allereerste ontwikkeling van beide steden meer culturele faciliteiten. Tijdens de Habsburgse overheersing werd dit verschil alleen maar groter. Dit veranderde na het zogenoemde compromis van 1867 waarin Hongarije op bijna alle gebieden zelfbeschikkingsrecht kreeg. Al snel na dit compromis, had Pest de beschikking over een eigen Vigadó, het Pesti Vigadó, waarmee Pest opeens een groter, mooier en daardoor belangrijker uitgaanscentrum had dan Boeda. Hoewel de twee delen, samen met Óbuda ten noorden van Boeda en aan dezelfde west oever, vanaf 1873 één stad vormden, bleef de onderlinge rivaliteit een rol spelen. De burgers van Boeda wilden niet achterblijven en vroegen de burgemeester dan ook een Vigadó aan Boedazijde te bouwen. Het Budai Vigadó is gerealiseerd tussen 1898 en 1900 op de plek waar eens een militair wapenarsenaal stond. Bouwstijl De architecten Aladár Arkay en zijn schoonvader Mór Kallina hadden een zware klus om het bestaande gebouw dusdanig aan te passen dat er een theater én bibliotheek in pasten die voldeden aan de hoge verwachtingen van de bevolking van Boeda. De relatief simpele eclectische buitenkant wordt gecompenseerd met jugendstil decoratie binnen. Het Budai Vigadó bood plaats aan ongeveer 300 mensen. Op de begane grond was een café, op de eerste verdieping een restaurant. Tijdens de Tweede Wereldoorlog is het gebouw flink beschadigd. De daarop volgende reconstructie –zo simpel, snel en effectief mogelijk– heeft de oude luister van het gebouw niet hersteld waardoor het gebouw er minder imposant uitzag. In 2007, heeft een nieuwe restauratie de glorie van voor de Tweede Wereldoorlog terug gebracht. De voorkant heeft het originele uiterlijk terug gekregen inclusief beelden en timpanum. Ook de muren die voor de ramen waren gezet tijdens de eerste reconstructie werden verwijderd. Nu Hoewel de naam officieel is veranderd naar Hagyományok Háza (vrij vertaald: Huis van Cultureel Erfgoed), heet het in de volksmond nog steeds Budai Vigadó. het wordt tegenwoordig vooral gebruikt door het Hongaarse Staat Volks Ensemble, zo'n 120 keer per jaar, als toeristische attractie. Daarnaast hebben het Hongaarse Instituut voor Cultuur en Kunst en Hongaarse Huis voor Cultureel Erfgoed er zitting. Externe link (hu) Officiële website
Centre de Música de Budapest

El Centre de Música de Budapest (BMC) és un centre cultural de Budapest. La seva missió és la de la presentació col·lectiva i coordinada de la música hongaresa contemporània, fent de promotor de concerts, segell discogràfic i centre d'informació. La nova seu del Centre de Música de Budapest es va inaugurar el 2013 i compta amb un sala de concerts de 300 places, l'Opus Jazz Club que programa grans artistes de jazz internacionals i locals, un centre d'informació musical, i una biblioteca, i el segell discogràfic BMC Records, amb més de 260 llançaments clàssics, contemporanis i jazzístics. Els concerts, conferències, tallers, tallers, cursos i residencies d'artistes clàssics, contemporanis i de jazz constitueixen aproximadament la meitat dels 700 esdeveniments anuals de BMC. L'Opus Jazz Club, programa entre 4 o 5 actuacions de concerts en directe a la setmana. Cada any, part de la programació es dedica a la vívida escena del jazz europeu, amb una vuitantena de concerts. Aquestes propostes d'artistes contemporanis europeus compten en general amb el suport o la col·laboració de diferents institucions culturals. Referències
Budapest Music Center

A Budapest Music Center (BMC) a budapesti Ferencváros 4000 m²-es, ötemeletes kulturális tere. Története A 2013. március 23-án megnyílt intézményben zenei könyvtár és információs központ, 350 fő befogadására képes, kamarazenei produkciók számára készült koncertterem, zenészek képzését szolgáló tantermek is találhatók. A tervek szerint az állandó komolyzenei és dzsesszkoncertek mellett akár többhetes nemzetközi kurzusokat, szakmai eseményeket, versenyeket, ifjúsági programokat is szerveznek majd a tantermekben és rendezvénytermekben. Helyet ad az épület a világhírű kortárs operaszerző, Eötvös Péter Nemzetközi Intézetének is. Kétszáz személyes, kétszintes dzsesszklub és kávéház is várja a látogatókat. Az épületben szállásnak használható helyiségek és egy professzori lakás is található. A Budapest Music Centerben működik továbbá két nagy stúdió és több, feljátszó helyiségnek is használható öltöző – így egy időben akár hat különböző helyen is lehet hangfelvételeket készíteni benne. A központ vezetője-tulajdonosa, Gőz László főként saját vagyonából, mintegy 2,5 milliárd forintból finanszírozott magánberuházásához a kormányzat 500 millió forinttal járult hozzá. Az adatbázis gyűjtőköre A Budapest Music Center 1996 óta gyűjti, és teszi interneten hozzáférhetővé a magyar zenei élet szereplőinek adatait. A magyar klasszikus és kortárs zenei adatbázisokban magyar nyelv és angol nyelven lehet keresni személyre, együttesre, zenei albumra, kiadóra és zeneműre. A ma élő magyar zeneművészekről, illetve professzionális zenekarokról és kórusokról életrajz/történet, diszkográfia, kontakt és fotó áll rendelkezésre, továbbá zeneszerzők esetén a teljes műjegyzék is elérhető. Az albumokról a kiadóra és a közreműködőkre vonatkozó információk, míg egy-egy zeneműről 17 különböző adat, valamint egyperces, online hangminta található az adatbázisokban. Források „Itt nincs hazugság, nincs átverés” – valami új kezdődik Budapesten – Hvg.hu, 2013. január 15. Orbán avatta fel a Budapest Music Centert – Hvg.hu, 2013. március 23. További információk A BMC honlapja Kapcsolódó szócikkek Kurtág György (zeneszerző, 1926)
Budapest mit Donau-Ufern, Burgviertel Buda und Andrássy-Straße

Budapest mit Donau-Ufern, Burgviertel Buda und Andrássy-Straße ist eine der UNESCO-Welterbestätten in Ungarn. Sie umfasst seit 1987 das Burgviertel im Stadtteil Buda sowie den Uferbereich der Donau. 2002 wurde die Stätte um die Andrássy-Straße und die darunter gelegene Millenniums-Untergrundbahn erweitert. Gebiet Das etwa 473 Hektar umfassende Kerngebiet wird im Norden von der Margaretenbrücke und im Süden von der Freiheitsbrücke begrenzt. Es umfasst im Stadtteil Buda das Burgviertel und den Gellertberg, im Stadtteil Pest die Andrássy-Straße einschließlich des Heldenplatzes sowie angrenzende Gebäude. Hinzu kommt das Donauufer. Die Pufferzone umfasst auf der Pester Seite die Stadtbezirke V. (Belváros-Lipótváros), VI. Terézváros (im Nordwesten begrenzt von der Podmaniczky utca) und VII. (Erzsébetváros) (im Nordosten begrenzt durch Csányi und Klauzál utca), sowie das Stadtwäldchen und den Uferbereich der Donau zwischen Freiheitsbrücke und Petőfibrücke im Süden der Stadt. Begründung Die Welterbestätte ist unter den der Kriterien (ii) und (iv) in der Welterbeliste eingetragen. Baudenkmale (Auswahl) Donauufer Budavári Sikló, zweitälteste Standseilbahn der Welt, eröffnet 1870 Burggarten-Basar, Markt am Donauufer erbaut 1875–1883 im Stil der Neorenaissance Innerstädtische Pfarrkirche, älteste Kirche Ungarns, wiedererbaut im barocken Stil zwischen 1725 und 1739 Kettenbrücke, erste Straßenbrücke zwischen Buda und Pest, erbaut 1849 Parlamentsgebäude, erbaut im neogotischen Stil von 1885 bis 1904 Pesti Vigadó (Redoute), Ball- und Konzerthaus im Stile der Romantik, erbaut 1860 bis 1864 Zitadelle, Festungsbau auf dem Gellertberg Burgviertel Buda Burgpalast, erbaut ab dem 13. Jahrhundert Matthiaskirche, bedeutende römisch-katholische Kirche Fischerbastei, neoromanisches Monument, erbaut von 1895 bis 1902 Andrássy-Straße Heldenplatz, bedeutender Platz am Ende der Andrássy-Straße Millenniums-Untergrundbahn, erste U-Bahn Kontinentaleuropas, eröffnet 1896 Ungarische Staatsoper, errichtet in den Jahren 1875 bis 1884 im Stil der Neorenaissance Pufferzone Große Synagoge, Europas größte Synagoge, errichtet 1854–1859 im maurischen Stil Große Markthalle, ehemals wichtigster Marktplatz in Budapest, errichtet von 1894 bis 1897 St.-Stephans-Basilika, größte Kirche von Budapest, eingeweiht 1905 Széchenyi-Heilbad, größtes Heilbad in Europa, erbaut 1913 Weblinks Eintrag auf der Website des Welterbezentrums der UNESCO (englisch und französisch). Einzelnachweise
Budapest világörökségi helyszínei

Budapest világörökségi helyszíneit a Duna-part látképe, a Budai várnegyed és az Andrássy út képezi. Az UNESCO 1972-ben alapított Világörökség Programjának célja az emberiség kulturális és természeti örökségének nyilvántartásba vétele (világörökségi lista). A programban részt vevő állam kötelezettséget vállal arra, hogy a területén fekvő világörökségi helyszíneket óvja és megőrzi a későbbi generációk számára. Budapesti helyszín először 1987-ben került a listára, ez a Duna-part látképe és a Budai várnegyed volt, majd 2002-től az Andrássy út és történelmi környezete került fel a világörökségi listára. Jelenlegi világörökségi helyszínek A budapesti világörökségi helyszínének részei jelenleg a következők (a listára való felvétel évének sorrendjében): A Duna-part látképe és a Budai várnegyed (1987, kulturális, 400-001)Budapest Duna-parti látképe a világörökség részét képezik 1987 óta: A budai oldalon a Műszaki Egyetem néhány épülete (a Bertalan József utcától) és a Széchenyi lánchíd által közrefogott terület: a Gellért fürdő, a Gellért-hegyi Szabadság-szobor a Citadella és a budai Várnegyed épületei, a Királyi palota, a Szentháromság tér és az ott található épületek (közöttük a Mátyás-templom, a Szentháromság-szobor, a Halászbástya); valamint a Duna-part épületei egészen a Margit hídig képezik a világörökség részét. A pesti oldalon védettséget élvez az Országház épülete és a Kossuth tér épületei, a Lánchíd pesti hídfőjénél található Széchenyi tér és annak néhány épülete, a Magyar Tudományos Akadémia és a Gresham-palota, valamint a Duna-part épületei egészen a Szabadság hídig. Az Andrássy út és történelmi környezete (2002, kulturális, 400-002)Az Andrássy út teljes vonalának épületei, közöttük az Magyar Állami Operaház, a millenniumi földalatti és a Hősök tere és annak épületei, a Szépművészeti Múzeum, a Műcsarnok és a Millenniumi emlékmű alkotják a világörökség részét. Várólistán szereplő helyszínek A Világörökség Magyar Nemzeti Bizottsága dönt arról, hogy a hozzá beérkezett javaslatok alapján mely helyszíneket tartja esélyesnek és érdemesnek egy valamikori felvételre a világörökségi listára. A következő helyszínek szerepelnek az úgynevezett Magyar Várományosi Listán: A rózsadombi termálkarszt területe (természeti) – a meglévő Budapesti világörökségi helyszín kiterjesztéseként kerül majd felterjesztésre Lechner Ödön és kortársai művei, a magyar szecesszió (kulturális) – a pontos behatárolás folyamatban van Képgaléria Kapcsolódó szócikkek Budapest turisztikai látnivalóinak listája Budapest műemlékeinek listája Magyarország világörökségi helyszínei Jegyzetek
Az Egyesült Királyság budapesti nagykövetsége

Az Egyesült Királyság budapesti nagykövetsége Budapesten működő diplomáciai testület, az Egyesült Királyság legfőbb magyarországi diplomáciai képviselete. A követség 2017 óta a II. kerültben a Füge utcában található, a nagykövet 2020 óta Paul Fox. Története 1963 előtt csak egyszerű követségi kapcsolat volt a két ország között. A teljes nagykövetségi kapcsolat 1963 decemberében jött létre. Az első nagykövet Ivor Pink volt, december 21-én adta át megbízólevelét Dobi Istvánnak, az elnöki tanács elnökének. A budapesti brit nagykövetség 1922-től a második világháborúig a Várnegyedben, a Táncsics utca 1. szám alatt volt. Az épületet a Egyesült Királyság megvásárolta és neobarokk stílusban átépítette. Alig két évtizeden át működött, egészen addig, amíg Magyarország belépett a második világháborúba, ekkor távoztak a britek, helyükre a svájciak kerültek. Ez idő alatt az ellenséges országok érdekeit a semleges Svájc képviselte. 1942 és 1945 között Carl Lutz svájci alkonzul a brit nagykövetség épületében dolgozott. Lutz zsidók tízezreit mentette meg a holokauszt idején, aminek 2012 óta emléktábla állít emléket. 1948-tól a brit nagykövetség az V. kerületben a Harmincad utcában volt, abban az épületben, amelyet eredetileg Reiner Károly magyar építőmester épített szecessziós stílusban a Hazai Bank székházaként. Magyarország 1944-es német megszállását követően Raoul Wallenberg svéd konzul bérelt helyet ebben a bankban, és hivatalos svéd konzulátusnak nyilvánította (ahová a náci hatóságok nem léphettek be), hogy végül sok magyar zsidónak menedéket nyújtson. Az épület sarkán elhelyezett emléktábla Wallenberg tetteinek állít emléket. A brit nagykövetség 2017 áprilisában 70 év után kiköltözött Harmincad utcai épületéből a budapesti Rózsadomb (II. kerület) Füge utca 5-7. szám alatti irodaházba. Az új nagykövetség épülete korábban Hollandia magyarországi nagykövetségének adott otthont. A nagykövetség új épületét Sir Alan Duncan európai miniszter és Szijjártós Péter külügyminiszter nyitotta meg. A nagykövetségnek otthont adó épületeik Nagykövetek Leslie Fry, rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter (1955–?) Ivor Pink, nagykövet (1963–1965) Alexander Morley, nagykövet (1965–1967) Guy Eelwin Millard, nagykövet (1967–1969) Derek Sherbome Lindsell Dodson, nagykövet (1970–1973) John Wilson, nagykövet (1973–1976) Richard Parsons, nagykövet (1976–1979) Bryan George Cartledge, nagykövet (1980–1983) Peter William Unwin, nagykövet (1983–1986) Leonard Vincent Appleyard, nagykövet (1986–1989) John Allan Birch, nagykövet (1990–1995) Christopher Long, nagykövet (1995–1998) Nigel James Thorpe, nagykövet (1998–2003) John Roland Nichols, nagykövet (2003–2007) Greg Dorey, nagykövet (2007–2011) Jonathan Knott, nagykövet (2012–2015) Iain Lindsay, nagykövet (2016–2020) Paul Fox, nagykövet (2020–2025) Justin McKenzie Smith, nagykövet (2025–) Jegyzetek Források "A Nagykövetség története". British Embassy Budapest. 2012. március 6. dátummal az eredeti címről archiválva.
Università Corvinus di Budapest

L'Università Corvinus di Budapest (in ungherese Budapesti Corvinus Egyetem), fondata nel 1948, è una delle più grandi università dell'Ungheria, con sede a Budapest. È specializzata nell'insegnamento delle scienze economiche e manageriali. Storia Il predecessore giuridico dell'università era la facoltà di economia dell'Università Reale, fondata nel 1920. Durante il periodo comunista, dal 1953, venne intitolata a Karl Marx, di cui, ancora oggi, ospita una statua. Dopo il 1990 assume il nome di Università delle Scienze Economiche di Budapest (in ungherese Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem). In seguito alla fusione con una facoltà di amministrazione statale e una facoltà di scienze dell'alimentazione assume il nome Università Corvinus di Budapest. Campus Edificio centrale L'edificio centrale si trova sulla sponda del Danubio dalla parte di Pest. Venne disegnato da Miklós Ybl, architetto ungherese. La costruzione terminò il 1º maggio 1874. L'edificio è sede dell'Università Economica dell'Ungheria dal 1950. Gli ascensori sono stati costruiti nell'anno 1953, poi nel 1957 il laboratorio e nel 1963 il centro informatico. Facoltà Facoltà di scienze economiche e aziendali Facoltà di scienze dell'economia Facoltà di scienza sociali Facoltà dell'amministrazione statale Facoltà di scienze della nutrizione Facoltà di orticoltura Facoltà di architettura del paesaggio Fototeca Note Voci correlate Università in Ungheria Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università Corvinus di Budapest Collegamenti esterni (HU) Sito dell'università, su uni-corvinus.hu (archiviato dall'url originale l'8 febbraio 2010).
Uniwersytet Korwina w Budapeszcie

Uniwersytet Korwina w Budapeszcie (węg. Budapesti Corvinus Egyetem) – państwowa uczelnia wyższa z główną siedzibą w Budapeszcie na Węgrzech. Opis Za datę powstania uczelni przyjmuje się rok 1920, w którym na Węgierskim Uniwersytecie Królewskim utworzono Wydział Ekonomiczny. W 1948 roku wydział ten przekształcił się w samodzielną uczelnię nazwaną Węgierskim Uniwersytetem Ekonomicznym. W 1953 roku patronem uczelni został Karl Marx; przyjęła ona wówczas nazwę Uniwersytetu Nauk Ekonomicznych im. Karola Marxa. Kolejne zmiany miały miejsce w roku 2000, kiedy uniwersytet został połączony z Wyższą Szkołą Administracji Państwowej, oraz w 2003, kiedy dołączono do niego trzy wydziały Uniwersytetu Ogrodnictwa i Nauk o Żywności. Uczelnia przyjęła wówczas nazwę Uniwersytetu Korwina. W 2016 Wydziały: Ogrodnictwa, Nauk o Żywności oraz Architektury Krajobrazu zostały odłączone od Uniwersytetu Korwina i włączone w strukturę Uniwersytetu św. Stefana w Gödöllő. Wydziały Wydział Zarządzania Wydział Ekonomii Wydział Nauk Społecznych i Stosunków Międzynarodowych Bibliografia Historia na stronie uczelni Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (węg. • ang.)
Университет Корвина

Университет Корвина (Будапештский университет имени Матвея Корвина; венг. Budapesti Corvinus Egyetem) — высшее учебное заведение, расположенное в Будапеште. Университет наиболее известен своей специализацией в экономике. История В 1920 году был основан факультет экономики Венгерского королевского университета (нынешний Университет имени Лоранда Этвёша), который несколько раз реорганизовывался. С 1948 года — самостоятельный университет. В 1953—1990 вуз был известен как Университет экономических наук имени Карла Маркса, с 1990 — Будапештский университет экономических наук и государственного управления. В начале 2000-х в состав университета вошло несколько других учебных заведений. В 2004 году университет был назван в честь венгерского короля Матьяша I (его прозвище «Хуньяди» (Во́рон) передано в латинском переводе: Corvinus). Главный корпус университета на набережной Дуная включён в список объектов Всемирного наследия ЮНЕСКО в Венгрии. Факультеты Факультет бизнес-администрирования Факультет экономики Факультет социальных наук Факультет государственного управления Факультет сельскохозяйственных наук Факультет пищевой промышленности Факультет ландшафтной архитектуры Известные выпускники Ласло Андор — европейский комиссар по рынку труда, социальным вопросам и политике социальной интеграции с 2010 года Гордон Байнаи — премьер-министр Венгрии в (2009-2010). Петер Балаж — европейский комиссар по региональной политике в мае-ноябре 2004 года, министр иностранных дел Венгрии (2009—2010). Лайош Бокрош — министр финансов Венгрии в (1995-1996). Ласло Ковач — министр иностранных дел Венгрии в (1994-1998) и (2002-2004), европейский комиссар по делам налогообложения и таможни в (2004-2010) Петер Медьеши — премьер-министр Венгрии в (2002-2004). Пал Шмитт — президент Венгрии (2010-2012) Ректоры 1948—1950 Ласло Рудаш 1950—1953 Тамаш Надь 1953—1956 Бела Фогараши 1957—1963 Ласло Хаи 1963—1967 Паль Жигмонд Пац 1968—1973 Кальман Сабо 1974—1979 Беренд Тибор Иван 1980—1984 Эрнё Чизмадия 1984—1985 Миклош Сухаи 1985—1991 Чаба Чаки 1991—1997 Рудольф Андорка 1997—2000 Тибор Паланкаи 2000—2003 Аттила Цикан 2003—2011 Тамаш Месарош 2012—2016 Жолт Роштованьи 2016— Андраш Ланчи Примечания Ссылки Сайт университета
Универзитет Корвин

Универзитет Корвин (мађ. Budapesti Corvinus Egyetem) је приватни универзитет у Будимпешти, као и додатном центру у Стоном Београду. Тренутно има уписано око 9.600 студената, са примарним фокусом на пословну администрацију, економију и друштвене науке. Прима студенте на шест факултета на којима се организују основне, мастер и докторске академске студије које се предају на мађарском, енглеском, француском или немачком. Уврштен је у првих 50 на европској ранг-листи за магистерије из менаџмента Фајненшал тајмса, а био је први универзитет из Мађарске који се помиње међу најбољима у области пољопривреде. Сматра се једним од најпрестижнијих и најселективнијих универзитета у Мађарској. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Університет Корвіна

Університет Корвіна (Будапештський університет імені Матвія Корвіна; угор. Budapesti Corvinus Egyetem) — вищий навчальний заклад, розташований в Будапешті. Університет найбільш відомий своєю спеціалізацією в економіці. Історія У 1920 році був заснований факультет економіки Угорського королівського університету (нинішній Університет імені Лоранда Етвеша), який кілька разів реорганізовувався. З 1948 року — самостійний університет. У 1953–1990 внз був відомий як Університет економічних наук імені Карла Маркса, з 1990 — Будапештський університет економічних наук та державного управління. На початку 2000-х до складу університету увійшло кілька інших навчальних закладів. У 2004 році університет був названий на честь угорського короля Матяша I (його прізвисько «Хуньяд» (Ворон) передано в латинському перекладі: Corvinus). Головний корпус університету на набережній Дунаю включений в список об'єктів Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО в Угорщині. Факультети Факультет бізнес-адміністрування Факультет економіки Факультет соціальних наук Факультет державного управління Факультет сільськогосподарських наук Факультет харчової промисловості Факультет ландшафтної архітектури Відомі випускники Ласло Андор — європейський комісар з ринку праці, соціальних питань і політики соціальної інтеграції з 2010 року Гордон Байнаї — прем'єр-міністр Угорщини в 2009–2010 Петер Балаж — європейський комісар з регіональної політики в травні — листопаді 2004, міністр закордонних справ Угорщини в 2009–2010 Лайош Бокрош — міністр фінансів Угорщини в 1995–1996 Ласло Ковач — міністр закордонних справ Угорщини в 1994–1998 і 2002–2004, європейський комісар у справах оподаткування та митниці в 2004–2010 Петер Медьєші — прем'єр-міністр Угорщини в 2002–2004 Пал Шмітт — президент Угорщини в 2010–2012 Петер Сіярто — Міністр закордонних справ і зовнішньої торгівлі Угорщини з 23 вересня 2014 року Примітки Посилання Офіційний сайт