Erzsébet-kilátó

Az Erzsébet-kilátó népszerű kirándulóhely Budapesten. A magyar főváros legmagasabban lévő pontján, a Budai-hegységhez tartozó, kupola alakú János-hegy tetején építették meg 527 méteres magasságban. A felépült kilátótornyot 1910. szeptember 8-án adták át a közönségnek és az akkori Európa egyik legnagyobb ilyen jellegű építménye volt. Fekvése A főváros legmagasabb pontján, a Budai-hegységbe tartozó, kupola alakú János-hegy tetején, 527 méteres tengerszint feletti magasságon helyezkedik el. A legfelső, negyedik teraszról tiszta időben körkilátás nyílik 75–80 km távolságra. Kényelmesen áttekinthető belőle a Budai-hegység vidéke: észak felé a Hármashatár-hegy, mögötte pedig a Pilis és a Visegrádi-hegység magasodik, kelet felé sorrendben az Ördög-árok mély völgye, mögötte a Duna völgyében és a Pesti-hordalékkúpsíkságon a főváros terül el, amit északkelet felől a Gödöllői-dombság határol, északnyugat felé a Nagy-Hárs-hegy magasodik, délnyugati irányból a széles Budakeszi-medence, mögötte a Nagy-Kopasz látszik, délkelet felé a Széchenyi-hegy és a Budaörsi-hegy dominálja a tájképet. A kilátóból jó időben (megfelelő széljárás mellett) akár a Magas-Tátra hófedte csúcsai, a Börzsöny és a Mátra kontúrja is felismerhető. Téli, különösen szmogos napokon gyakran előfordul, hogy miközben Budapestet sűrű köd fedi, a János-hegyen ragyogó napsütés van. Megközelíthetősége A Libegő felső állomásától vagy a Gyermekvasút Jánoshegy vagy Virágvölgy vasútállomásától könnyen elérhető. A 21-es, 210B, 212-es, 212B, 221-es és 990-es busz Normafa, látogatóközpont megállóhelyétől közel félórás sétával is megközelíthető a kilátó. Története A kilátótorony építése előtt a hegytetőn egy alacsony, fából készült emelvény állt, amelyet 1908-ban bontottak le. Felépítésének gondolata az 1902. évi budapesti nemzetközi szállodakongresszuson merült fel, Erzsébet királyné emlékére, aki gyakorta csodálta innen a környék panorámáját. A kőből készített kilátótorony építését Glück Frigyes, a Pannónia Szálló tulajdonosa és egyúttal a Svábhegyi Egyesület elnöke javasolta, majd gyűjtés indult az építkezéshez szükséges pénz előteremtésére, aminek során 51 000 korona gyűlt össze. A főváros közgyűlése 1907-ben elfogadta az építkezés tervét, és Schulek Frigyest, a Halászbástya tervezőjét bízták meg a tényleges tervek elkészítésével, a két építmény közötti hasonlóság is nyilvánvaló. 1908 tavaszán indult be az építkezés. Az építés vezetője Klunzinger Pál, az építőmester Wellisch Hugó volt. Az építkezéshez szükséges köveket a hegy előtt elterülő lapos tetőről épített kötélpályával szállították a helyszínre, míg a vizet puttonyos kocsikon szállították fel a Svábhegyről. Az építkezéshez haraszti és borosjenői mészkövet használtak fel. A felépült kilátótornyot 1910. szeptember 8-án adták át a közönségnek, az építmény az akkori Európa egyik legnagyobb ilyen jellegű építménye volt. A kilátót Erzsébet királynéról nevezték el, aki 1882-ben járt a hegyen. A neoromán stílusban épült, kör alaprajzú építmény 23,5 m magas, négy kilátóterasz tagolja, melyekhez való fel-, illetve lejutáshoz egymásba bújtatva két külön kő csigalépcsősor készült, összesen 100 lépcső vezet fel a legfelső szintre. Az alsó két szintje zárt (ebből a legalsó szinten a kilátó üzemeltetéséhez szükséges rész nem látogatható), a következő szinteken egy-egy körterasz helyezkedik el, a legfelső szint pedig felülről teljesen nyitott. Az alapnál az épület kerülete 53 méter, majd a tetején a felére csökken. A román kori építészetre jellemző bélletes kapun keresztül jutunk be. Obeliszkekkel és kőbábokkal övezett előtér ad keretet az impozáns építménynek. A tövében 1931-ben készült el a körterasz, a nyugati oldalán pedig 1923-ban emelték a kis melléképületet az addig a torony alagsorában lakó toronyőr számára. 1926-ban ez a középület kapott elsőként díszkivilágítást Magyarországon. A szocializmus idején, 1950-től a kilátó tetejére messzire világító vörös csillagot szereltek. (1956-ban eltávolították, de az 1960-as évek elején ismét visszakerült.) A torony szerkezetét évtizedeken át terhelő önkényuralmi jelképet a rendszerváltást követően elbontották. Az időjárás viszontagságai és az elhanyagoltság következményeként az 1990-es évekre az egész kilátó állaga leromlott. Az életveszélyes állapota miatt a felső szinteket le kellett zárni a látogatók elől. A teljes felújítására 2001-2005 között került sor. Azóta a fogadószinten rövid és informatív kiállítás tekinthető meg a műemlék épület múltjáról. Erzsébet-emlékkő Sisi 1882-ben háromszor is fölkereste a helyszínt. Látogatásáról egy 1884-ben elhelyezett, 1911-ben felújított emlékkővel emlékeztek meg, szövege Szász Károly 1883-ban kelt alkalmi verse: "Itt állt, s nézett szét Erzsébet drága királynénk, / hol koronát viselő fő soha sem vala még. / S mig itt elragadó látványon lelke merengett, / érzé, országunk szive feléje dobog. / Hódolatunk e helyet nevezé Erzsébet oromnak, / fogják, mig magyar él, áldani lába nyomát." A jelenlegi emlékkő avatására 2006. szeptember 17-én került sor, a felújított kilátó újbóli megnyitásának egyéves évfordulóján. Felirata megegyezik a korábbiakéval. "Erzsébet császárné és királyné őfelsége 1882-ik év Április 30-án, Május 16-án és Október 9-én e hegyvidéken időzött." A földszinti kerengőben a bejárati ajtóval szemben lévő emléktábla mutatja a hozzájárulásban – többek között a Budapesti Szállodások, Vendéglősök és Korcsmárosok Ipartestülete részéről – résztvevőket: Az emléktábla szerint további adományozók voltak a Budapesti Pincér Egyletből, a Hungária Nagyszálloda R. T. és a XXXI. Nemzetközi Szállodás Kongresszus felszolgálói személyzete részéről. A toronyban elhelyezett Erzsébet-szobor költségeihez pedig a Budapest-Svábhegyi Egyesület nyújtott támogatást. Képek Jegyzetek Források Az Erzsébet-kilátó jubileumi honlapja Archiválva 2010. szeptember 12-i dátummal a Wayback Machine-ben Százéves a János-hegyi Erzsébet-kilátó – Hegyvidék, 2010. szeptember 7. 70 gigapixeles körpanoráma a János-hegyi kilátóból Kirándulások az Erzsébet-kilátóhoz – Túrautak.hu https://normafapark.hu/ Archiválva 2019. december 14-i dátummal a Wayback Machine-ben