A Vakok Általános Iskolájának épülete

A Vakok Általános Iskolája, régebbi nevén Vakok Országos Királyi Nevelő- és Tanintézete majd Vakok Országos Nevelő- és Tanintézete egy budapesti oktatási intézmény. Leírás A 19. század elején fogalmazódott meg Magyarországon a látássérültek intézeti ellátásának igénye, és jöttek létre az első bentlakásos intézetek. A vakok intézete javára rendszeresen gyűjtöttek pénzt, sőt Pesten még színdarabot is előadtak. 1835-ben az adakozók ott volt gróf Eszterházy Johanna hárfás és Eötvös József is. Zsófia, Habsburg főhercegasszony kezdeményezésére a század legvégén alapították meg a Vakok Intézetét. Az intézménynek helyet adó épület 1899 és 1904 között épült Baumgarten Sándor (1864–1928) és Herczegh Zsigmond (1848–1914) tervei szerint, a Lechner Ödön alkotásait követő szecessziós stílusban. Ennek meghatározó motívuma az ablakokat keretező és a sík homlokzati felületet tagoló téglaszalag – mely a szomszédos (ugyanazon tervezők által tervezett) Teleki Blanka Gimnáziumot is jellemzi. Az egymással összeépült két épületet azonos formálású, szép kovácsoltvas kerítés veszi körbe: a gazdagon díszített rácselemek közötti mezőket egyszerű felület, egy könnyen, sorozatban gyártható szabványos drótháló tölti ki. Az iskola eredeti formát őrző lépcsőháza és különösen gazdag ornamentikája, templomi ablakokra emlékeztető ólombetétes, színes üvegablakokkal díszített nagyterme, a Nádor Terem érdemel különös figyelmet. (Egykor az intézmény kápolnájaként funkcionált.) Az ablakok vallásos témákat jelenítenek meg, rajtuk a négy evangélista szimbólumai és a magyar szentek ábrázolásai mellett a nemzeti jelképek is megtalálhatók. A Nádor Terem díszablaka a legnagyobb összefüggő festett üvegablak Magyarországon, melyet a neves üveg- és mozaikművész, Zsellér Imre tervezett és készített 1930-ban. Négy Árpád-házi szent látható rajta: Szent István, Szent Imre, Szent Erzsébet és Szent Margit mellett Habsburg József nádor jelenik meg rajta baloldalt, a jobbon pedig egy vincés-rendi apáca. A középső táblákon a négy evangélista jelképei, legfelül a Szent Korona, címerek, legalul két kisebb portré, mely balon Náray Szabó Sándor államtitkárt, jobbon pedig Pivár Ignácot ábrázolja. Tímár Péter egy interjúban így nyilatkozik az ablakról a Vakvagányok c. film kapcsán: „Amikor megláttam a színes ablakot, az első ostoba reakcióm az volt, hogy minek a vakoknak ez a csodálatos ablak. Később értettem meg, mikor már beszélgettem velük, hogy a gyerekek tudják, az az ablak gyönyörű. Azzal a tudattal lépnek be a terembe, hogy valami nagyon szép sugárzik rájuk.” Különös hangsúlyt kapott a tervezés során, hogy a építés befejezése után a vak gyermekek számára elkészítették a homlokzat részletes makettjét, minden díszítés kitapogathatóságával. Így a gazdagon faragott belső berendezés, a lépcsőházi rácsok mintái a tapintás útján történő érzékelés számára éppen úgy örömet szerezhettek, mint maga a látvány. A bentlakásos intézmény a fizikai ellátás mellett az udvarára telepített műhelyben speciális munkát kínált a látássérülteknek: kosár- és gyékényfonásra, illetve kefekötésre nyílt mód a bentlakók számára. 1949-ben egy kormányrendelet állami feladattá nyilvánította a látássérültek ellátását. Így a Vakok Intézete állami fenntartású, költségvetésből gazdálkodó szervezetté vált és a Vakok Állami Intézete nevet kapta. Galéria Források "Vakok Állami Intézete". Budapest City.org. 2016. június 20. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2016. május 4.. Jegyzetek További információk "Vakok iskolája". Műemlékem.hu. Hozzáférés: 2017. május 19.. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó) Kapcsolódó szócikkek Bohócszínház Alapítvány