Petőfi Csarnok

A Petőfi Csarnok (teljes nevén: Petőfi Csarnok - Fővárosi Ifjúsági Szabadidő Központ) Budapest legnagyobb ifjúsági szabadidőközpontja volt, amely 1985 és 2015 között működött a Városligetben. A köznyelvben csak PeCsa néven emlegetett, népszerű könnyűzenei koncerthelyszín évente több száz kulturális rendezvénynek és kiállításnak adott helyet, valamint számos közösségi klubot is működtetett. A 930 m²-es belső nagytermen kívül egy 6000 fő befogadására alkalmas, nagyvonalú szabadtéri rész is tartozott hozzá. Az intézmény 30 év működés után, 2015. október 23-án zárt be, egy utolsó Csillagfény diszkóval, majd 24–25-én egy monstre zárórendezvénnyel. A Petőfi Csarnokot 2017 során bontották le. A helyén a tervek szerint az eredeti Petőfi Csarnok épületénél másfélszer nagyobb Új Nemzeti Galéria épül majd fel. A Petőfi Csarnok épületének alapterülete 5500 négyzetméter, magassága 12 méter volt. Az Új Nemzeti Galéria tervezett épületének alapterülete másfélszer akkora, 9095 négyzetméter, magassága több mint a duplája, 25 méter, több szintben alápincézve. A bontással az 1885-ben épült Iparcsarnok utolsó megmaradt emléke, az alapozás és padlószint is eltűnt. Az épület története A Várkert Bazárban 1961-ben megnyitott Budai Ifjúsági Park korszerűtlenné válásának első figyelmeztető jeleire 1981-ben a KISZ Központi és Budapesti Bizottsága kezdeményezése nyomán a Fővárosi Tanács az épület ifjúsági szabadidőközponttá történő átépítése mellett döntött. A tervasztalon hamarosan megszülettek egy új ifjúsági szórakoztató intézmény első vázlatai, amelyeket az egykori közel 5500 m²-es, ekkor már üresen álló volt BNV-pavilon köré rajzoltak a tervezők, név szerint: Halmos György és Tihanyi Judit építészek, Geblusek Antal belsőépítész. Az épület jellegzetes ornamentikáját Somogyi Gábor és Buczkó György tervezték. Az épületek bruttó alapterülete: 11 200 m², a főépület nettó alapterülete: 8100 m² volt. A Budai Ifjúsági Park állagának erőteljes romlása, majd végleges bezárása (1984) miatt keresett a főváros vezetése új helyszínt az ifjúsági szórakozás számára. Ennek eredményeképp került áttervezésre, majd hasznosításra a városligeti csarnok. Az épület helyén az 1885-ös Országos Általános Kiállításra épült Iparcsarnok historizáló épülete állt, melyben 1944-ig folyamatosan tartottak kiállításokat és vásárokat. Az épület a háború alatt súlyos károkat szenvedett, tetőszerkezete kiégett, helyreállítása reménytelen volt, ezért lebontották. 1947-ben a helyén húzták fel – az eredeti épület alapjaira és padlószintjére – a Budapesti Nemzetközi Vásár (BNV) legnagyobb, 5. számú kiállítási épületét, a Kohó- és Gépipari (KGI) csarnokot. A BNV Kőbányára, a Budapesti Vásárközpontba költöztetése (1974) után a pavilonok többségét lebontották, az addig zárt területet megnyitották. A KGI-csarnok – a majdani PeCsa – a kevés túlélő épület egyike volt. A vásár bezárása után évekig a Rákóczi úti egykori Otthon Áruház bútorraktáraként használták. Az egykori kiállítási épület teljes rekonstrukciójának eredménye lett a Petőfi Csarnok. Az ország gazdasági nehézségeinek mélypontján a főváros, a KISZ és az Állami Ifjúsági Bizottság által összeadott pénz nem volt elég a nagy belmagasságú, mintegy 45 000 m³ térfogatú csarnok egészének átépítésére. Így alakult ki, hogy a felső szinten a Közlekedési Múzeum Repüléstörténeti és Űrhajózási Állandó Kiállítása működött. (Cak tavasztól őszig tartott nyitva, mert a szűkös költségvetésből többek között a kiállítótér fűtésének kiépítésére sem futotta.) Akkoriban a főváros egyetlen könnyűzenei koncerthelyszíneként az új városligeti szórakoztató központ 1985. április 27-én nyílt meg, a Karthago együttes koncertjével. Az átadáskor Kádár János, az MSZMP főtitkára is megtekintette a PeCsát, fővárosi és kerületi vezetők, valamint Hámori Csaba KISZ-vezér társaságában. Az 1980-as évek népszerű televíziós sorozatának, a Linda A pop-pokol című epizódját is itt forgatták. 1986-ban pedig a Forradalmi Ifjúsági Napok ünnepségsorozat április 4-ei programjainak egyik helyszíneként szolgált. A korabeli viszonyokhoz képest korszerű gépészettel rendelkezett (a rendezvényeket modern hang- és fénytechnika szolgálta, a nagyterem folyamatos levegőcseréjét nagy teljesítményű szellőzőrendszer biztosította), a takarékos belső design azonban kezdettől fogva sok vitát váltott ki, hiszen a csupasz betonfallal – amelyen látszottak a zsaluzódeszkák nyomai – szinte „feleseltek” a népművészeti ihletésű madár-virág motívumokkal díszített piros ajtók. A szabadtéri színpad födémjének acélszerkezete és ponyvaborítása Majoros Gábor építész munkája; a stabil konstrukció több mint húsz évig állt ellen az időjárás viszontagságainak. A nagyteremben 1000m²-en, becslések alapján állva 2500, ülve 1200, asztalok mellett 600 látogató fért el egy-egy alkalommal. Kisebb termeiben (a négy helyiség összesen 350m² alapterülettel bírt) különböző klubok, tanfolyamok, és a Petőfi Csarnok Baráti Köre működött. Az épület környezetében a sportpályákat bárki igénybe vehette, sporteszközök kölcsönzésére is volt lehetőség. A szabadtéri színpadon rendezett előadásokon és koncerteken 5-6000-en élvezhették a magyar és külföldi művészek, együttesek fellépéseit. A szabadtéri színpad mellett minden hétvégén itt működött a legendás Pecsa bolhapiac nevű használtcikk vásár. A megnyitás óta eltelt idő alatt a Petőfi Csarnok egyre korszerűtlenebbé vált. Többször esett szó a teljes felújításáról, majd egyre inkább az elköltöztetéséről. Megszüntetésének, illetve a teljes rekonstrukció lehetőségét az első újságcikkek 2011-ben lebegtették meg, amely évben a PeCsát üzemeltető nonprofit társaságot végelszámolással megszüntették. 2014 február végén a Városliget területére tervezett Múzeumi Negyed beruházásáról tartott sajtótájékoztatón bejelentették, hogy a PeCsát lebontják, helyén park lesz. A klubot 2011 őszén kiürítették; az üzemeltető nonprofit kft. munkatársainak felmondott a főváros, majd 2012 elején végelszámolással megszüntette a társaságot. Egy ideig az épületben üzemelő étterem menedzsmentje működtethette tovább a PeCsát, de 2015 őszén az intézmény végleg bezárt. A tervek szerint a helyén múzeum épül. Hosszú per után 2016 novemberében sikerült a PeCsa bérlőivel megegyezni a kiköltözésükről. 400 millió forintért váltották ki a határozott idejű bérleti szerződésüket és kifizették az általuk végzett fejlesztéseket. A Petőfi Csarnok helyén a japán SANAA (Sejima and Nishizawa and Associates) építésziroda tervei alapján fog megépülni az Új Nemzeti Galéria. Jegyzetek Források Zubreczki Dávid - A kilencvenes évek elsüllyedt buliatlantisza (Telex.hu, 2021.05.28.) Megnéztük, milyen a kibelezett Petőfi Csarnok - Index, 2016. december 1. Kicsinosítják, aztán kivégzik a Pecsát Archiválva 2014. március 10-i dátummal a Wayback Machine-ben - Origo, 2014. március 6. Boldog születésnapot, kedves Pecsa! - Rimretro.hu (2010) Varga Ákos Endre - A "PeCsa" / néhány emlék, csak úgy (hamster.blog.hu, 2024.06.20.) További információk "Megnéztük, milyen a kibelezett Petőfi Csarnok". "Még most menj el a PeCsába!". Fővárosi Blog. 2014. március 24. Hozzáférés: 2021. március 1.. A Wikimédia Commons tartalmaz Petőfi Csarnok témájú kategóriát.