Cifrapalota

A kecskeméti Cifrapalota szecessziós épülete eredetileg „Kecskemét város bérpalotájaként” épült 1903-ban. 1983 óta a Kecskeméti Katona József Múzeum központi bemutató helye. Az épület A Rákóczi út és a Szabadság tér (Főtér) találkozásánál lévő házat 1902-ben Márkus Géza tervezte szecessziós stílusban. Márkus a lechneri felfogású nemzeti formálást követte. A kivitelezés 1903-ban zajlott. Egykor üzletek, lakások, kaszinó működött benne. Az épület legfőbb jellemzői: a homlokzati falsík színes majolika díszítése, melynél a népművészeti motívumkincs dominál, a kétemeletes homlokzatnak a hullámvonalú lezárása, a díszes kiképzésű, magas tető. A mázas homlokzatdíszeket és a tetőcserepeket itt is – mint a Városházánál is – a Zsolnay porcelángyár készítette. A múzeum A Cifrapalota épületében két állandó kiállítást tekinthetnek meg az érdeklődők. Az első emeleten az 1971-ben előkerült kunbábonyi avar vezéri sír tárgyai, valamint hasonló korú, alacsonyabb rangú vezéri sírok leletei láthatóak. Az alsó szinten rendszeresen mutatnak be időszaki kiállításokat. A második emeleten látható a 2016-ban újrarendezett képzőművészeti állandó kiállítás, ami a gyakori vendégkiállítások és kölcsönzések miatt folyamatosan változik is. A múzeum képzőművészeti és iparművészeti gyűjteményének fő gyűjtési területe a 19–20. századi, illetve a mindenkori kortárs magyar képző- és iparművészet. Ebben a tárgykörben ez az egyik legrangosabb kollekció Magyarországon. Leghíresebb alkotásai Nemes Marcell műgyűjtő 1911-es adományának adományának, valamint az úgynevezett Farkas–Glücks-gyűjtemény Kecskemétre kerülésének köszönhetőek. Az iparművészeti tárgyak között jelentős Horti Pál hagyatéknak állandó kiállítása. A harmadik és egyben legnagyobb gyűjteménye a képtárnak a miskei Tóth Menyhért (1904–1980) életműve, amely 2000 festményből és 8000 grafikából áll. 2002-től Itt rendezik meg a Kortárs Keresztény Ikonográfiai Biennále című országos képző- és iparművészeti kiállítást. A tárlatokon bemutatott alkotásokból a kiállító művészek ajándékozása által és vásárlás útján rendszeresen bővül a múzeum gyűjteménye. A kiállítások kurátora ifj. Gyergyádesz László. 2005-ben a Cifrapalotában hozták létre a Muraközy János-emlékszobát. Az időszaki kiállítások sorában 2006 nyarán a Szépművészeti Múzeum országot járó „Rejtett szépségek” c. kiállítása volt látható. 2008-ban nagyszabású Munkácsy-kiállítást szerveztek. 2024-ben rendezték meg itt az Egy eltűnt nép nyomában című időszaki kiállítást az avarok Duna-Tisza közi életéről. A Cifrapalota dísztermének részletei Jegyzetek Források Somorjai Ferenc: Kecskemét (Panoráma, 2007) A Cifrapalotáról lásd az 57–59. o. ISBN 978-963-243-933-4 Gerle János – Kovács Attila – Makovecz Imre: A századforduló magyar építészete. Szépirodalmi Könyvkiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-15-4278-5, 134-136. o. ↑ KKJM honlap: Kecskeméti Katona József Múzeum. kkjm.hu ↑ Hajagos: Hajagos Csaba: Kecskemét Város Múzeumától a Kecskeméti Katona József Múzeumig. In ifj. Gyergyádesz László (szerk): A Kecskeméti Katona József Múzeum kincsei: Treasures of the Katona József Museum of Kecskemét. Osztényi Éva Gizella (ford). Kecskemét: Kecskeméti Katona József Múzeum. 2020. ISBN 978-963-9815-59-9 ↑ Gyergyádesz: ifj. Gyergyádesz László: Képző- és Iparművészeti Gyűjtemény. In ifj. Gyergyádesz László (szerk): A Kecskeméti Katona József Múzeum kincsei: Treasures of the Katona József Museum of Kecskemét. Osztényi Éva Gizella (ford). Kecskemét: Kecskeméti Katona József Múzeum. 2020. ISBN 978-963-9815-59-9 További információk Különleges elismerés a Cifrapalotának Ifj. Gyergyádesz László: „Csak a jó szándéknak van gyümölcse”, in: Forrás 2004/1 Archiválva 2008. december 7-i dátummal a Wayback Machine-ben