NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bazilika Nanebevzetí Panny Marie a svatého Vojtěcha (Ostřihom)

Bazilika či katedrála Panny Marie a svatého Vojtěcha v Ostřihomi (maďarsky Esztergomi Nagyboldogasszony és Szent Adalbert prímási főszékesegyház), nebo jen Ostřihomská bazilika je klasicistní kostel v maďarské Ostřihomi. Je sídelní katedrálou maďarského primase a ostřihomsko-budapešťské arcidiecéze. Je největším kostelem Maďarska a patří mezi největší kostely Evropy, z celosvětového hlediska je na 18. místě. Dějiny Doba vzniku dnešní katedrály sahá do roku 1001 s podtitulem caput, mater et magistra ecclesiarum hungariae („Hlava, matka a učitelka uherské církve“). Původní bazilika byla zničena během tureckých válek v roce 1543. Po vytěsnění osmanských vojsk několik ostřihomských arcibiskupů plánovalo výstavbu nové katedrály, nicméně výstavbu zahájil až Alexander Rudnay v roce 1822. Architektem impozantní budovy byl Pál Kühnel a János Packh a v roce 1838 práce převzal architekt József Hild. Stavba byla dokončena za úřadování arcibiskupa Jana Scitovského a slavnostní vysvěcení se konalo 31. srpna 1856. Samotná výstavba byla dokončena až v roce 1869. Katedrála je zasvěcena Nanebevzetí Panny Marie a svatému Vojtěchovi, biskupovi pražskému. Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Sankt-Adalbert-Kathedrale (Esztergom) na německé Wikipedii a Esztergomi bazilika na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bazilika Nanebevzetí Panny Marie a svatého Vojtěcha v Ostřihomi na Wikimedia Commons http://www.bazilika-esztergom.hu/ – oficiální webstránka katedrály
Catedral de San Adalberto (Esztergom)

La catedral de San Adalberto de Esztergom​ o bien la Basílica de Esztergom cuyo nombre completo es Catedral Primada y Basílica de la Santísima Virgen María de la Asunción y San Adalberto (en húngaro: Nagyboldogasszony és Szent Adalbert prímási főszékesegyház) es una basílica eclesiástica en Esztergom o Estrigonia, en Hungría, la iglesia madre de la arquidiócesis de Esztergom-Budapest, y la sede de la Iglesia católica en Hungría. Está dedicada a la Santa María de la Asunción y San Adalberto. Es el edificio más grande en ese país europeo. Su superficie interior es de 5.600 m². Es 118 m de largo y 49 m de ancho. Tiene un tiempo de reverberación de más de 9 segundos. Su cúpula, formando una semiesfera, está situada en el centro, y tiene 12 ventanas. Es de 71,5 m de altura en el interior, con un diámetro de 33,5 metros, y se encuentra a 100 m de altura desde fuera, contados a partir de la cripta. La construcción comenzó en 1822 y no fue terminada hasta 1869, siendo consagrada en el año 1856. Órgano El órgano es un instrumento de cinco manuales y pedalero, cuenta con 146 registros. Originalmente fue construido por Ludwig Mooser e inaugurado el 31 de agosto de 1856, en ese momento contaba con tres manuales, pedal, y 49 registros. Véase también Arquitectura de las catedrales y las grandes iglesias Anexo:Iglesias más altas del mundo Referencias
Shopmark

A Shopmark (korábban Europark) Budapest XIX. kerületének egyik legnagyobb bevásárlóközpontja, az Üllői út 201. alatt található. 1997. március 11-én adták át, tulajdonosa a Gránit (régebbi nevén Diófa) Alapkezelő Zrt. által képviselt Magyar Posta Takarék Ingatlan Befektetési Alap. Bemutatása A Shopmark bevásárlóközpont 25 600 m2 eladótérrel 1997-ben nyitotta meg kapuit. A nyitástól egészen 2017 áprilisáig Europark nevet viselte, innentől kezdve a tulajdonos a Shopmark nevet használja. A bevásárlóközpont 2018. április 23-tól felújítási munkálatok miatt átmenetileg zárva tartott. A kibővült üzlet- és szolgáltatás kínálattal 2018. október 25-én nyílt meg újra. Üzletek A megújult bevásárlóközpontban több mint 60 üzlet található. Megközelítés A jó csomóponti elhelyezkedés, a tömegközlekedési kapcsolatok miatt számos járattal megközelíthető: Metró: Villamos: 42, 50, 52 Busz: 66, 66B, 66E, 84E, 89E, 94E, 99, 123, 123A, 142E, 194, 194B, 294E Elővárosi autóbusz: 626, 628, 629, 660 Távolsági autóbusz: 616, 1110 Jegyzetek Források https://www.vg.hu/vilaggazdasag-magyar-gazdasag/2024/01/uj-nevet-kap-a-diofa-alapkezelo-granit-alapkezelokent-folytatja
Erste Torony

Az Erste Torony (2025-ig Europe Tower vagy Európa Torony) Budapest XIII. kerületének Vizafogó városrészében, az Árpád híd pesti hídfőjének északi oldalán álló modern irodaház. A hídfő déli oldalán az Duna Tower magasodik. Leírása Az Erste Torony 17 szintes, 64 m magas épület, ezzel Magyarország 30. legmagasabb épülete. Az irodaházban található az Erste Bank magyarországi székhelye, így a hivatalosan Európa Torony nevű épületet kezdetektől „Erste-székháznak” is szokták hívni. A 2 db 15 emeletes torony mellett 4 szintes parkolóház is megtalálható, így területe bruttó mintegy 38 000 m². Az épületben fűtött-hűtött szellőzés, hő- és füstelvezető rendszerek készültek, valamint a teljes épület sprinklerezve van. A komplexum teljes elektromosigénye 3.000 kVA. Eredetileg 6 felvonó volt a főépületben (illetve még 2 a mélygarázsoknál), 2018-ban 2 új panorámaliftet építettek az épülethez a Duna felőli oldalra. A torony 2024-ig az Erste Alapkezelő tulajdonában állt, 2024 decemberében vásárolta meg az addigi bérlő Erste Bank az épületet, ezt követően változott meg az épület neve is Európa Torony helyett Erste Toronnyá. Egyúttal a Bank bejelentette, hogy az épületet 2026 és 2028 között teljeskörűen felújítja. Galéria Jegyzetek A Wikimédia Commons tartalmaz Erste Torony témájú kategóriát.
Evangélikus nagytemplom (Rákospalota)

Az evangélikus nagytemplom egy evangélikus templom Budapest XV. kerületében, Rákospalotán, a Régi Fóti úton. Története A rákospalotai gyülekezet a reformáció során alakult, mikor is nagyszámú evangélikus szlovák telepes érkezett a törököktől visszafoglalt és szinte teljesen elnéptelenedett területre. 1749-től kezdve a hívek Cinkotára jártak istentiszteletre, aminek 1774-től hivatalosan is az egyik leányegyházaként működtek. 1794-ben II. Lipót magyar király és osztrák császár felhatalmazásával Rákospalotán iskolát építettek, ahol innentől kezdve vasárnapi istentiszteleteiket tartották kezdetben szlovák, később pedig magyar nyelven is. Első templomukat 1855-ben avatták fel a mai Juhos utcában a Károlyi Istvántól kapott telken. A falu 1861-ben teljesen megváltotta magát Károlyi gróftól, innentől kezdve saját sorsával önmaga rendelkezhetett. A gyülekezet tíz évvel később, 1871-ben lett önálló és vált anyaegyházközséggé, aminek 1894-ben egy ideig Kossuth Ferenc, Kossuth Lajos fia volt az egyházi felügyelője. A hívek számának folyamatos növekedésével egyre szűkebbé vált a régi templom, mígnem a 20. század elején felvetődött egy új, nagyobb templom építésének ötlete. Ennek terveit László György és Szalkay Jenő készítette el, alapkőletétele pedig 1936-ban volt. Építése öt évig tartott. Kovács Sándor püspök 1941. december 21-én szentelte fel. Építésének költségeit nagyrészt a hívek adományaiból fedezték. Az épület az időközben kitört második világháború során nem szenvedett el komolyabb károkat. Alaprajza négyzetes, sarkain egy-egy (összesen négy) toronnyal, amik közül a homlokzatiak sokkal magasabbak a hátsó kettőnél. Az előcsarnok dór oszlopos, míg a beltér gyakorlatilag egészét egyetlen kupola fedi be. A központos elrendezés, a vasbeton, mint építőanyag használata, valamint a kupolalezárás, ami a tornyokon is ismétlődik mind modern építészeti jellegét erősítik, míg a bejárati oszlopsor antikizálni igyekszik. A nagyszabású épületbe hosszú, vékony ablakokon keresztül tör be a fény, valamint a kupola tetején kialakított „lámpáson” át, ami összességében roppant világossá teszi. Források A nagytemplom a rákospalotai lutheránusok honlapján A Wikimédia Commons tartalmaz Evangélikus nagytemplom témájú kategóriát.
Evangélikus templom (Balassagyarmat)

A balassagyarmati evangélikus templom Balassagyarmaton, a mai Kossuth Lajos utcában, a Luther utca torkolatával szemben áll. A templom története 1785-ben építették az akkori akasztófadombon. A torony alapkövét 1793-ban tették le, de rézfedelét csak később kapta. 1809. augusztus 7-én leégett, de 1812-ben ismét készen állt. A templomot ekkor kőfallal kerítették be. 1836-ban kórusa is felépült. Megrongálódott fedelét 1873-ban állították helyre. Egyetlen zömök tornya a nyugati homlokzat elé ugrik, és itt van félköríves bejárati ajtaja is. Felette félköríves keretelt ablak, övpárkány, majd ismét egy félkörös ablak. E felett órapárkány, végül törtvonalú zömök sisak, rajta évszám, mely 1808–as elkészültét dokumentálja. A sisak tetején fém gömb és ezen a kereszt áll. A toronyban jelenleg négy harang található. A templom valamennyi harangja ismert, melyekből 10 darab volt eddig a ma is meglévőkkel. Ebben a toronyban van jelenleg is a város legrégebbi (1891) és legfiatalabb (1971) öntésű harangja. Oltárképek A templom régi oltárképe a második világháborúban, 1944 utolsó napjaiban megsérült. Egy ágyúgolyó csapódott be a sekrestye fölé a falba, és közel másfél méter átmérőjű lyukat ütött. A szilánkoktól megrongálódott az oltárkép, melynek nyomai a mai napig láthatók. Festője Kubányi Lajos (1855. május 5. – 1912. május 5.). A jelenlegi oltárkép Tichy Kálmán festőművész munkája. A Krisztus a gyerekek, betegek, elesettek pártfogója címet viseli. A művész evangélikus templomokba festett oltárképeket. Külső hivatkozások Balassagyarmati Evangélikus Egyházközség honlapja Balassagyarmati Evangélikus Templom a www.utikonyvem.hu oldalon Balassagyarmat a www.utikonyvem.hu oldalon
Evangélikus templom (Kecskemét)

A kecskeméti evangélikus templom a város evangélikus hitéletének központja, a Belváros egyik meghatározó épülete. Története Kecskeméten már 1525-ben létrejött az evangélikus egyházközség, mivel azonban a debreceni zsinatot követően az Alföldön élő protestánsok nagy része a kálvini hitet választotta, csak 1792-től folytatta működését az egyház a városban. A helyi gyülekezet gyorsan nőtt, általános iskolájukat Petőfi Sándor is látogatta. 1857-ben határozták el egy, az igényeiknek megfelelő templom felépítését. A tervezéssel Ybl Miklóst bízták meg. 1863-ban szentelhették fel a romantikus stílusú, 34 x 23 méteres alapterületű, 34 méter magas, görög kereszt alaprajzú épületet. A 20. században bazársort emeltek a templom köré, melyet csak az 1990-es években bontottak el. A belsejében romantikus oltár, copf szószék, és egy neobarokk orgona kapott helyet. A templom 400 hívő számára tud biztosítani ülőhelyet, jelenleg egy, 1993-ban felszentelt harangja van. Harang A templomnak az egyetlen harangját 1993-ban öntötte Gombos Miklós Őrbottyánban 1993-ban, 162 kg, D2 hangú. Ez az első harang a templom és az egyház történetében. Harangozási rend Hétköznap a harang nem szólal meg. Vasárnap az Istentiszteletre szól 10.00-10.02 órakor. A Miatyánk imádkozása alatt ismét felcsendül ~10.55-10.56 között. Majd délben szólal meg a héten utoljára 12.00-12.01 között. Jegyzetek További információk A Kecskeméti Evangélikus Egyházközség honlapja Emlékkönyv, 1792-1992 A Kecskeméti Evangélikus Gyülekezet története (MEK) Isten áldásával... 150 éves a kecskeméti evangélikus templom (MEK)
Evangélikus templom (Kőbánya)

A Kőbányai evangélikus templom Budapest X. kerületében található evangélikus templom. A főváros egyetlen kör alaprajzú temploma. Története Az 1900-as évek eleje óta dinamikusan fejlődő kerületben a folyton növekvő lakosságszám – ahogy más vallási közösségek számára is – magával hozta az önálló hitéleti tevékenység szervezését. A Kőbányai Evangélikus Egyházközség 1910 júniusában alakult meg a Pesti Evangélikus Egyház egyik lelkészi köreként. A híveket ekkor Majba Vilmos hitoktató lelkész kutatta fel, főképp az iskolás gyermekek családjain keresztül. Az így összeszerveződött gyülekezetnek kezdetben nem volt temploma, így istentiszteleteiket a Kápolna téri iskola tornatermében, majd az Ihász utcai református templomban tartották. Majba Vilmos szervezőkészsége nyomán a közösségnek sikerült egy templom felépítéséhez megfelelő telket igényelni, melynek megépítésére 1928-ban tervpályázatot írtak ki. A pályázatok közül Frecska János modern terve nyert, aki azután az építkezést is vezette. Az alapkőletétel 1930-ban történt, a felszentelés 1931. október 4-én. Utóbbit Raffay Sándor, az akkori Bányai Egyházkerület püspöke végezte. Az épület a második világháborúban súlyosan megsérült, tornya leomlott, amit csak a rendszerváltás idején sikerült helyreállítani Hegyi Péter tervei alapján. 1993 óta helyi védettséget élvez. Leírása A templom háromszög alakú telken áll, falai vörös – úgynevezett Rohbau – téglából készültek. A belső tere kör alakú, lapos kupola fedi. Délnyugati homlokzatánál torony áll, ezen keresztül az előcsarnokba, majd a templomtérbe juthatunk. A 26 méter átmérőjű belső tér földszintjén 232 ülőhely található, a körbefutó karzaton 96. A jó megvilágítást a három sorban elrendezett téglalap és négyzet alakú ablakok biztosítják. Az oltár két oldalán hatszögletű szószék és keresztelőmedence áll. Az oltárkép Anthony Van Dyck Krisztus a kereszten című festményének 1941-ben készült másolata. A képkeretet Nizalowski Czeslaw Wladimir készítette és adományozta. Források A gyülekezet rövid története, Budapest-Kőbányai Evangélikus Egyházközség A templom adatlapja a Műemlékem.hu-n Templom.hu ismertetője A gyülekezet blogja
Ex lege védettség

Az ex lege latin nyelvű kifejezés, annyit jelent: a törvény erejénél fogva. A magyar jogban jó példa erre a fogalomra a természetvédelmi törvény által nyújtott védelem. Országos jelentőségű "ex lege" védett természeti területeknek a törvény (Tvt. 1996. évi LIII. tv. a természet védelméről) által védetté nyilvánított természeti területeket nevezzük. "Ex lege" védett természeti területnek minősülnek a lápok, szikes tavak, kunhalmok, földvárak, források és víznyelők. "Ex lege" védettek a barlangok is, de ezek – jellegüknél fogva – védett természeti értékek. Védelmi kategóriák szerinti csoportosításuk: A törvény erejénél fogva ("ex lege") védett természeti területek: a.) természetvédelmi területnek minősül valamennyi láp, szikes tó; b.) természeti emléknek minősül valamennyi kunhalom, földvár, forrás, víznyelő A törvény erejénél fogva ("ex lege") védett természeti értékek: barlangok 1996. évi LIII. tv. a természet védelméről 2013. szeptember 1-e óta hatályos szöveg: Az Országgyűlés felismerve, hogy a természeti értékek és természeti területek a nemzeti vagyon sajátos és pótolhatatlan részei, fenntartásuk, kezelésük, állapotuk javítása, a jelen és jövő nemzedékek számára való megőrzése, a természeti erőforrásokkal történő takarékos és észszerű gazdálkodás biztosítása, a természeti örökség és a biológiai sokféleség oltalma, valamint az ember és természet közötti harmonikus kapcsolat – nemzetközi kötelezettségvállalásainkkal összhangban történő – kialakítása, mint az emberiség fennmaradásának alapvető feltétele, a természet hatékony védelmének létrehozását igényli, ezért a következő törvényt alkotja: 1. § E törvény célja: a) a természeti értékek és területek, tájak, valamint azok természeti rendszereinek, biológiai sokféleségének általános védelme, megismerésének és fenntartható használatának elősegítése, továbbá a társadalom egészséges, esztétikus természet iránti igényének kielégítése; b) a természetvédelem hagyományainak megóvása, eredményeinek továbbfejlesztése, a természeti értékek és területek kiemelt oltalma, megőrzése, fenntartása és fejlesztése. Források 1996. évi LIII. törvény a természet védelméről http://www.termeszetvedelem.hu/index.php?pg=menu_2771
Eötvös József Gimnázium (Szeged)

Az Eötvös József Gimnázium (hivatalos nevén Szeged és Térsége Eötvös József Gimnázium, Általános Iskola) története immár közel 40 éves múltra tekint vissza. Története 1989-ben az újszegedi Bal fasori épületben 90 tanulóval, 13 tanárral kezdte meg tevékenységét a Rózsa Ferenc Szakiskolából kivált Rózsa Ferenc Gimnázium és Szakközépiskola gimnáziumi tagozataként idegen nyelvi, anyanyelvi kommunikáció, mikrobiológia és számítástechnika fakultációkkal. 1991. január 18-án a Bálint Sándor Művelődési Házban került megrendezésre az a névváltoztatási ceremónia, melynek során az intézmény neve Csonka János Gimnázium és Szakiskola lett. Ebben az időszakban jelentős számítástechnikai fejlesztések kezdődtek meg (a diákok 1991-ben már használhatták az internetet és IBM gépekkel dolgozhattak), melyek megvalósulása hozzájárult ahhoz, hogy 1998-ban az akkor már Eötvös József Gimnázium diákjai Magyarországot képviselve részt vegyenek a Hewlett-Packard Global Business Challenge amerikai világversenyén. A Csonka János Gimnázium és Szakiskola gimnáziumi tagozatának leválási lehetősége 1993-ban merült fel, ezt még abban az évben a Közgyűlés elfogadta. Így a Csonka János Gimnázium és Szakiskolából kiváló Újszegedi Gimnázium néven megindulhatott az intézmény önálló működése. 3 évvel később a gimnázium a Csongrádi sugárútra (jelenleg a főiskola rajz tanszékének épülete) tette át székhelyét. 1997 novemberében (11-12-én) az Ifjúsági Házban megrendezésre kerülő kétnapos ünnepség keretében az intézmény felvette a célkitűzéseit, szellemiségét hitelesen közvetítő személyiség, Eötvös József nevét. Az utolsó épületváltás az 1999/2000-es tanév elején valósult meg, azóta az „eötvösös” diákok az idén nyáron felújított Csongor tér 1. szám alatti épületben folytatják tanulmányaikat. A helyszíni változások mellett történtek intézményi jellegűek is: 2004-ben a gimnázium tagja lett a Szeged és Térsége Nevelési Oktatási Intézmények Szövetségének, majd 2007-től a Szegedi Kistérség Többcélú Társulásának (SZKTT). Oktatás A folyamatos változások természetesen az oktatás terén is megnyilvánulnak: az egykor fakultációs keretek közt oktatott idegen nyelv (angol), informatika, mikrobiológia és anyanyelvi kommunikáció tantárgyakat ma már emelt óraszámban, tagozaton tanulhatják az iskola diákjai. Emellett 2004-től heti két órában a kétszintű érettségire felkészítő fakultációt is biztosít az intézmény. 2006-ban pályázat révén 6 tanár közreműködésével kidolgozásra került egy kompetencia alapú oktatási terv angol, magyar, matematika, kémia és német tantárgyakból, amit felmenő rendszerben 9. évfolyamokban tanítanak. A HEFOP-programban való részvétel jelentős eszközfejlesztést eredményezett. Idén szeptemberben pedig hosszas előkészületek után útjára indul az ötéves képzési időt felölelő angol-informatika tagozat, illetve egy vezető építőipari cég közreműködésével fociosztály is indul annak reményében, hogy innen kerülnek ki a jövő válogatottjai, bajnokai. Hiszen ne feledjük: Vajda Attila, a pekingi olimpia bajnoka szintén az Eötvös József Gimnázium diákja volt. Források Hivatalos honlap Archiválva 2021. január 31-i dátummal a Wayback Machine-ben Oktatási Hivatal
Fabricius-ház

A Fabricius-ház Sopron Fő terének egyik legjellegzetesebb épülete. Az épület római kori középület maradványaira épült. Az épületet jelenlegi formájában a 14. századtól látható. Névadója A Fabricius- ház névadója, a nemesi származású Tóth-lipcsei Fabricius Endre (1770–1847) városbíró, polgármester. Fabricius Endre Sopronban született, 1806-ban vette meg a Sopron Városház tér 54. sz. alatti házat. 1823. február 3-án Sopron város polgármesterévé választották. 1847. április 9-én hunyt el. Történelme A 14. században két ház állt a telken, a hátulsó épület már akkor két emeletes volt. A Fabricius- ház helyén kezdték el építeni a Szent Dorottya kápolnát 1320-ban, majd egy födémmel kettéosztották az épületet. Az alsó részéből pince, a felsőből pedig lakás lett. 1806-ban került a névadója, Fabricius Endre tulajdonába. 1847-ben a halála után özvegye, rosenecki Weckher Erzsébet (1783–1863), birtokába került a ház, majd az idő múltával a Fabricius család az evangélikus egyháznak adományozta az épületet. Jelenleg a Fabricius-ház a Soproni Múzeum részét képezi és több kiállításnak ad otthont. Művészeti jellegzetességei Az épület mai formája a 17. században alakult ki. Ebből az időből származik az udvar két emeletes loggiája és az utcai szárny első emeletének faragott mennyezete, a hátulsó traktus gótikus és barokk pincéje, valamint a gótikus nagyterme is. Múzeum Jelenleg a Fabricius-házban több kiállítás is található. A kőtárban megtekinthetők a Scarbantiából, Sopron római kori elődjéből és a környékéről származó kőemlékek, valamint szobrok, oltárkövek és sírkövek láthatók a gótikus és barokk pincében. Források Missuray-Krúg Lajos: A Fabricius-ház meséi Jegyzetek További információk Fabricius-ház, utazzitthon.hu Fabricius-ház, museum.hu A Fabricius-ház honlapja
Facultas Humán Gimnázium

A Facultas Humán Gimnázium (korábban: Facultas Humán Gimnázium és Szakközépiskola) alapítványi magániskola, főváros egyik négy évfolyamos gimnáziuma, mely a VII. kerületben, a Hernád utca 46. alatt található. Az iskola A humán gimnázium 2003. június 19-én jött létre. Az iskola programjai közé tartozik a minden évben megtartott év eleji gólyahét, illetve áprilisban a Facultas napok. A gimnáziumban esti tagozat is működik. 2017-ben együttműködési megállapodást kötöttek a Veritas Történetkutató Intézettel, hogy kölcsönösen segítsék egymás munkáját meghatározott témákban. Épülete Az iskola épületét Schmidt D. Gyula tervezte 1910–1911-ben, Dembinszky utcai elemi iskola néven Bárczy István kislakás- és iskolaépítési programja keretében. Stílusa népies szecesszió. A szomszédos, nagyon hasonló kinézetű, de valójában különböző épület a Baross Gábor Általános Iskola által használt rész (Hernád u. 42.). Ez volt a korábbi Elemér (ma Marek József) utcai elemi iskola, amely a másik épülettel egyidőben, ugyancsak az iskolaépítési program keretében épült fel 1909–1910-ben. Tervezője Kismarty-Lechner Jenő volt. Stílusa pártázatos stílus. A Schmidt-féle épület leányiskolaként, Kismarty-Lechner épülete fiúiskolaként épült, amelyet a bejáratok felett elhelyezett kisebb szobordíszek is mutatnak. Facultas reklámfilm 2012 októberében elkészült az iskola hivatalos reklámfilmje, Facultas induló címen, előadója a gimnázium egykori diákja L.L. Junior. 2014 szintén októberében a gimnázium második reklámdala is napvilágott látott, melyet az énekes L.L. Junior és énekesnő Nótár Mary adja elő. 2024 szeptemberében a harmadik dal is megjelent, melynek előadója Csepregi Éva, énekesnő. Híres diákjai Szávay Ágnes világhírű teniszező, 2013 júniusában az iskolának ajándékozta teniszütőjét, ezzel is kifejezve elismerését és tiszteletét az iskola irányába. L.L. Junior híres énekes, dalszerző Jegyzetek Források Az iskola honlapja Kalauz.hu/Facultas Humán Gimnázium Dimo.hu/Facultas Humán Gimnázium Kabdebo Gyula: Budapest székesfőváros kislakás és iskola építkezései, Pátria Nyomda, Budapest, 1913, (A Magyar Építőművészet külön füzete) További információk Száztíz éves szomszédok – A nagy iskolaépítő akció ikrei Egyre dühösebbek a szülők: ki akarja megszerezni a Janikovszky iskola épületét?, eduline.hu, 2011. április 27.