NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Illovszky Rudolfstadion

Het Illovszky Rudolfstadion is een multifunctioneel stadion in Boedapest, de hoofdstad van Hongarije. De voetbalclub Vasas SC Boedapest maakt gebruik van dit stadion. In het stadion is plek voor 5.054 toeschouwers. Het stadion is vernoemd naar oud-speler en trainer van Vasas Rudolf Illovszky. Het oude stadion werd afgebroken in 2016. In oktober van dat jaar speelde Vasas SC Boedapest zijn laatste wedstrijd tegen Vasas SC (1–1).
Illovszky Rudolf Stadion

Illovszky Rudolf Stadion – stadion piłkarski w Budapeszcie, stolicy Węgier. Został otwarty 5 lipca 2019 roku. Może pomieścić 5154 widzów. Swoje spotkania na stadionie rozgrywają piłkarze klubu Vasas FC. Budowa stadionu rozpoczęła się w marcu 2017 roku, po rozebraniu starego stadionu. Nowy obiekt klubu Vasas FC powstał w miejscu swego poprzednika (murawę przesunięto nieco w kierunku południowym). Inauguracja nowej areny miała miejsce 5 lipca 2019 roku, a na otwarcie gospodarze w meczu towarzyskim pokonali DAC 1904 Dunajská Streda 2:0. Nowy obiekt, podobnie jak i poprzednik, nazwany został imieniem Rudolfa Illovszkyego. W trakcie budowy piłkarze Vasas FC tymczasowo występowali na stadionie im. Ferenca Szuszy. Przypisy
Стадион Рудолф Иловски

Стадион Илофски Рудолф (мађ. Illovszky Rudolf Stadion), је стадион у Анђалфелду, Будимпешта Мађарска. Стадион отворен 2019. године, са капацитетом од 5.054 места, служио као домаћи терен ФК Вашашу. Овај стадион је отворен 2019. године и заменио стари Стадион Илофски Рудолф (1960). Историјат клуба Стадион је отворен 5. јула 2019. године. Првиа одиграна утакмица је била између ФК Вашаша и ФК ДАК 1904 Дунајска Стреда. Први интернационални сусрет је одигран 11. јула 2019. године између ФК Вашаша и ФК Жалгириса, у оквиру квалификационе фазе УЕФА Лига Европе. Галерија Референце Спољашње везе Интернет страница стадиона
Рудольф Ілловшкі (стадіон)

«Рудольф Ілловшкі Стадіон» (угор. Illovszky Rudolf Stadion) — багатофункціональний стадіон у місті Будапешт, Угорщина, який нині на стадії будівництва, домашня арена ФК «Вашаш». Спорудження стадіону було розпочато у 2017 році, на місці однойменної арени, демонтованої 2016 року. Відкриття планується на 2018 рік. Посилання Illovszky Rudolf Stadion (угор.)
Indóház tér (Szeged)

Az Indóház tér Szeged egyik kapuja, hiszen a vonaton utazok számottevő hányada itt érkezik meg a városba. Története A tér 1854, az első szegedi pályaudvar átadása óta tölt be fontos szerepet a város életében. 1902-ben elkészült az állomás új épülete, 1908 óta pedig villamos köti össze a teret Rókus pályaudvarral. 2011-ben a teret teljes mértékben felújították. 2012 március eleje óta pedig a 2-es villamos köti össze a Rókusi körút és a Csongrádi sugárút sarkán található Európa ligettel. Közösségi közlekedés Ezen villamosjáratok végállomása található a téren: tram-train, 1, 2 Ezen belvárosi autóbuszjáratok végállomása található a téren: 21, 90 Ezen kertvárosi autóbuszjárat végállomása található a téren: 77 További autóbuszok, amelyek áthaladnak: 20 Galéria
Inkey-kastély (Iharosberény)

Az Inkey-kastély Iharosberényben, Somogy vármegyében található. Iharosberényben 1726-ban telepedett le az Inkey család, kastélyukat 1750-ben, Inkey Gáspár, császári tábornagy építette és ekkor kezdődött meg a kastélypark kialakítása is. Ez volt az Inkey család iharosberényi ágának lakóhelye és uradalmi központja 1945-ig. A kastélynak államosításkor már 5000 kötetes könyvtára, családi levéltára volt, berendezése Biedermeier bútorokból állt. Értékei között voltak Deák Ferenc faragványai, Eötvös József karosszéke, sok Alt-Wien porcelán, több értékes festmény és családi képek. A parkban dór oszlopokon nyugvó csodálatos télikert is épült, melynek nyomai még napjainkban is fellelhetők. 1780-ban Mária Terézia udvartartásának tagjai jártak a kastélyban és kritikával illették az épület homlokzatának, tiszta barokk-stílustól eltérő vonásait. Inkeyék az épületet azonnal átépítették. Az épületben a háború alatt katonakórház működött, 1950-ben általános iskolát alapítottak falai között, amely ma is itt működik. A SOMOGYTERV tervei szerint 1970-ben átalakították, (vízellátás, csatornázás, konyha, pince külső bejáratának megszüntetése, elektromos vezetékek szabványosítása), majd 1978-ban az Országos Műemlékvédelmi Felügyelőség tervei szerint talajnedvesség ellen injektálásos módszerrel alászigetelték. 1980-ban központi fűtéssel váltották ki az egyedi kályhás fűtést, a pincében alakítva ki a kazánházat. 2001-ben állami támogatással átfogó konyhai korszerűsítést végeztek el az intézményfenntartó önkormányzatok, amelyet 2003-ban a fűtési rendszer gázüzemű korszerűsítése követett. A kastélypark A parkot Metzl Kamill urasági erdőgondnok telepítette. A park napjainkban iskolakert, egyben megyeileg védett természetvédelmi terület. A park csodálatos méretű fái lenyűgöző látványt nyújtanak. Különlegességei miatt kedvelt hely a botanikusok számára. Faállományában ritka méretes egyedek: az 510 cm átmérőjű himalájai cédrus, valamint a három matuzsálem korú mamutfenyő, melyek 670, 600 és 480 cm-es törzsűek. Ezen kívül méretes páfrányfenyő, simafenyő és erdeifenyő található. A lombos fafajok közül a vadgesztenye, a tulipánfa, a vasfa, a juharok és a magyalok érdemelnek külön is említést. Képek Források Iharosberény
Inkey-kápolna

Az Inkey-kápolna barokk stílusban épült sírkápolna Nagykanizsán. Inkey Boldizsár megbízásából épült 1768-ban. A négykaréjos alaprajzú kápolna körül egykoron kálvária volt. Padlója alatt van az Inkey család kriptája. Fából faragott, szintén barokk stílusú, művészi értékű Krisztus korpusza a nagykanizsai Thury György Múzeumban, míg az előtte állt urna a nagykanizsai Medgyaszay-ház előtti Károlyi kertben lett felállítva. 1952-ben az úttörők fémgyűjtő akciójuk során a kápolna kupolájának réz borítását leszedték. Az épületet többször kifosztották, tönkretették. Az OMF támogatásával 1975-ben felújították. Állaga erősen romlott. Nem látogatható műemlék. Jegyzetek További információk A kápolna a muemlekem.hu oldalon
Iparcsarnok (Szeged)

Az Iparcsarnok a modernista építészeti stílus egyik legjellegzetesebb képviselője a szegedi belvárosban. Története A szegedi Ipartestület az első világháború utáni években Magyarország legnépesebb szakmai tömörülése volt. A szervezet az 1920-as években tűzte ki célul, hogy a város kézműveseinek és iparosainak megélhetését segítő kiállítási teret hoz létre. A leginkább kézenfekvő megoldás a Ipartestület székházával szomszédos telek megvásárlása volt, az ott létrehozandó épületet Sebestyén Endre tervezte. Az építkezés 1936. március 17-én kezdődött és igen gyors ütemben haladt előre. 1936. május 30-án Bornemissza Géza iparügyi miniszter a Szegedi Ipari Vásár keretében nyitotta meg az elkészült létesítményt. Az Iparcsarnok eredetileg kétszintes. Homlokzatának legjellegzetesebb eleme a két egymással szemben repülő, férfi és női angyalalak, akik kezükben a mezőgazdaságot jelképező koszorút és az ipart jelképező fogaskereket tartanak. A két angyalt a hódmezővásárhelyi kerámiagyárban készítették Bakonyi Viktor Géza szobrász irányításával. Az épület tetején elhelyezkedő teraszt vaskorlát kerítette. Az Iparcsarnok eredeti funkciójának megfelelően működött 1945-ig, ám kiállításokat a második világháború kitörése után már nem tartottak benne. A második világháború után az állam vette birtokba az épületet és saját céljaira kezdte használni. Falai között kezdődött meg Szegeden a képzőművészeti szabadiskola működése. A háború utáni években a tetőteraszt beépítették, az épületet pedig 1952-től a Móra Ferenc Múzeum képtáraként és ideiglenes kiállítóhelyként használták. Az ezredfordulóra az épület lakatlanná és kvázi gazdátlanná vált, állaga igen leromlott. Jegyzetek Források Újszászi Ilona (2008. december 20.). "A második város két rendezvénye" (magyar nyelven). Délmagyarország. Hozzáférés: 2012. április 18.. "A mezőgazdaság az ipar allegóriája dombormű" (magyar nyelven). Szoborlap. Hozzáférés: 2012. április 17.. "Iparcsarnok és Ipartestületi székház" (magyar nyelven). Egykor.hu. Hozzáférés: 2012. április 18.. ""Középület"" (magyar nyelven). muemlekem.hu. Hozzáférés: 2012. április 18.. További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Iparcsarnok témájú kategóriát. Kapcsolódó szócikkek Iparcsarnok (Budapest)
Az Új köztemető bejárati épületegyüttese

Az Új köztemető bejárati épületegyüttese egy három részből álló budapesti épület, amely a rákoskeresztúri úgynevezett Új köztemető kapujánál áll. Jellemzői Budapest 19. század végi nagy arányú fejlődésével merült fel egy nagy, létesítendő köztemető gondolata. A tervet megvalósítás követte, és 1886-ban meg is nyílt a temető. Bejáratához 20 évvel később, 1903-ban a korszak neves építésze, Hegedűs Ármin tervezett díszes épületegyüttest. (Egyes források szerint a kapuzatot Gerle Lajos tervezte.) A három részből álló komplexum két szélső épületében a temető igazgatósága és a felvételi irodái találhatóak. A két épületet be- és kihajtó autó út, illetve gyalogos járda választja el a középső részen álló, toronyszerű épülettől. Valamennyi épület eklektikus stílusban épült, drapp színű burkolattal, helyenként nyerstégla részekkel. A szélső épületek külső homlokzatának tetején 1-1 festmény, illetve mozaikok láthatóak. Előbbieket Vajda Zsigmond, utóbbiakat Róth Miksa műhelye készítette, és Krisztus sírba tételét és feltámadását ábrázolják. A középső épület két oldala árkádszerűen kialakított, közepe 26 méter magas, harangtorony szerűen kialakított. (Magasabb is, mint a két irodaépület.) A fő homlokzatán talapzaton Isten szobra látható, alatt az „EGO•SUM•VIA•VERITAS•ET•VITA” latin nyelvű felirat, azaz Jézus szavai a Bibliából: „Én vagyok az út, az igazság és az élet” (János 14:6). A szobor fölött mozaikban a „FELTÁMADUNK” felirat látható. Feljebb egy keresztet helyeztek el. A szobordíszek Maróti Géza munkái. Képtár Jegyzetek Források "Az Új köztemető története". Budapesti Temetkezési Intézet. 2021. november 29. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2021. november 29.. "Az Új Köztemető épületeinek mozaikjai". Köztérkép. Hozzáférés: 2021. november 29.. "Budapest három legnagyobb temetője". Múlt-kor Történelmi Magazin. Hozzáférés: 2021. november 29.. "Temetőbe zárt történelem". Kőbányai Közéleti és Kulturális Portál. Hozzáférés: 2021. november 29.. Kapcsolódó szócikkek Új köztemető
Kőbányai Dohánygyár

A Kőbányai Dohánygyár egy mára már megszűnt dohányipari üzem volt Budapest VIII. kerületében. Története A 19. század második felében végbemenő magyar nagyipari fejlődés során számtalan gyár épült Budapest és más magyar városok területén. Nem voltak kivételek a dohánygyárak sem. A Kőbányai Dohánygyár az egyik utolsó magyarországi dohánygyár volt, 1922-ben épült fel egyszerű, nyerstégla burkolattal (ipari eklektika) a mai Kőbányai út – Könyves Kálmán körút sarkán. A gyár 27 éven keresztül működött. 1949-ben államosították és megszüntették. 1950-ben átalakították, és oda helyeztek ideiglenesen körülbelül 400 magyarországi görög családot. Egy-egy család 6–12 négyzetméteres, komfort nélküli szobában élt, majdnem 25 családra jutott egy közös konyha, mellékhelyiségek. Ebben a zárt világú dohánygyári kolóniában zajlottak a Budapesten elhelyezett görögök ünnep- és hétköznapjai. A dohánygyári gyerekek számára hozták létre a „Manolisz Glezosz” iskolát. Épületeinek egy részét 1998-ban, a körút szélesítésekor lebontották, egy részét átépítették. Régi térképábrázolások 1937-es Budapest térkép 1945-ös Budapest térkép Képtár Jegyzetek Források https://dohanymuzeum.hu/budapest-kobanyai-dohanygyar https://pestbuda.hu/cikk/20190219_a_budapesti_dohanygyarak_tortenete_diohejban Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Palais Ullmann

Das Palais Ullmann (ungarisch Ullmann palota) ist ein denkmalgeschütztes Palais an der Andrássy út Nr. 11 in Budapest. Das Bauwerk zählt zusammen mit der Andrássy út zum UNESCO-Weltkulturerbe. Geschichte Auf dem Grundstück des heutigen Palais stand ein einstöckiges Haus, das 1862 mit einem Stall erweitert wurde. Im Zuge des Ausbaus der Andrássy út ab 1872 wurden die Gebäude 1881 abgerissen, und auf dessen Grundstück bis 1884 ein dreistöckiges Palais im Stil des Eklektizismus nach Plänen von Vilmos Freund erbaut. Auftraggeber war der Bankier, Jurist und Reichstagsabgeordnete Sándor Ullmann. Im Gebäude befanden sich neben dem Appartement Ullmans auch Büros. Nach dem Tod Ullmanns kaufte Ferenc Aich, der Direktor der Dreher Brauerei, das Gebäude. Im Erdgeschoss eröffnete das von Lipót Perl geleitete Café Miramare. Seit 1998 befinden sich ausschließlich Büros in dem Palais. Weblinks Einzelnachweise
Bózsvai-szikla

Bózsván, az Etelka-tó melletti sziklabércről az a legenda járja, hogy IV. Béla amikor megpihent a tatárjárás idején, lovának patkói nyomot hagytak a sziklán, ami még ma is látszik. Kialakulása A miocén földtörténeti korszakban Zajlott a Zempléni-hegységet létrehozó vulkanizmus, mely Bózsva környékén riodácit kőzetet hozott létre. Ez lávaként nagyon viszkózus volt, így nem terült szét, hanem lávadómot hozott létre a már korábban lerakódott, robbanásos eredetű riolittufák maradványain. A riodácit ellenállóbb volt az idők folyamán a környezeti hatásoknak, így kipreparálódott a környező, puhább kőzetekből. Kultúrtörténet A monda szerint a IV. Béla a tatárok elől menekülve a sziklánál állt meg pihenni, és lova patkóinak nyomai még mindig látszanak a szikla tetején. A szikla a patakkal Bózsva címerében is szerepel. Források Magyar Földtani Egylet: IV. Béla lovának nyomai a Bózsvai-sziklán. palankhir.hu (Hozzáférés: 2021. december 1.) arch
New York Palace

Le New York Palace (en hongrois : New York-palota) est le bâtiment qui abrite l'hôtel Anantara New York Palace Budapest, précédemment New York Palace et de 2006 à 2016 Boscolo Hotel Budapest, ainsi que le café New York (en hongrois : New York kávéház). Il est situé à Budapest sur le Grand Boulevard, dans le quartier Erzsébetváros. Ce site est desservi par la station Blaha Lujza tér : 4 6. Histoire du bâtiment Le New York Palace est une maison de rapport comme il s'en construisit beaucoup à Budapest au tournant du siècle. En effet, l'absence de bourse favorisa ce type d'investissement à une époque où le taux de construction était particulièrement élevé à Pest. La New York Life Insurance Company, société d'assurances américaine, charge l'architecte Alajos Hauszmann de construire un bâtiment pour le siège local de la société à Budapest. Hauszmann, avec la collaboration de Flóris Korb et de Kálmán Giergl, conçoit un palais de style éclectique de cinq étages, qui présente un mélange de motifs néo-baroques et Sécession. Construit entre 1891 et 1895, l'immeuble possède un café néo-baroque en rez-de-chaussée qui ouvre ses portes le 23 octobre 1894. À partir de 1900, le café New York devient l'un des hauts lieux de la littérature et de la poésie hongroises, où de nombreux écrivains et artistes ont leurs habitudes. Le premier étage est occupé par les bureaux de la compagnie, les étages suivants sont loués à de riches propriétaires terriens. Endommagé par la Seconde Guerre mondiale, l'établissement ferme ses portes en 1947. Nationalisé par le régime communiste, il est d'abord remplacé par un magasin d'articles de sports, par une agence de voyages Ibusz, puis en 1954 par le restaurant Hungária qui s'efforce en coulisses, dans les circonstances de l'époque, de redevenir un café littéraire. Après l'effondrement du socialisme, le palais est vendu en février 2001 au groupe italien Boscolo pour une somme symbolique. Après rénovation complète du bâtiment (100 millions d'euros), le groupe ouvre un hôtel de luxe comprenant 107 chambres, des thermes luxueux et un restaurant gastronomique. Le café New York, restauré dans son faste ancien, attire aujourd'hui les touristes comme il attirait autrefois les artistes et les écrivains. À partir de 2016 à 2020, l'hôtel fait partie de la chaîne hôtelière The Dedica Anthology. Depuis en 2020, le portefeuille a été vendu à Covivio et le nouveau gestionnaire NH Hoteles a renommé l'hôtel avec sa marque de luxe, en Anantara New York Palace Budapest. Galerie d'images Références (hu) Katalin Csapó, « A százéves irodalmi kávéház, a „Newyork” [Le "Newyork", café littéraire centenaire] », Budapesti Negyed, Budapest Főváros Levéltára [Archives de Budapest], vol. 12-13,‎ 1996 (ISSN 1217-5846, lire en ligne) Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’hôtellerie Portail de Budapest
A Fővárosi Állat- és Növénykert Pálmaháza

A Pálmaház és alatta az Akvárium a budapesti Fővárosi Állat- és Növénykert egyik ismert épülete. Története Eredetileg a főváros különálló vállalkozásaként valósult volna meg a Gellért-hegyen, ám a felújítási hullámhoz kapcsolódva végül úgy döntöttek a városatyák, hogy a trópusi állat- és növényfajokat bemutató csarnok is az állatkertbe kerül. 1909 és 1912 között Végh Gyula műszaki, illetve Ilsemann Keresztély és Räde Károly kertészeti tervei alapján készült el a kert déli – akkor még bejárattal rendelkező – sarkában. A helyválasztás tudatos volt: a félkör alakú kupola alatti terasz a Nagy-tó fölé magasodik. Az épület tó felőli részét és az akváriumot mértéktartó szecessziós díszítéssel látták el, különben az épület díszítetlen, modern stílusú. Az acélszerkezetes, üveggel borított ház egy két részre bontott nagycsarnokból és két oldalt három-három oldalházból áll. 1922-ben az egyik oldalházat terráriummá alakították át, 1934-ben pedig a krokodilok költöztek be a tó felőli, félkörös részbe. A második világháború során az épület súlyosan megrongálódott – a krokodilokat például a medencéjükbe fagyva találták meg –, egyesek már-már ócskavasként kívánták értékesíteni a maradékait. Végül 1952-ben újra megnyílt a nagycsarnok, de a belső meleg, párás klíma hamar kikezdte az acélt, így az 1960-as és 1970-es években több felújításra került sor. A végleges felújítás 1991-ben kezdődött, amely a váratlan problémák miatt 1,091 milliárd forintot emésztett fel, és 9 éven át húzódott. Eredményeképpen 2000-ben egy korszerű és esztétikus állattartó hely nyitotta meg kapuit. Nem sokkal később az alatta kialakított Akvárium felújításának lezárulásával a két ház összeköttetésbe került. A Pálmaház tó felőli kupolája alatt cukrászda működik, az oldalházakhoz pedig külső röpdék és kifutók csatlakoznak. A hat oldalház egyébként tematikusan épül fel: egy-egy trópusi életközösség néhány növény- és állatfaját mutatják be. Okefenokee (észak-floridai mocsárvidék) Arubonito (hispaniolai folyó) Chirripo (Costa Rica-i folyó) Tana (kelet-afrikai folyó) Nusafenggara (a Kis-Szunda-szigetek maláj neve) Khao Yai (thaiföldi esőerdei nemzeti park) Képtár Az épület kívülről Díszítés Főcsarnok Oldalcsarnokok Külső hivatkozások "America Tropicana". zoobudapest.com. Hozzáférés: 2021. december 13.. "A Fővárosi Állat-és Növénykert épületeinek bemutatkozása Londonban". epiteszforum.hu. Hozzáférés: 2021. december 13.. "Csupasz acélváztól a virágzó trópusokig. Az idén 150 éves Budapesti Állat- és Növénykert Pálmaházának viharos története". lechnerkozpont.hu. Hozzáférés: 2021. december 13.. Egyéb irodalom Hanga Zoltán: Állatkerti műemlékek, Fővárosi Állat- és Növénykert, Budapest, 2012, ISBN 978-963-88112-7-1, 28-35. o. Kapcsolódó szócikkek A Fővárosi Állat- és Növénykert épületei
Kós Madárház

A Kós Madárház, későbbi nevén Ausztrál Ház a budapesti Fővárosi Állat- és Növénykert egyik ismert épülete. Jellemzői Az Ausztrál Ház eredetileg madárháznak épült 1909–1912 között Kós Károly és Zrumeczky Dezső szerint népies stílusban, elsősorban a kalotaszegi református templomokat idézi hegyes tornyával. Mint a legtöbb Kós–Zrumeczky-épület, ez is zömmel fából épült, így érdekes kontrasztot mutat az északkeleti és északnyugati oldalak félkör alakú, acélrácsos röpdéivel. 2010-ben nevezték át. Bemutatja a legkisebb kontinens állatvilágát. A látható állatok a galléros gyík, a szőnyegmintás piton, ausztrál óriás levelibéka, aga varangy, valójában az aga varangy nem őshonos Ausztráliában, hanem Közép- és Dél-Amerikában őshonos, még van itt kacagójancsi, nemespapagáj, kurtafarkú szkink, ausztrál kéknyelvűszkink, agámák és varánuszok. Az Ausztrál Ház egyik csarnokát „alkonyati” állatbemutatónak alakították ki. Itt tehát olyan állatokat láthat a közönség, amelyek elsősorban alkonyatkor, illetve az éjszakai órákban aktívak. Legnagyobb részük az emlősök, és ezen belül az erszényesek közé tartozik. Az ecsetfarkú patkánykenguru (Bettongia peniciilata) őshazájában kifejezetten ritkuló, fenyegetett fajnak számít. A törpe tollfarkúerszényes (Acrobates pygmaeus) mindössze 6–8 cm-es, de akár 10-20 métert is képes siklani a levegőben. Hasonló bravúrra képes az édes táplálékok iránti lelkesedése miatt „cukormókusnak” is becézett törpe erszényesmókus (Petaurus breviceps). A fák ágai között a kúszóerszényeseket képviselő egyszínű kuszkusz (Phalanger gymnotis) lelt új otthonra, és ugyanitt kaptak helyet a valódi méhlepényes emlősök közé tartozó repülőkutyák, más néven gyümölcsevő denevérek (Pteropus sp.) is. A Kós-madárházból indul a Kissziklára vezető, a Dombházat keresztülszelő és a Nagy-tó felett áthaladó útvonal. Közvetlen közelében található a Pápua Röpde és néhány kisebb papagájház. Képtár Irodalom Hanga Zoltán: Állatkerti műemlékek, Fővárosi Állat- és Növénykert, Budapest, 2012, ISBN 978-963-88112-7-1, 68-69. o. Külső hivatkozások "Ausztrál Ház az Állatkertben". zetapress.hu. Hozzáférés: 2021. december 13.. "A Kós madárház üvegablakai". kozterkep.hu. Hozzáférés: 2021. december 13.. "Megnyílt az Ausztrálház az Állatkertben". infostart.hu. Hozzáférés: 2021. december 13.. Egyéb irodalom Hanga Zoltán: Állatkerti műemlékek, Fővárosi Állat- és Növénykert, Budapest, 2012, ISBN 978-963-88112-7-1, 44-51. o. Kapcsolódó szócikkek A Fővárosi Állat- és Növénykert épületei
A Fővárosi Állat- és Növénykert Nagyragadozók Háza

A Nagyragadozók Háza, később Tigrisház, Afrika Ház, majd napjainkban India Ház a budapesti Fővárosi Állat- és Növénykert egyik ismert épülete. Története, jellemzői Az Afrika Ház a Majomház, a tigriskifutó és a Vidraház közelében fekszik, az állatkert északi fala mellett. 1912-ben épült Kós és Zrumeczky tervei alapján, stílusa a századfordulós brit Arts and Crafts hatásait mutatja. Az épület az 1990-es évek második felében indult rekonstrukciós hullámának első fázisa volt: a Budapesti Városépítési Tervező Iroda (Buváti) tervei alapján 1997-ben készült el. Alapvetően nagymacskák bemutatására szolgált és kezdetben az ívek alatt kialakított szűk ketrecekben éltek az állatok. A korszerűsített épületben már jóval kevesebb faj él – csak az oroszlánok, szerválok, sivatagi rókák és a leopárdok élnek itt, kívül tágas kifutókkal. A párducok nem rendelkeznek kifutóval, viszont belső terük tetőszerkezete kinyitható, így az állatok levegőzhetnek és napozhatnak. A látogatóterek is jelentősen megnőttek – az épület belseje is látogatható, ahol kisebb kiállítás készült Afrika (később India) élővilágáról és kultúrájáról, valamint híres magyar felfedezőkről és vadászokról, akik a fekete kontinens vidékeit járták. Képtár Források Hanga Zoltán: Állatkerti műemlékek, Fővárosi Állat- és Növénykert, Budapest, 2012, ISBN 978-963-88112-7-1, 68-69. o. Kapcsolódó szócikkek A Fővárosi Állat- és Növénykert épületei