Kiss Ferenc Erdészeti Technikum

A Kiss Ferenc Erdészeti Technikum, jelenlegi nevén Alföldi ASzC Kiss Ferenc Erdészeti Technikum az Agrárminisztérium (korábban Földművelésügyi Minisztérium) alá tartozó Alföldi Agrárszakképzési Centrum által fenntartott szegedi gimnázium. Névadó Kiss Ferenc (1860–1952) erdőmérnök, erdészeti szakíró, miniszteri tanácsos, a „szegedi erdők atyja”. Az iskola története a kezdetektől Az iskola fél évszázados fennállása alatt sok változás következett be az erdészképzésben. A Szegedre kerüléséig meglehetősen rögös volt az út. A középfokú erdészeti szakképzés szükségességének gondolata felvetődött már a második világháború előtt, de csak a háború befejezése után bekövetkezett gazdasági és társadalmi változások sürgették a szakember képzés ezen új formájának kialakítását. Így hívta életre az FM 1948 augusztusában kelt alapító rendelete Esztergomban az Erdőgazdasági Középiskolát. Valójában ezt lehet tekinteni a jelenlegi iskola eszmei elődjének. Az alig egy éves működés után a Kormány rendeletben megszüntette a középiskolát és 1949 szeptemberében létrehozta a Mezőgazdasági Gimnázium Erdészeti Tagozatát, melyet a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium hatáskörébe utalt. Az esztergomi elhelyezés — főleg a kollégium — nem volt megfelelő, ezért 1950. nyarán az erdészeti szakoktatást az FM itt megszüntette, de megszüntette egyúttal a mezőgazdasági gimnáziumokat is. Ugyanakkor megnyitotta már 1950. őszén az Erdészeti Technikumot Sopronban, a Mezőgazdasági Technikum Erdészeti Tagozatát Debrecenben. A Tanulmányi időt a földművelésügyi miniszter tekintettel a nagy középkáder hiányra — 3 évben állapította meg, s ezt az 1952-53-as tanévtől emelte fel 4 évre. A debreceni elhelyezés is ideiglenesnek bizonyult, mert nem volt helye az iskolának. Az itteni öt tanév alatt hol csak tagozatként, hol önállóként működött. A végzett technikusokat országszerte várták az erdőgazdaságok, a képzést stabilizálni kellett. A bizonytalan körülményeket az FM úgy szüntette meg, hogy Debrecen-Pallagról az erdészeti tagozatot Szegedre helyezte. Az erdészképzés Szegeden tehát az 1955-56-os tanévben indult be és az iskola neve Erdészeti Technikum lett. A város befogadta az iskolát, számára nem volt új az erdészképzés. Adatok bizonyítják, hogy 1883-ban az ásotthalmi Erdészeti Szakiskola megalapításához igen komoly támogatást nyújtott. Még a debreceni években alakult ki egy olyan szakosodás, hogy a soproni iskola a hegyvidéki, a debreceni pedig az alföldi erdőgazdálkodást segítse technikusok képzésével. Ez utóbbinak megvolt az adottsága Szegeden is, hiszen a környékén a homokfásításnak, a térségben pedig a szikfásításnak és az ártéri erdőgazdálkodásnak hagyományai és értékes eredményei voltak. Ezenkívül Szeged a fafeldolgozó ipar jelentős objektumaival is rendelkezett, hiszen itt üzemelt egy falemezgyár, egy fűrészüzem, valamint ládagyár, gyufagyár és bútorgyár is. 1955. szeptember 1-én, az egykori Tunyogi Gimnázium épületében kezdődött meg az oktatás, amely jelenleg is az iskola tanügyi épülete. Ebben ők az időben irt már mezőgazdászokat, kertészeket képeztek 4 éves technikusi formában, de volt kétszer öt hónapos, "Téli Gazdasági Iskola" és az állami gazdaságok részére tíz hónapos brigádvezetői képzés is. Így az erdészeti és a mezőgazdasági oktatás, közös tantestülettel, közös irányítással működött. A tantestület létszáma ekkor 21 fő volt, 5 erdőmérnök jött Debrecenből, a gazdászokat 3, a kertészeket 1, a közismereti tantárgyakat 12 tanár oktatta. Ugyancsak 1955-ben kapta meg az iskola a Munkácsy utca 9. szám alatti Ady Endre Népi Kollégium épületét, amely korábban minorita rendház volt. A méteres falak ridegséget, a 8-30 ágyas szobák zsúfoltságot eredményeztek. A negatívumok ellenére az épület használati jogának megszerzése létfontosságú volt, enélkül az iskola nem működhetett volna. A diákotthonnak — amely csak 1960. november 7-én kapott kollégiumi címet — viszont nagy pozitívuma volt a városközpont és az iskola közelsége, hiszen ez utóbbiban üzemelt a konyha és a tantermekben tartották a szilenciumi foglalkozásokat. A Kiss Ferenc Erdészeti Szakgimnázium történetének főbb eseményei A több mint 50 éves működés alatt jelentős változások történtek a szakképzésben: 1956-ban bevezették a 4+1 éves előgyakorlatos rendszert. 1959-ben megkezdődött a képzés a Mezőgazdasági Technikumban. 1960-ban az iskola neve Kiss Ferenc Erdészeti Technikum lett. 1968-ban a levelező oktatásban megszűntek a kihelyezett konzultációs központok. 1969-ben az új neve Kiss Ferenc Erdészeti, Növénytermesztő és Állattenyésztő Szakközépiskola lett. Megszűnt az iskolarendszerű technikusképzés és az előgyakorlat rendszere, a sikeres érettségi után két év utógyakorlat után lehetett technikusi vizsgát tenni. 1971-ben az iskolát megbízták a középfokú erdészeti végzettségű, illetve az ágazatban dolgozó középfokú végzettségű szakemberek tanfolyamos továbbképzésével. 1972-ben végzett az utolsó technikumi, 1973-ban az első szakközépiskolai osztály. 1974-ben először tettek technikusminősítő vizsgát az erdőgazdálkodási szakon, 1976-ban pedig a fafeldolgozó szakon. 1979-ben a megszűnő mezőgazdasági osztályok helyett is erdészeti osztályok indultak. Az új tanterv bevezetésével a neve Kiss Ferenc Erdőgazdasági és Elsődleges Faipari Szakközépiskola Erdészeti Ágazat lett. 1982-ben tiszta profilú, nyolc osztállyal működő erdésziskola lett. 1986-ban a neve Kiss Ferenc Erdészeti Szakközépiskola lett, és beindult az iskolarendszerű technikusképzés. 1991-ben végeztek az első iskolarendszerű technikusi osztályok. 2001-ben a központi kerettantervekre épülő saját tantervekkel működő oktatással a képzés hatévesre nőtt. 2004-ben az új neve Kiss Ferenc Erdészeti Szakközépiskola és Kollégium lett. 2005-ben megemlékeztek a szegedi ötvenéves erdészeti képzésről. Az eredményes oktató-nevelő munkánkért az Oktatási Minisztérium Elismerő Oklevelet adományoz. 50 éves az erdészeti oktatás Szegeden címmel megjelent az évkönyve. 2007-ben a város középiskolai kollégiumainak összevonásával a neve ismét Kiss Ferenc Erdészeti Szakközépiskola lett. 2009. július elsején az iskolát összevonták, megalakultak a főigazgatóságok, neve Szegedi Szolgáltatási Középiskola és Szakiskola Kiss Ferenc Erdészeti Tagintézménye lett. 2013. január 1. és július 31. között országszerte megalakultak a Klebelsberg Intézményfenntartó Központok, a megalakult főigazgatóságok szervezetileg ehhez a központhoz tartoznak, így az iskola is. 2013. augusztus elsején a Vidékfejlesztési Minisztérium átvette a mezőgazdasági szakmacsoportba tartozó iskolák egy részét, így ezt az iskolát is. Az átvétel után neve Kiss Ferenc Erdészeti Szakképző Iskola lett, ettől az időtől újra önállóan gazdálkodó intézménnyé vált. 2013. szeptember elsejétől a 9. évfolyamon már az új OKJ 54 623 01 szerint erdészeti és vadgazdálkodási technikus képzés indult, a a korábbi képzés kifutó rendszerben haladt tovább. 2017-től az iskola szakgimnáziumként működik tovább. Új neve Kiss Ferenc Erdészeti Szakgimnázium. 2020. július 4. Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése a több évtizedes, kiemelkedő pedagógusi, oktatói, nevelői tevékenységekért pedagógus-életműdíjakat adott át iskolánk nyugalmazott igazgatójának Halápi Nándornak. 2020. július 1-től az állami fenntartású szakképző intézmények közül az Agrárminisztérium alá tartozó 61 intézmény szerveződött 5 agrárszakképzési centrumba. 2020. július 1-től az iskola az Alföldi Agrárszakképzési Centrum részeként működő technikum lett. Az intézmény új neve Alföldi ASzC Kiss Ferenc Erdészeti Technikum. 2023-tól a hagyományos erdészképzés mellett beindul a Földmérő, földügyi és térinformatikai technikus képzés (SZJSZ 5 0810 17 03) is. Kiss Ferenc-díjasok Az Országos Szakmai Tanulmányi Verseny győztesei A Kitaibel Pál Középiskolai Biológiai és Környezetvédelmi Tanulmányi Verseny helyezettjei Pro Silva Hungariae-díj A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter által adományozható díj 2018: Halápi Nándor István Miniszteri elismerő oklevél Pedagógusnap alkalmából kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréseként adományozható díj 2018: Tihanyi Klára Margit Pedagógus Életmű-díj Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése által megítélt kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréseként adományozható díj 2019: Tihanyi Klára Margit Az Országos Erdészeti Egyesület kitüntetettjei Bedő Albert-emlékéremmel 1988: Kozma Károly (1956) 1996: Göbölös Antal (1962) 1996: Répászky Miklós (1956) 2001: Oláh Tibor (1957) 2002: Pápai Gábor (1963) 2003. Dr. Oroszi Sándor (1974) 2004. Dr. Csóka György (1979) 2005. Kolozsvári Ákos (1969) Kaán Károly-emlékéremmel 2000: Pollner Frigyesné (1964) 2001: Tutunzisz Thomasz (1959) 2005: Bacsa Árpád (1970) 2015: Halápi Nándor István (1973) Iskola utáni sikertörténetek Pápai Gábor (1963): az Erdészeti Lapok főszerkesztője Dr. Molnár Sándor (1963): egyetemi tanár, a Faipari Mérnöki Kar dékánja, az MTA doktora Dr. Rédei Károly (1971): a Soproni Nyugat-magyarországi Egyetem magántanára Dr. Lengyel János (1971): igazgató-főorvos Dr. Kovács Károly (1972): osztályvezető főorvos Popovics Lőrinc (1972): szobrászművész Gere Attila (1973): 1974-ben az „Év borásza”, a Magyar Köztársaság Érdemrendje Lovagkeresztjének birtokosa Dr. Oroszi Sándor (1974): egyetemi magántanár, kandidátus Gyuris Dániel (1977): bank-vezérigazgató Máté Bence (2004): a „2002. év ifjú természetfotósa” cím birtokosa Sportolók A diákok közül az országos felnőtt bajnokságokon, az ifjúsági Európa-bajnokságokon, főiskolai és felnőtt világbajnokságokon szereplő válogatottak és olimpiai kerettagok: Bak István atléta Dr. Balázs Mihály súlyemelő Bucsúházi József atléta Herédi István atléta Kárpáti Gábor atléta Kmeth Sándor kajakozó Ölveti László birkózó Szabics Imre cselgáncsozó Szabó Gábor kajakozó Tóth József atléta Vecsernyés Antal atléta Az intézményt irányító igazgatók 1955–1956: Sisska Ernő 1956–1958: Arany Sándor 1958–1960: Németh Ferenc mb. 1960–1977: Obermayer György 1977–1978: Szőke Dezső mb. 1978–1979: Tóth László 1979–1997: Nádaskay Gábor 1997–2017: Halápi Nándor 2017–2018: Tihanyi Klára 2018– : Máhig József Jegyzetek További információk Az iskola honlapja Iskolafilm Szakmai képzést ismertető kisfilm