NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sankt-Anna-Rundkirche von Kallósd

Die Sankt-Anna-Kirche von Kallósd ist eine romanische Rundkirche aus dem späten 13. Jahrhundert im Dorf Kallósd, das im Komitat Zala im Westen Ungarns liegt. Die Rundkirche von Kallósd (ungarisch Kallósdi kerektemplom) wurde als Sippenkirche eines Kleinadligen unter der Dynastie der Árpáden errichtet und nach der 1686 beendeten Türkenherrschaft Mitte des 18. Jahrhunderts restauriert. Geschichte Das einstige Krongut Kallósd, das zur Mosaburg gehörte, wurde nach 1203 vom Herrscher den Söhnen des Orosz von Komár geschenkt, dessen Enkel, Miklós, der Sohn von Karacs, nach 1263 die Pfarrkirche erbauen ließ. Vom 14. Jahrhundert an gehörte die Kirche zur Abtei von Kapornak. Im 17. Jahrhundert floh die Bevölkerung vor den Angriffen der Türken aus dem Dorf und die Kirche verfiel. Nach 1711 wurde das Dorf wieder bevölkert, die Kirche wurde aus dem Dickicht befreit und 1740 renoviert. Die wachsende Bevölkerung des Dorfes machte eine Erweiterung der Kirche durch einen Vorraum im Jahr 1800 notwendig. Dieser wurde während der Restaurierung durch das Denkmalamt zwischen 1989 und 1993 abgebaut, damit die Kirche wieder ihre ursprüngliche Form einer Rundkirche erhielt. Architektur Die Sankt-Anna-Kirche gehört zu einer Reihe von Rundkirchen, die mit der Christianisierung im 10. und 11. Jahrhundert im östlichen Europa entstanden. In Ungarn blieben die Rundkirchen von Öskü und Szalonna erhalten. Hinzu kommen die Sonderformen einer Rundkirche mit einer Raumaufteilung als Sechspass (Sechs-Konchen-Anlage) in Karcsa und Kiszombor (alle ab 11. Jahrhundert). Auf dem steinernen Fundament der romanischen Kirche stehen Ziegelsteinmauern, die von einem glockenförmigen Dach aus Platten abgeschlossen werden. An die Rundkirche schließt auf der östlichen Seite eine niedrigere, halbkreisförmige Apsis an. Die Fassade der Kirche wird durch Lisenen (schmale und leicht hervortretende vertikale Verstärkungen der Wand) gegliedert. Neben dem Eingang auf der südwestlichen Seite befinden sich Rundbogenfenster in den Wandfeldern. Der kreisförmige Grundriss, die Lisenen, das Kranzgesims, die halbkreisförmige Apsis und die Kuppel zeugen von einem Baudenkmal der Romanik, das Mitte des 13. Jahrhunderts entstand. Nutzung In den 1990er Jahren wurde neben dem Glockenturm in der Mitte des Dorfes eine neue Kirche gebaut. In der Rundkirche auf dem Friedhof, der sich auf dem Hügel südlich des Dorfes befindet, werden heute nur zu besonderen Angelegenheiten Messen gelesen und im Sommer von Juli bis August Konzerte veranstaltet. Als Wahrzeichen von Kallósd ist die Rundkirche auf dem Wappen des Dorfes zu erkennen. Festtage Kirmes: 26. Juli Weblinks Bauten und Denkmäler der Kunstgeschichte in Ungarn: Zeitalter der Romanik. Kallósd. Zauberhaftes Ungarn Einzelnachweise
Saint Anne Round Church in Kallósd

Being one of the few round churches from the Árpád Age, the Saint Anne Church in Kallósd is listed among the most significant monuments of Hungary. Every year several tourists visit the church and the little village of less than a hundred inhabitants in one of the side valleys of River Zala. History The territory of Kallósd used to be a royal estate belonging to Zalavár. The king offered it to the sons of Orosz from Komár only after 1203. His grandson, Miklós, son of Karacs built the parish church around 1260. From the 14th century it belonged to the Abbey of Kapornak. The inhabitants of the village were forced to leave the church by reason of the Turkish expansion in the 17th century. The population returned in 1711. They started to clean the thicket around the church and renovated the building in 1740. Because of the growing number of inhabitants they had to build a hallway to the church in the 19th century which was demolished during the renovation between 1989 and 1993 in order to preserve the round church in its original shape. The building The Romanesque church has brick walls on its stone base and a conical roof structure. An apse is set into the east end of the building. There are semicircular windows on the sides of the entrance on the south-western side. The ancient round base, the entablature, the apse and the cupola all refer to Romanesque architecture in the middle of the 13th century. The role of the round church today In the 1990s a new church has been raised on the side of the bell tower in the middle of the village. Nowadays regular church services take place there. The nearly 800-year-old church in the cemetery hosts the summer concerts in July and August. The symbol of Kallósd also appears on the blazon of the village. Feasts Saint's Day: 26 July References External links The round church on the website of the Zala County Magyarország templomai Tatár Sarolta: Magyar katolikus templomok. Tóth Könyvkereskedés és Kiadó Kft., Debrecen. ISBN 978-963-596-408-6 p. 46. Magyarország műemlékjegyzéke — Zala megye
Rundkyrkan i Kallósd

Sankt Annas kyrka är en ungersk rundkyrka från 1200-talet. Den är ett viktigt nationellt monument och en unikt exempel på rundkyrkor från Árpádperioden. Kyrkan ligger i byn Kallósd som har mindre än 100 innevånare. Varje år besöker många turister byn som ligger i en liten dal vid älven Zala. Historia En gång var Kallósd en herrgård under Zalavár. 1203 gav godsets härskare bort det till en av Orosz från Komárs söner. Hans sonson, Miklós, (Karacs son), byggde sockenkyrkan cirka 1260. På 1300-talet tillhörde kyrkan klostret Kapornak. I början av 1700-talet flydde invånarna på grund av den turkiska invasionen. När befolkningen återvände till byn 1711 röjde de det vildvuxna området runt kyrkan och 1740 renoverades kyrkan. Kyrkans ingångsparti utvidgades på 1800-talet på grund av befolkningsökningen i byn. Den nya delen revs mellan 1989 och 1993 då man genomförde den senaste renoveringen. Kyrkan återställdes då till sin ursprungliga form som rundkyrka. Kyrkan På den romanska kyrkans grundmur av sten står tegelväggar. Taket är format som en kyrkklocka och är täckt med kägelformade plattor. En lägre halvcirkelformad absid ansluter till rundkyrkans östsida. Utanpå kyrkan går vertikala linjer som är fördelade i sektioner (lisener). Vid sidan av den sydvästra ingången har man skurit ut bågformade fönster i väggen. Den gamla runda grundmuren, de utvändiga lisenerna, den halvcirkelformade absiden och kupolen visar att kyrkan uppfördes under den romanska perioden i mitten av 1200-talet. Kyrkan i dag På 1990-talet byggde man en ny kyrka bredvid klockstapeln som är belägen mitt i byn. Man firar också sporadiska mässor i den 750 år gamla kyrkan som är belägen på kyrkogården ovanför byn. Varje sommar i juli och augusti arrangeras det konserter där. Referenser Externa länkar Webbplats i länet Zala De ungerska kyrkorna [1] Tatár Sarolta: Magyar katolikus templomok. Tóth Könyvkereskedés és Kiadó Kft., Debrecen. ISBN 978-963-596-408-6 p. 46. Magyarország műemlékjegyzéke — Zala megye
Rákosligeti izraelita temető

A Rákosligeti izraelita temető 1909-től szolgált a rákosligeti zsidók nyughelyéül. 1947 óta használaton kívül van. Története A temető Budapest XVII. kerületében, Rákosligeten a Bártfai utca északi végének meghosszabbítása mentén terül el egy szántóföld peremén. Közút, vagy kiépített járda nem érinti egyik oldalát sem. A szomszédos telkek nagyrészt le vannak kerítve és vagy mezőgazdasági művelés alatt állnak, vagy nagyon elhanyagolt parlagon, emiatt csak nagyon nehezen megközelíthető. Környezetében csupán egyetlen épület található, a mellette álló gondnoki lakás. A temető rendben tartásáért a házban lakó gondnok felel. Források Zsidóság Rákosligeten, a zsinagóga története, rakosliget.hu (hozzáférés: 2019. február 11.) „KÜLVÁROSI IDILL”, szombat.org, 1994. május 1. (hozzáférés: 2019. február 11.)
Skanzen Szentendre

Skanzen Szentendre (doslova Szentenderské muzeum pod širým nebem, maďarsky Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum) je ukázkou tradiční lidové architektury oblasti dunajského ohbí (maďarsky Dunakanyár). Nachází se v severozápadní části města Szentendre, na adrese Sztaravodai út 42 mezi místními částmi Sztaravoda a Izbég v podhůří pohoří Pilis. Muzeum bylo založeno v roce 1967 jako součást budapešťského etnografického muzea. V roce 1972 se osamostatnilo. Rozsáhlý areál o rozloze 50 ha zahrnuje stavby odpovídající lidové architektury severní částí bývalého Uherska (včetně oblasti současného Slovenska a Sedmihradska). Celkem je muzeum rozdělené do deseti tematických sekcí a zahrnuje 340 budov, včetně větrného mlýna, náhrobních kamenů z Budínského hřbitova, německého domu z okolí Šoproně, nebo třeba dřevěného kostela. Mimo jiné je součástí areálu také muzejní železnice, postavneá na přelomu 20. a 21. století. Od roku 2009 spojuje vlak na pěti zastávkách různé muzejní regiony v délce více než 2,2 kilometru. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Skanzen Szentendre na Wikimedia Commons
Hungarian Open-air Museum

The Hungarian Open-air Museum (Hungarian: Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum) is Hungary's largest outdoor ethnographic collection, founded in 1967. The open-air museum shows Carpathian folk architecture, and life in various regions of Hungary. Its collection consists of a mix of authentic structures transported to the 63 hectare museum site, and precise replicas of folk architecture. The permanent collection features exhibits spanning the period between the mid 18th century and the mid 20th century. Inspired by the creation of Skansen, established in Stockholm in 1891, the Hungarian facility in Szentendre was founded in 1967 after years of preparation by ethnographers. Opened as the "Village Museum Department" of the Budapest Ethnographic Museum, in 1972 it became independent. It now functions as a non-profit, providing hands-on education about Hungarian history, folk traditions, and material culture. The museum strives to popularize Hungarian culture on both a national and international level. There are eight areas of the museum: North Hungarian Village Upland Market Town Upper-Tisza Great Plains Southern Transdanubia Bakony, Balaton Uplands Western Transdanubia Kisalföld References Hungarian Open Air Museum Guide book, Hungarian Open Air Museum Szentendre, Szentendre 2007. http://skanzen.hu/en/skanzen/who-we-are/about-the-skanzen http://skanzen.hu/en/skanzen/who-we-are/museum-history
Szabadtéri Néprajzi Múzeum

Het Szabadtéri Néprajzi Múzeum (Etnografisch Openluchtmuseum) is een museum bij het stadje Szentendre in Hongarije. Het is het belangrijkste openluchtmuseum in Hongarije en wordt ook wel aangeduid als Skanzen, naar het Hongaarse woord voor 'openluchtmuseum' (wat weer afgeleid is van de naam van het Zweedse plaatsje Skansen dat een van de eerste openluchtmusea ter wereld had). In het museum met een oppervlakte van 44 ha wordt sinds 1976 gebouwd. Bijna honderd boerderijen en andere gebouwen zijn inmiddels voor het publiek geopend. Het museum geeft een representatief beeld van de karakteristieke bouwstijlen op het Hongaarse platteland van de 18e tot de 20e eeuw. Een deel van de gebouwen is authentiek, op diverse plekken in het land afgebroken en in het museum opnieuw opgebouwd. Andere gebouwen zijn reconstructies. Men heeft al twee landsgedeeltes klaar. Het eerste landsgedeelte is Transdanubië; dit bestaat uit huizen, boerderijen, stallingen, enz., die ten westen van de Donau stonden. Het tweede gedeelte toont de bouwstijlen van Oost- en Noordoost-Hongarije. Er zijn ook gebouwen uit Transsylvanië te zien. Externe link Website van het museum (Hongaars, Engels, Duits)
Korcsolyacsarnok

A Korcsolyacsarnok egy Budapest XIV. kerületi műemléki védettség alatt álló épület. Története A Városliget szélén, az Olof Palme sétány 5. szám alatt jegyzett épület a korábban megnyitott Műjégpálya mellett 1895-ben épült fel id. Francsek Imre tervei alapján, neobarokk stílusban. A második világháborúban, Budapest ostroma alatt az épület környezete jelentős károkat szenvedett, amelyet később helyrehoztak. A Fővárosi Önkormányzat 2009–2011 között teljesen felújította a ma már műemléki védettség alatt álló épületet, és újjáépíttette a lebombázott épületszárnyat is. 1926-ban ifjabb Paulheim Ferenc tervei alapján kibővítették. Képtár Források http://www.kitervezte.hu/epuletek/kozepulet/mujegpalya-korcsolyacsarnok https://www.szeretlekmagyarorszag.hu/csonakazas-es-kiallitas-a-vizen/
Récsei Center

A Récsei Center egy Budapest XIV. kerületi bevásárlóközpont. Története A Cházár András utca 1. szám alatt jegyzett nagy méretű épületkomplexum 1930-ban épült Hültl Dezső és Mihailich Győző tervei szerint autóbuszgarázsnak (Szent Domonkos utcai garázs). A 7200 m²-es nagy csarnok szerkezeti megoldása (nincsenek az épületben oszlopok) a maga korában egyedülálló európai jelenségnek számított. Az épületeket Bory Jenő szobraival díszítették fel. A II. világháború során az épület súlyosan károsodott, csak 1947-re tudták helyrehozni. 1948-ban kapta Récsei Ernőről a Récsei nevet. Ezt követően továbbra is autóbuszgarázsként funkcionált, míg 2000-ben a Budapesti Közlekedési Vállalat az értékesítése mellett döntött. Kezdetben kérdéses volt az épületek megmaradása, ám végül mégis felújították őket, és 2004-ben bennük nyílt meg a Récsei Bevásárló és Szórakoztató Központ. Egy 2018 végi kormányhatározat szerint a kereskedelmi funkció helyett Récsei Centert sportcélokra hasznosítanák. Az elképzelések szerint egy 10 000 fős jégcsarnok, egy edzőpálya, hotel és üzletek lesznek az épületben. A megvalósulás 2019-ben tervezett időpontja 2022. (A projekt azóta sem realizálódott.) Jegyzetek Források http://egykor.hu/budapest-xiv--kerulet/recsei-garazs-recsei-center/3822 http://www.recsei.hu/
Szépvölgyi úti körmeneti kápolna

A Szépvölgyi úti körmeneti kápolna egy műemlékké minősített Budapest II. kerületi kis templom. A Szépvölgyi út 46., illetve másik oldalán Ürömi utca 59. szám alatti épület 1854-ben épült Knabe Ignác tervei szerint, és csak nagyobb egyházi ünnepekkor, elsősorban úrnapi körmenetek idején volt nyitva; neve is innen ered. Források https://2.kerulet.ittlakunk.hu/templom/130224/akkor-es-most-szepvolgyi-uti-kormeneti-kapolna http://www.ilyenisvoltbudapest.hu/ilyen-is-volt/masodik-kerulet/item/1900-as-evek-kozepe-szepvolgyi-ut
Шалго

Шалго (на унгарски: Salgó) е унгарска крепост, разположена близо до град Шалготарян край границата със Словакия, на 120 km от столицата Будапеща. Крепостта е изградена на върха на хълм с вулканичен произход. Името Шалго е със значение „блясък“, но не е известно дали то е името на върха, т.е. битува отпреди строежа на крепостта, или се появява след издигането ѝ през XIII век. Предполага се, че крепостта е изградена в отговор на монголските нашествия (1241–1242), тъй като из цяла Унгария има укрепителни съоръжения и крепости построени през този период, по заповед на крал Бела IV. Крепостта Шалго започва като малка каменна кула с правоъгълна форма (7,5 x 9,5 m) и с малък двор. Смята се, че избата е служела за затвор. Осигуряването на прясна вода за крепостта е било трудно, предвид вулканичната скала, върху която е изградена кулата, и затова на по-ниското ниво има изградени две цистерни – малки и голяма – за събиране на дъждовна вода, служила както за питейни нужди, така и за гасене на пожари. През 1460 година хусити превземат малката крепост Шалго. Още същата година крал Матяш Корвин си я възвръща и възлага управлението ѝ на благородника Имре Сапояй. За крепостта настъпват години на благоденствие: по това време е изграден нов крепостен двор на едно ниво по-ниско по хълма надолу, а горният крепостен двор бива покрит и е превърнат в жилишна площ, където живее кастеланът. В долния двор са оформени конюшни и складове. През XVI век голяма петоъгълна крепостна стена със зъбци и бойници (с размери 14 x 15 m) е построена от източната страна на скалния връх. Дори и това подсилено укрепление не спира османското нашествие и крепостта попада под османска власт. Според легендата, Кара Хамза бей, управител на Сечени и Хатван, превзел Шалго с хитрост. Той накарал войниците си да сложат отрязани стволове на дървета върху лафети и да ги наредят под крепостта. В стелещата се мъгла войниците от крепостта не видели, че това не са истински оръдия и сами се предали. В действителност, крепостта е срината от османците, като за целта те разположили артилерията си на върха на съседния хълм Киш-Шалго („Малкият Шалго“) или Босорканкьо (Вещерската скала). В края на XVI век крепостта бива изоставена и обраства с храсти. През 1845 година руините на крепостта вдъхновяват поета Шандор Петьофи за романтичната поема „Шалго“, описваща народната легенда за трагичната история на клана Комполти, управлявали крепостта, тиранизирайки целия регион. Днес Шалго е добре известна и красива туристическа забележителност. В близост на съседен вулканичен хълм се намира и крепостта Шомошка. Галерия
Salgó

Salgó är ett berg i Ungern. Det ligger i provinsen Nógrád, i den norra delen av landet, 90 km nordost om huvudstaden Budapest. Toppen på Salgó är 576 meter över havet, eller 127 meter över den omgivande terrängen. Bredden vid basen är 1,9 km. Terrängen runt Salgó är huvudsakligen kuperad, men åt sydväst är den platt. Runt Salgó är det ganska tätbefolkat, med 78 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Salgótarján, 6,1 km sydväst om Salgó. I omgivningarna runt Salgó växer i huvudsak lövfällande lövskog. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Salgó.
Хортобад

Хортобад (на унгарски: Hortobády) e блатиста низина с дължина около 60 km и ширина до 30 km, разположена покрай левия бряг на река Тиса в Североизточна Унгария, съставна част на обширната равната и плоска низина Алфьолд и на още по голямата Среднодунавска низина. Площ около 2000 km². Средна надморска височина около 90 m. Изградена е основно от алувиални пясъци. До регулирането на коритото на река Тиса през 19-ти век територята на Хортобад е била заблатена и често се е наводнявана при прииждането на реката. В резултат от проведените мелиоративни мероприятия (язовирната стена при Тисальок, Главните Източен и Западен канали и др.) заблатеността рязко се съкращава и в състава на естествената блатна растителност започват да преобладават степните треви. Около 1/3 от територията на Хортобад е заета от зърнени култури (в т.ч. ориз) и лозя, а останалите 2/3 попадат в създадения през 1973 г. Хортобадски национален парк, в който е съхранен автентичния блатен ландшафт. В южната част на низината при град Надудвар се експлоатира находище на природен газ. Бележки
Parc Nacional de Hortobágy

El Parc Nacional d'Hortobágy (Hortobágyi Nemzeti Park) és el més gran dels parcs nacionals d'Hongria. Va ser creat l'1 de gener de 1973, sobre una superfície de 52.000 hectàrees, i després gradualment ampliat. Ara la seva extensió és de 82.000 hectàrees. El parc es va inscriure a partir de 1999 a la llista del Patrimoni de la Humanitat. Referències
Hortobágy Nationalpark

Hortobágy (ungarsk udtale: [ˈhortobaːɟ]) er en 800 km2 stor nationalpark i det østlige Ungarn, i en egn rig på folklore og kulturhistorie. Parken, en del af Store ungarske slette (Alföld), blev udpeget som nationalpark i 1973 (den første i Ungarn), og valgt blandt verdensarvssteder i 1999. Hortobágy er Ungarns største beskyttede område og det største semi-naturlige græsareal i Europa. et område på 320,37 km² blev i 1979 udpeget til Ramsarområde. Indtil for nylig troede man at den alkaliske steppe blev dannet ved rydning af enorme skove i middelalderen, efterfulgt af foranstaltninger til at regulereTisza-flodens løb, hvilket angiveligt resulterede i jordens nuværende struktur og pH. Hortobágy er dog meget ældre, og alkaliseringen anslås at være startet for ti tusinde år siden, da Tisza først fandt vej gennem den store ungarske slette og afskærer mange vandløb fra deres kilder i de nordlige bjerge. Et af dets mest ikoniske steder er broen med ni buer. Traditionel T-formede vippebrønde præger landskabet, samt lejlighedsvis luftspejlinger af træer flimrende i varmen på steppen. En del af nationalparken er Dark sky reservat. Hortobágy har også haft mere negative konnotationer, som et sted for tvangsarbejde under det kommunistiske regime. Flora og fauna Hortobágy er en steppe, en græsklædt slette med ungarsk gråkvæg, zackelschaf (fårerace), vandbøfler, og heste overvåget af hyrder kaldet Csikós. Det giver levesteder for mange forskellige arter, herunder 342 fuglearter, herunder aftenfalk, trieler, stortrappe og ellekrage, som er repræsenteret af ynglende populationer. Området er et vigtigt rasteområde for trækkende traner, pomeransfugle og dværggæs. Hortobágy er også et center for opdræt af tauruskvæg, et af flere igangværende forsøg på at avle uroksen tilbage. Billedgalleri Kilder Gorman, Gerard (1996): Ungarns fugle. Helm (A&C Black) London, Storbritannien.ISBN 0-7136-4235-1ISBN 0-7136-4235-1 . Ungarn for besøgende beskrivelse Magyarország.hu beskrivelse Nationalpark Hortobágy - Beskrivelsen af Puszta Arkiveret 28. februar 2021 hos Wayback Machine Tildelt "EDEN - European Destinations of Excellence" ikke-traditionel turistdestination 2008
Nationalpark Hortobágy

Der Nationalpark Hortobágy (ungarisch Hortobágyi Nemzeti Park) ist Ungarns erster und größter zusammenhängender Nationalpark. Er wurde am 1. Januar 1973 auf einem Gebiet von 52.000 Hektar gegründet und ist kontinuierlich auf 82.000 ha erweitert worden. 1979 wurde der Kern mit 32.037 ha Ramsar-Gebiet (Feuchtgebiet internationaler Bedeutung, Nr. 189/3HU008). In demselben Jahr wurde er auch als UNESCO-Biosphärenreservat anerkannt (52.000 ha, HUN02). 1999 wurde der Park in das Welterbe aufgenommen. 2011 wurde er als Lichtschutzgebiet von der International Dark Sky Association auch als International Dark Sky Park (IDSP, in Silber) anerkannt, und nennt sich seither auch Hortobágyi Csillagoségbolt-park (englisch Hortobágyi Starry-Sky Park). Damit war er das erste UNESCO-Welterbe, das auch Lichtschutzgebiet wurde. Lage und Landschaft Die Puszta von Hortobágy ist das größte und bekannteste mitteleuropäische Steppengebiet. Hier kommen 90 Prozent der einheimischen Vogelarten vor. Es sind seltene und streng geschützte Tierarten zu finden, wie beispielsweise Trappen, Rotfußfalken, Moorenten, verschiedene Reiherarten, Kormorane, Brachschwalben, Seeadler und im Herbst 2009 bis über 100.000 Kraniche. Ab 1997 wurden Przewalski-Pferde in den Nationalpark gebracht, die dort in seiner Kernzone im Gebiet Pentezug weiden, das mit 2400 ha das größte europäische Semi-Reservat für die Tiere darstellt. Allein bis zum Jahr 2001 wurden fünf Hengste und 13 Stuten dieser Wildpferde in das Gebiet verlegt, wo sie sich zügig vermehrten. Siehe auch Taurusrinder in Hortobágy-Nationalpark Fischzuchtbahn Hortobágy Puszta Hortobágy Weblinks Nemzeti Park National Park Hortobágy – The Puszta (englisch) Weltkulturerbe – Hortobágyi Nemzeti Park (ungarisch) UNESCO: Hortobágy National Park - the Puszta (englisch) Biosphere Reserve Information. Hungary. Hortobágy. (englisch) Einzelnachweise