NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pentele-Brücke

Die Pentele-Brücke, ungarisch Pentele híd, auch Dunaújváros-Brücke oder M8-Donaubrücke genannt, führt die Autobahn M8 südlich der Orte Dunaújváros im Komitat Fejér und Dunavecse im Komitat Bács-Kiskun in Ungarn über die Donau (Flusskilometer 1571,65). Sie ist nach einem historischen Namen von Dunaújváros benannt. Die 1682 m lange Autobahnbrücke hat in beiden Fahrtrichtungen je zwei Fahrspuren, einen Pannenstreifen und hinter den Leitplanken einen Radweg. In der Mitte befindet sich ein durch Leitplanken gesicherter 3,6 m breiter Mittelstreifen. Die Brücke wird auf der ganzen Länge durch rote, nach innen geneigte Lichtmasten beleuchtet. Sie besteht aus der westlichen, 1065 m langen Rampenbrücke, der 311,9 m langen Strombrücke und der 300 m langen östlichen Rampenbrücke. Die Rampenbrücken sind ca. 31 m breit, während die Strombrücke 41 m breit ist, da der Radweg außen um die beiden Bogenrippen herumgeführt wird. Die Rampenbrücken sind stählerne Hohlkastenbrücken, die Strombrücke ist eine stählerne Stabbogenbrücke mit einer Stützweite von 307,9 m, nach innen geneigten Bögen und geraden Hängern. Ihr Fahrbahnträger hat eine Bauhöhe von 3,5 m. Die Pfeiler aus Stahlbeton haben Achsabstände von 75 + 12 × 82,5 + 307,9 + 4 × 75 m. Der Überbau der Strombrücke wurde am Ufer etwas stromaufwärts hergestellt und anschließend auf Leichtern eingeschwommen. Die Brücke wurde von dem ungarischen Ingenieurbüro Fömterv geplant und in der Zeit von 2005 bis 2007 erstellt. Siehe auch Liste der Donaubrücken Weblinks Bau der Pentele-Brücke bei Dunaújváros. Brückentagung, Wien, 17. Oktober 2007 Einzelnachweise
Pentele Bridge (Hungary)

The Pentele Bridge or M8 Danube Bridge is a highway bridge spanning river Danube between Dunavecse and Dunaújváros. Construction was completed on 13 March 2007. The Pentele Bridge got her name after the village Dunapentele (now part of Dunaújváros). The bridge is 1,682 m (5,518 ft) in length and 21 m (69 ft) wide, its main basket handle tied-arch span of 308 m (1,010 ft) ranks 60th among the longest arch bridge spans. It is part of the planned M8 motorway, connecting M6 motorway on the west and highway 51 on the east bank. Design and construction The bridge's full length is 1,682 m (5,518 ft), of which the approaches make up 1,067 m (3,501 ft) on the right bank (From Dunaújváros) and 300 m (980 ft) on the left, while the main river span is a steel basket handle tied-arch of 308 m (1,010 ft) length. The river bridge's superstructure rests on two reinforced concrete pillars in the river bed, the right approach is supported by 14, the left one by 5 pillars. The deck is 40.94 m (134.3 ft) wide and carries 2×2 road lanes (3.75 m), 2×1 stopping lanes (3.5 m) a 3.6 m-wide separating line, and on both sides, a 2.4 m-wide pedestrian and bike path. The river bridge is 50 m (160 ft) high, and weighs about 8600 tonnes with all the structures excluding pavement. The arches rise 47.6 meters above the carriageway and are tilted inwards at an angle of 16.5° from vertical resembling a basket handle. The suspension cables run parallel, in the plane of the arches. The main section of the bridge was assembled on the shore and floated in place using 8 barges of 1600 ton capacity each. See also List of crossings of the Danube River External links Dunaújvárosi Bridge's web camera Bridge Design & Engineering Pentele extrem bridge
Most Pentele

Most Pentele – most łukowy na Dunaju, łączący węgierskie miasta Dunaújváros i Dunavecse. Jest fragmentem przyszłej autostrady M8, która ma połączyć Wiedeń, Budapeszt i Szolnok. Most znany jest również pod nazwami Most Dunaújváros i Most autostrady M8 na Dunaju. Nazwa Pentele pochodzi od wsi Dunapentele, obok której w latach 50. XX wieku wybudowano miasto Dunaújváros. Budowę mostu rozpoczęto w 2004 roku. Kontrakt, który podpisano 17 września 2004 roku, przewidywał ukończenie inwestycji do 30 listopada 2006 roku. Ostatecznie, most oddany został do użytku 23 lipca 2007 roku. W pobliżu mostu, równolegle do Dunaju, przebiega autostrada M6.
Мост Пентеле

Мост Пентеле (енгл. Pentele Bridge) је мост који се протеже преко Дунава између Дунавече и Дунаујвароша. Изградња је завршена 13. марта 2007. Мост је добио име по Дунаујвароши. Дугачак је 1.682 m (5.518 ft), а широк 21 m (69 ft). Заузима 38. место међу мостовима са најдужим распонима лукова. Део је планираног аутопута М8 који повезује аутопут М6 на западној и аутопут 51 на источној страни. Дизајн и изградња Пуна дужина моста је 1.682 m (5.518 ft). Надоградња моста почива на два бетонска стуба у кориту реке, десни садржи 14, а леви 5 стубова. Садржи пешачку и бициклистичку стазу. Речни мост је 50 m (160 ft) висок и тежине око 8600 тона. Лукови се уздижу 47,6 метара изнад пута и нагињу се унутра под углом од 16,5°. Галерија Референце Спољашње везе Веб камера моста Пентелеја Дизајн моста Мост Пентеле
Vyšehradské vrchy

Vyšehradské vrchy nebo také Visegrádské vrchy (maďarsky: Visegrádi-hegység) je pohoří na ležící v ohybu Dunaje v Maďarsku. Geograficky je součástí Severomaďarského středohoří jako jeho západní část, jako jediná ležící na pravém břehu Dunaje. Vyšehradské vrchy nejsou součástí Zadunajského středohoří, kam patří Pilišské vrchy, které leží v bezprostřední blízkosti. Od Pilišských vrchů jsou odděleny dvěma potoky Dera Patak a Szentléleki-patak. Pohoří leží na spojnici měst Pomáz, města severně od Budapešti a Ostřihomí. Název pohoří je odvozen od města Visegrád v župě Pest, které je jedním z nejstarších měst v Maďarsku a významnou archeologickou lokalitou. Vrchy jsou spolu se sousedními pohořími Börzsöny a Pilišské vrchy součástí národního parku Dunaj-Ipeľ. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Visegráder Gebirge na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vyšehradské vrchy na Wikimedia Commons
Visegrád-bjergene

Visegrád-bjergene (Hu: Visegrádi hegység) er en bjergkæde i Ungarn, ikke langt fra hovedstaden Budapest . Geografi Visegrád-bjergene er den direkte nordlige nabo til Pilis-bjergene. Selvom de to områder danner en geografisk enhed, da de begge officielt tilhører de transdanubiske bjerge, forbinder Visegrád-bjergene Börzsöny og de nordungarske bjerge. Bjergkæden er den sydligste del af de indre vestlige Karpater. Geologi Den grundlæggende bjergart i disse bjerge er vulkansk, hovedsageligt andesit, mens de transdanubiske bjerge er baseret på sedimentære bjergarter. Visegrád-bjergene blev formet af vulkanske begivenheder. Historie Hele området fungerede som jagtområde for de middelalderlige konger. Bemærkelsesværdige steder Den højeste top i området er ved Dobogókő som er 699 moh., et vandre- og skisportsområde med panoramaudsigt over Donauknæet. Galleri Referencer
Visegrád Mountains

The Visegrád Mountains (Hungarian: Visegrádi-hegység) is a mountain range in Hungary, northwest of Budapest. Geography The Visegrád Mountains are the direct northern neighbour of the Pilis Mountains. Although the two ranges form a geographical unit as both of them officially belong to the Transdanubian Mountains, the Visegrád Mountains are connected geologically to Börzsöny and the North Hungarian Mountains. The mountain range is the southernmost part of the Inner Western Carpathians. The basic rock of these mountains is volcanic, mainly andesite, while the Transdanubian Mountains are based on sedimentary rocks. Geology Visegrád Mountains were shaped by volcanic events. History of the region The whole range served as the hunting area for the medieval kings of Hungary. Notable locations The highest peak of the range is at Dobogókő (699 m above sea level), a hiking and ski resort area with a panoramic view on the Danube Bend. Other notable places include: Rám-szakadék Thirring-szikla Ferenczy-szikla Zsivány-szikla Urak asztala Vadálló-kövek Prédikálószék Gallery References
Montañas Visegrád

Las montañas Visegrád (en húngaro: Visegrádi hegység) son una cadena montañosa en Hungría, ubicadas no muy lejos de Budapest. Geografía Las montañas Visegrád son el vecino norteño directo de los Montes de Pilis. Aunque las dos cordilleras forman una unidad geográfica, ya que ambas pertenecen oficialmente a los montes Transdanubios, los montes Visegrád conectan con los Börzsöny y las montañas del Norte de Hungría. Esta cadena montañosa es la parte más meridional de los Cárpatos Occidentales Interiores. La roca básica de estas montañas es volcánica, principalmente andesita, mientras que los montes Transdanubios se basan en rocas sedimentarias. Geología Las montañas Visegrád fueron moldeadas por eventos volcánicos.​​ Historia Toda la sierra sirvió como zona de caza de los reyes medievales. Ubicaciones notables El pico más alto de la cordillera se encuentra en Dobogókő ​​ (699 m sobre el nivel del mar), una estación de esquí y senderismo con una vista panorámica de la curva del Danubio. Galería Referencias
Massif de Visegrád

Le massif de Visegrád (en hongrois : Visegrádi-hegység) est un massif montagneux d'origine volcanique de Hongrie, situé dans le Nord du pays, entre Visegrád, Pomáz et Esztergom, au creux du Coude du Danube. Traditionnellement situé dans le massif de Transdanubie, il appartient géologiquement au massif du Nord. Le point culminant est le Dobogó-kő à 700 mètres d'altitude. Liens externes Portail de la Hongrie Portail de la montagne
Monti di Visegrád

I Monti di Visegrád (ungherese: Visegrádi-hegység) si trovano in Ungheria settentrionale, presso l'Ansa del Danubio. Fanno parte delle Montagne del Transdanubio, il punto più alto è il Dobogó-kő che misura 699 metri. Geografia I Monti di Visegrád si trovano a circa 30 km e nord-ovest di Budapest. Essi costituiscono il gruppo più settentrionale delle Montagne del Transdanubio. Nella valle che li separa dai monti Börzsöny scorre il Danubio che qui effettua una svolta di 90°, nota come ansa del Danubio passando dalla direzione ovest->est alla direzione nord->sud. I Monti di Visegrád fanno parte, insieme ai contigui Monti Pilis e Börzsöny, del Parco Nazionale del Danubio-Ipoly. Turismo Sul Dobogó-kő ci sono due punti di osservazione che danno sul Danubio ed i monti Börzsöny. Nelle giornate limpide si riescono a vedere i Monti Mátra e, talvolta, anche i Monti Tatra in Slovacchia. Uno dei punti panoramici è situato a circa tre minuti a piedi dalla fermata dell'autobus e il parcheggio. L'altro punto di osservazione è un po' più lontano, situato nella direzione opposta. Esso offre una vista della città di Visegrád. I Monti di Visegrád ed il Dobogó-kő sono sul percorso del Sentiero Europeo E4. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Monti di Visegrád Collegamenti esterni (EN) Sito con informazioni turistiche sui monti Pilis e Visegrád, su hungarystartshere.com (archiviato dall'url originale il 29 settembre 2007).
Visegradbergen

Visegradbergen (ungerska: Visegrádi-hegység) är ett bergområde av vulkaniskt ursprung i norra Ungern. Visegradbergen sammanhänger geologiskt med Börzsönybergen i norr, och skiljs från dessa av Donaus djupa dalgång nära Donaukröken. I söder gränsar de mot de sedimentära Pilisbergen och geografiskt räknas de ibland till de Transdanubiska bergen, trots olika geologiskt ursprung. Galleri Källor
Elizabeth Lookout

The Elizabeth Lookout (Hungarian: Erzsébet-kilátó) is a historic lookout tower on János Hill (Hungarian: János-hegy) above Budapest. Built in 1911, the tower was named after Empress Elisabeth, wife of Emperor Franz Joseph I. Frigyes Schulek was the architect. The tower is near Budapest's District XII, and may be reached from the Széll Kálmán tér of Budapest. At first, there was a low wooden platform, which was demolished. After that, Frederick Gluck had an idea, to raise a stone tower and then he started gathering investors for the project. Budapest city approved the project in 1907 and Schulek Frederick received the commission to build the tower. The construction started in 1908 and Paul Kluczinger was the construction manager. The tower was built from haraszti limestone. The lookout was named after Queen consort of Hungary Elizabeth, who visited the mountain in 1882. Buda hills At 527 meters (1,729 ft), János-hegy is the highest point in Budapest. Other hills in the area, Nagy-Hárs hill (English: Great Lime Hill) and Kis-Hárs hill (English: Little Lime Hill), reach 454 meters (1,490 ft) and 362 meters (1,188 ft), respectively. In clear weather, the Mátra Mountains are visible, 80 kilometres (50 mi) distant. On the far eastern horizon one might see the Great Hungarian Plain (Hungarian: Nagyalföld). See also Hárshegy References External links Airplane shots of The Belvedere (Elisabeth) Tower Climbing the buda hills 70 Billion Pixels Budapest - The largest photo on Earth
Belvédère Élisabeth

Le Belvédère Élisabeth (en hongrois : Erzsébet-kilátó) est un belvédère situé sur János-hegy, colline du 12e arrondissement de Budapest, lieu le plus élevé de la capitale hongroise. Ce site est desservi par la ligne 7 du réseau ferroviaire hongrois (Gyermekvasút) et le Libegő. Construite en 1911, la tour a été nommée en l'honneur de l'impératrice Elisabeth, épouse de l'empereur François-Joseph Ier, dite Sissi. L'architecte est Frigyes Schulek. Portail de Budapest Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Смотровая башня Елизаветы

Смотровая башня Елизаветы построена на куполообразной вершине горы Яноша, являющейся самой высокой точкой Будапешта, на высоте 527 метров над уровнем моря. Смотровая площадка, открывающая красивый вид на венгерскую столицу и окрестности, была популярна с давних времён. В 1882 году сюда поднималась императрица Сисси. В 1902 году на конгрессе отельеров предприниматель и антиквар Фредерик Глюк предложил превратить смотровую площадку, на которой в это время был только невысокий деревянный помост, в полноценную достопримечательность, способную привлекать множество туристов. К 1907 году были собраны необходимые средства, проектирование смотровой башни было предложено мастеру венгерского историзма Фридьешу Шулеку, уже реконструировавшему церковь Матьяша и построившему знаменитый Рыбацкий бастион. Весной 1908 началось строительство. Башня стала первой в Венгрии конструкцией из железобетона. Известняковые камни, использованные для отделки, поднимались на гору по специально построенной канатной дороге. Для доставки воды организовали временный водопровод. 8 сентября 1910 года смотровая башня была открыта и наречена в честь королевы Елизаветы Баварской. На момент строительства эта башня стала одной из самых больших в Европе. Ступенчатая четырёхъярусная башня, построенная в неороманском стиле, имеет в плане круглую форму. Высота её 23,5 метра, на обзорную площадку верхнего яруса ведёт сто одна ступень винтовой лестницы. В фойе башни по инициативе и на средства Фредерика Глюка установлена мраморная скульптура королевы Елизаветы. На стенах — мозаичные панно по эскизам Виктора Тардоша-Креннера со сценами из её жизни. При ясной погоде с вершины башни открывается вид на 75—80 километров, в редкие дни можно увидеть даже заснеженные вершины Высоких Татр. В годы социализма верхнюю площадку башни венчала огромная красная звезда, видная издалека. В начале XXI века обветшавшая было башня подверглась реставрации. Смотровая башня открыта для посещения ежедневно с 8 до 20 часов. Вход свободный. Ссылки 95 лет Башне Елизаветы на горе Яноша (венг.) Смотровая башня Елизаветы на горе Яноша (англ.) (недоступная ссылка)
Szinvapark

Szinvapark is one of the two largest shopping malls of Miskolc, Hungary. It is situated in the city centre, not far from its main rival, the Miskolc Plaza. The three-storey shopping centre opened on September 1, 2000 and is visited by 20,000 customers daily. On its area of 31,000 m² it hosts 70 businesses including Media Markt, InterSpar and Raiffeisen Bank (Raiffeisen is also the owner of the mall complex). Hollywood Multiplex, the cinema of the mall was closed in 2007. Szinvapark was designed by József Viszlai; the construction lasted 15 months. The mall was originally planned to be called Ady Bridge Center, since it stands right next to the Ady bridge. It got its current name after the stream Szinva which flows through the city. The Szinvapark complex consists of two buildings on the two banks of the stream Szinva, connected by a glass-walled bridge – the one on the left side houses most of the mall, including the supermarket and the cinema, while the other building is mainly a car park, with the Media Markt store occupying the uppermost storey. References External links Official site Pictures
Szinvapark

A Szinvapark Miskolc legnagyobb bevásárlóközpontja. A Belvárosban áll, nem messze a második legnagyobb bevásárlóközponttól, a Miskolc Plazától. A háromszintes bevásárlóközpont 2000. szeptember 1-jén nyílt meg, és naponta kb. 20 000 látogatója van. Területe 31 000 m². Közel 80 különböző üzlet van benne, köztük a Media Markt, az InterSpar és az épülettulajdonos Raiffeisen Bank fiókja. A Hollywood Multiplex 2007-ig mozit működtetett, de az alacsony nézőszám miatt bezárt, helyét üzletek vették át. A Szinvaparkot Viszlai József tervezte, és 15 hónap alatt épült fel. Neve időközben többször is változott, egy időben úgy tervezték, Ady-híd Center lesz a neve, végül azonban a Szinvapark nevet kapta (a két épületrészt összekötő üveghíd a Szinva patak fölött ível át). Az épületnek a (bejáratok felől nézve, illetve a Szinva folyásirányában) bal oldali részében kapott helyet az üzletek többsége, míg a jobb oldaliban parkolóház, illetve a legfelső szinten a Media Markt. Külső hivatkozások Hivatalos oldal Képek
Szinvapark

Szinvapark – jednno z dwóch największych centrów handlowych w Miszkolcu, na Węgrzech. Stoi w centrum miasta, niedaleko od jego głównego rywala Miskolc Plaza. Trzykondygnacyjne centrum handlowe otwarte w dniu 1 września 2000 jest odwiedzana przez 20 000 klientów dziennie. Na jego powierzchni 31 000 m² znajduje się 70 punktów handlowych, w tym Media Markt, InterSpar oraz Raiffeisen Bank (Raiffeisen jest także właścicielem kompleksu centrum). Hollywood Multiplex – centrum kinowe zostało zamknięte w 2007 roku. Szinvapark został zaprojektowany przez Józsefa Viszlai; budowa trwała 15 miesięcy. Centrum pierwotnie planowano nazywać Ady Bridge Center, gdyż stoi obok mostu Ady. Swoją obecną nazwę zawdzięcza po strumienia Szinva, która przepływa przez miasto. Szinvapark składa się z dwóch budynków po obu brzegach strumienia Szinva, połączonych ze sobą oszklonym mostem – po lewej stronie znajdują się w większości punkty handlowe, w tym supermarket i kino, a drugi budynek jest głównie przeznaczony na parking, sklep Media Markt zajmuje górną kondygnację. Linki zewnętrzne Strona centrum
Szinvapark

Szinvapark är ett av de två största shoppingcenter i Miskolc, Ungern. Szinvapark finns i stadsdelen Belváros, inte långt från rivalen Miskolc Plaza. Trevåningshuset öppnades den 1 september 2000 och hade då 20 000 besökare varje dag. Det finns 70 butiker på en yta av 31 000 m², bland annat Media Markt, InterSpar, Raiffeisen Bank och Hollywood Multiplex. Det är även Raiffeisen bank som äger komplexet. Szinvapark designades av József Viszlai och tog femton månader att bygga. Från början var det planerat att shoppingcentret skulle heta Ady brocenter, eftersom det ligger strax bredvid Adybron. De valde istället namnet Szinva eftersom det är namnet på floden som rinner igenom staden. Byggnaden består av två delar, en på varsin sida av floden Szinva, sammankopplade med en bro. I shoppingcentret finns bland annat en biograf och ett parkeringshus. Externa länkar Officiell webbplats Bilder Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från en annan språkversion av Wikipedia.
Église paroissiale Sainte-Élisabeth de la maison Árpád

L'église paroissiale Sainte-Élisabeth de la maison Árpád (Árpád-házi Szent Erzsébet-plébániatemplom) ou Église d'Erzsébetváros (Erzsébetvárosi plébániatemplom) est une église catholique romaine de Budapest située dans le quartier d'Erzsébetváros sur Rózsák tere. Elle est l'œuvre d'Imre Steindl. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Biserica Sfânta Elisabeta din Budapesta

Biserica Sfânta Elisabeta, cu referire la sfânta Elisabeta de Turingia (în limba maghiară Árpád-házi Szent Erzsébet), este un lăcaș romano-catolic din Budapesta, una dintre cele mai mari și mai importante biserici din oraș. Istorie și arhitectură Pe locul actualei clădiri exista o biserică construită în anul 1881 de către arhitectul Győző Ziegler. Din cauza numărului tot mai mare de credincioși biserica a devenit neîncăpătoare. În cadrul reuniunii Adunării Municipale din anul 1892, conduse de vice-primarul Károly Gerlóczy s-a luat hotărârea de a dărâma vechea biserică și de a construi una mult mai mare. Noua biserică avea să fie construită de către arhitectul Imre Steindl, cel ce a coordonat și lucrările de la Parlamentul din Budapesta. Pe lângă Imre Steindl au participat la lucrări și alți meșteri, între care Miksa Roth, specialist în realizarea de vitralii, și sculptorul în lemn Mor Holtzl. De asemenea, construcția bisericii nu ar fi fost posibilă fără ajutorul arhiepiscopului de Esztergom János Simor, care a donat o mare sumă de bani pentru biserică. Lucrările au început în anul 1895 și au fost finalizate în anul 1901. Biserica a primit hramul sfintei Elisabeta de Turingia, descendentă a dinastiei arpadiene. Edificiul a fost proiectat în stil neogotic având două turle înalte de 76 de metri și o rozetă. Deasupra rozetei se află sculptat un grup statuar ce o reprezintă pe Fecioara Maria alături de sfinții Ștefan I și Ladislau I. În fața bisericii există și o statuie a sfintei Elisabeta de Turingia. Biserica mai este cunoscută și sub numele de Biserica Rozelor (Rozsak templom) din cauza faptului că se află în Piața Rozelor (Rozsak tere), dar și datorită grădinii de trandafiri din curte. Imagini
Université d'art appliqué Moholy-Nagy

L'université d'art appliqué Moholy-Nagy (hongrois : Moholy-Nagy Művészeti Egyetem, université d'art appliqué Moholy-Nagy, prononcé [ˈmoholi ˈnɒɟ ˈmyːve:sɛti ˈɛɟɛtɛm], MOME) est l'une des universités de Budapest, fondée en 1870. Elle est l'héritière de l'École royale hongroise d'art appliqué (Országos Magyar Királyi Iparművészeti Tanoda) (1870-1880), issue d'une classe de l'École royale hongroise de dessin technique et de formation des professeurs de dessin (Országos Magyar Királyi Mintarajztanoda és Rajztanárképezde) - désormais l'université hongroise des beaux-arts -, devenue l'École d'art appliqué (Iparművészeti Iskola) (1890-1930) puis l'École supérieure hongroise d'art appliqué (Magyar Iparművészeti Főiskola) (1930-2000), l'université hongroise d'art appliqué (Magyar Iparművészeti Egyetem) (2000-2005). Elle est baptisée en 2005 du nom du peintre et photographe hongrois László Moholy-Nagy. Historique Les origines Le développement de l'université actuelle Organisation Fonctionnement Facultés Sites universitaires Enseignement et recherche Formation Échanges internationaux Activités de recherche Relations internationales Vie étudiante Bibliothèque universitaire Internats et collèges Vie associative Autour de l'université Instituts et institutions universitaires Sociétés universitaires Partenariats Financements Personnalités liées à l'université Enseignants Noémi Ferenczy (1950-1956) Élèves Albert Váradi Flóra Anna Buda, Palme d'or du court métrage 2023 Voir aussi Articles connexes Budapest Liste des universités de Hongrie Liens externes (hu + en) Site officiel Portail des universités Portail de Budapest