Kossuth-mauzóleum

A Kossuth-mauzóleum a budapesti Fiumei úti sírkert egyik nevezetes síremléke, Kossuth Lajos nyugvóhelye, amely a legnagyobb sírhely egész Magyarországon. Története Kossuth Lajos 1894-ben hunyt el 92. életévében az olaszországbeli Torinóban. Testét hazahozták, és Budapesten, a Fiumei úti sírkertben ingyenes, ideiglenes díszsírhelyre temették. Már ekkor felmerült egy nagyobb emlékmű építésének gondolata. A pályázatot végül csak 1900-ban írták ki. Több pályamű (építész + szobrász / pályamű) beérkezett, a következőket ismerjük: Gerster Kálmán és Strobl Alajos Hikisch Rezső és ifj. Mátrai Lajos Márkus Géza, Spiegel Frigyes és Kövesházi Kalmár Elza Schickedanz Albert és Herzog Fülöp Ferenc Bálint Zoltán, Jámbor Lajos és Kallós Ede Foerk Ernő és Füredi Richárd Tőry Emil és Donáth Gyula Komor Marcell, Jakab Dezső és Vedres Márk Heidelberg Sándor, Jónás Dávid és Bezerédi Gyula Schön Leo Lajta Béla, Telcs Ede és Tóth István A nyertes párost (Gerster Kálmán építész és Strobl Alajos szobrászművész) 1902-ben hirdették ki. (Érdekesség, hogy Gerster volt az 1880-as években épült Deák-mauzóleum tervezője is.) Maga Kossuth Lajos fia, Kossuth Ferenc is ezt a pályázatot tartotta megfelelőnek. Ekkor azonban vita bontakozott ki, mert öt zsűritag – köztük Lotz Károly festőművész, Zala György szobrászművész és Lechner Ödön építész – a Bálint Zoltán–Jámbor Lajos tervezőpáros és Kallós Ede szecessziós stílusú tervét ajánlotta megvalósításra. A főváros a tiltakozások ellenére 1903-ban a Gerster–Strobl-féle terv mellett döntött. A síremlék 1903 tavasza és 1909 decembere között épült fel, Kossuth Lajost, feleségét, húgát és leányát 1909. november 25-én helyezték örök nyugalomra benne. 1914-ben elhunyt Kossuth Ferenc is, majd 1923-ban Kossuth Lajos Tódor (Kossuth Lajos másik fia) akik ugyancsak itt kaptak méltó nyughelyet. A mauzóleum a második világháború és az 1956-os forradalom során megsérült. Ezt követően többé-kevésbé helyre állították. 1993 és 1999 között ismét részben felújították. Teljes, vizesedést megakadályozó rekonstrukciójára 2014–2015-ben került sor 415 millió forintos állami támogatásból, a Nemzeti Örökség Intézete közreműködésével. Felavatására 2015. december 9-én került sor: a megnyitó beszédet Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter mondta el. A Kossuth-mauzóleum a Fiumei úti sírkert és egyben Magyarország legnagyobb síremléke. Az épület műemléki védelem alatt áll. Külső része állandóan, belseje alkalmanként látogatható. Képtár Jegyzetek Források "Hatalmas botrány előzte meg a Kossuth-mauzóleum felépítését". mult-kor.hu. Hozzáférés: 2022. január 11.. "Kiadványaink – Kossuth-mauzóleum". intezet.nori.gov.hu. Hozzáférés: 2022. január 11.. "Kossuth Lajos mauzóleuma". muemlekem.hu. Hozzáférés: 2022. január 11.. "Kossuth-mauzóleum pályaterve". lajtaarchiv.hu. 2022. január 5. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2022. január 11.. "Papp Gábor György: Gerster Kálmán (1850–1927) munkássága. Doktori disszertáció" (PDF). doktori.btk.elte.hu. Hozzáférés: 2022. január 4.. "Papp Gábor György: Gerster Kálmán síremléképítészeti munkássága" (PDF). epa.oszk.hu. Hozzáférés: 2022. január 4.. Egyéb irodalom A Kossuth-mauzóleum emlékkönyve. Kossuth Lajos halála és temetése. A Kossuth-mauzoleum felavatása alkalmából szerkesztette dr. Kovács Dénes. Budapest, 1909. Szerző kiadása. Tóth Vilmos: Fiumei úti sírkert, Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság, Budapest, 2008, ISBN 978-963-06-4675-8 Több mint temető. A Fiumei úti sírkert, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2017, ISBN 978-615-80441-2-7 Kossuth-mauzóleum. NÖRI-füzetek 8., Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, é. n. [2010-es évek] E. Csorba Cs.: „A Kossuth-mauzóleum építéstörténete” In: Ars Hungarica 11/1 (1983)