Pancho Aréna

A Pancho Aréna, hivatalos nevén a Puskás Akadémia Pancho Aréna a felcsúti Puskás Akadémia FC labdarúgóklub 2014-ben elkészült stadionja. Elnevezés A Pancho elnevezés Puskás Ferenc keresztnevének spanyol változatának, a Franciscónak becézése. Spanyolországban így nevezték Puskást. A stadion nevére több változat is létezett a tervezése, építése során, az Aranycsapat Stadion, a Makovecz Stadion (Makovecz Imre stílusában épült), és a felcsúti stadion név is szóba került. Jellemzők A terveket Makovecz Imre kezdte el, azonban 2011-es halála után Dobrosi Tamás fejezte be. Az UEFA 2-es kategóriába sorolta a 3500 fő befogadóképességű stadiont. A stadion alapvetően a Puskás Akadémia FC mérkőzéseire, valamint nemzetközi és válogatott ifjúsági tornákra készült. A kivitelezés 2012 áprilisában kezdődött. FutballsTopTen sportportál 2016-os toplistáján a felcsúti Pancho Arénát tette az első helyre a földkerekség legszebb stadionjainak rangsorában. A tulajdonos a Puskás Akadémiát működtető Felcsúti Utánpótlás Neveléséért Alapítvány. A stadion 3,8 milliárd forintból épült. Az összeg a TAO-programon (társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszere) keresztül kapott 2,7 milliárd forintnyi támogatásból, önrészből, valamint magáncégek felajánlásaiból tevődött össze. Események Az első, még megnyitó előtti esemény, igaz zárt kapuk mögött lebonyolítva, 2014. április 1-jén a Puskás Akadémia – DVSC-TEVA Ligakupa negyeddöntő mérkőzés visszavágója volt. A hivatalos megnyitóra 2014. április 21-én került sor, a 2014-es Puskás-Suzuki-kupa döntőjét megelőzően, amelyen a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia és a Real Madrid U17-es csapata játszott egymással. A stadion az egyik helyszíne volt a 2014-es U19-es labdarúgó-Európa-bajnokságnak. A nyitómérkőzést és az egyik elődöntőt is itt rendezték. 2015. június 13-án az Omega Beat-Mise volt az első koncert, amit a stadionban rendeztek. Előtte a nézők kivetítőn tekinthették meg a Finnország–Magyarország Európa-bajnoki selejtező mérkőzést. Mihály Tamás, az együttes basszusgitárosa nyilvánosan kiállt véleménye mellett, hogy nem ért egyet az együttes stadionbéli fellépésével, ezért nem vett részt rajta. 2018. március 26-án a stadionban rendezték meg a Bulgária-Kazahsztán barátságos labdarúgó-mérkőzést, amelyet előbbi válogatott nyert meg 2-1-re. Válogatott mérkőzések a stadionban Kritikák A stadion megépítése hamar politikai és közéleti viták tárgyává vált, miután a létesítményt sokan Orbán Viktor miniszterelnök „szívügyének”, úri passziójának tekintették, a stadion V.I.P. páholyát Orbán Viktor állami tisztségviselők és üzletemberek szórakoztatására használja, ez ügyben számos politikai és egyéb bírálat is megjelent, különösen azután, hogy híre ment: a stadiont közpénzből építették. A vádakra Orbán és mások azt válaszolták, hogy a 3,8 milliárd forint 70 százaléka társasági adójuk egy részét felajánló, nyereséges magáncégektől érkezett, az úgynevezett TAO-program keretében, míg a maradék 30 százalékot az akadémia teremtette elő magánadományokból és hitelből. Ezzel szemben azonban a költségek mégiscsak adóforintokból állnak: 2011. július 1-je óta társasági adókedvezmény (TAO) vehető igénybe, ha a vállalkozások támogatják az úgynevezett látvány-sportágakat, vagyis a labdarúgást, a kézilabdát, a kosárlabdát, a vízilabdát és a jégkorongot. A támogatás céljai törvényben meghatározottak, ezért a szakszövetségekhez, amatőr és profi sportszervezetekhez, közhasznú alapítványokhoz befolyó pénzt utánpótlás-nevelésre, a képzéssel összefüggő feladatokra, a sportrendezvényekhez szükséges biztonsági követelményeket szolgáló infrastruktúra fejlesztésére, meghatározott beruházásokra, felújításokra, illetve személyi jellegű ráfordításokra lehet költeni. Tehát stadionépítésre is. 2012-ben 15 milliárd forint folyt be a focicsapatokhoz TAO-ból, ebből 2,8 milliárd Felcsútra került, vagyis több mint amire számítottak. 2013-ra az MLSZ 2,2 milliárd forintos támogatást javasolt az alapítványnak. Orbán tehát téved, amikor azt mondja, hogy a társasági adókedvezmény magánadomány. Valójában közjogi értelemben közpénz, állami támogatás, a bevezetésekor így kellett engedélyeztetni az Európai Bizottsággal. Másképpen fogalmazva, ha nem lenne, akkor adó formájában be kellene fizetniük a cégeknek, vagyis ez a bevétel hiányzik az államkasszából. További kritikákra adott okot, hogy a 3500 férőhelyes stadionban az átlagnézőszám ezer fő körül volt, a profi stadionban kétszer annyi ülőhely van, mint ahányan Felcsúton laknak. Ezen később állítólag ingyenes buszjáratokkal próbáltak javítani. A stadion megépítésének körülményei hasonlóak az 1975-ben megnyitott romániai Stadionul Viitorul létesítményhez, amely Nicolae Ceaușescu diktátor szülőhelyén épült fel. Érdekesség A stadion közvetlenül a miniszterelnök háza mellé épült, továbbá a létesítmény házirendje egyebek mellett tiltja az aktuálpolitizálást is. Galéria Kapcsolódó szócikkek Mészáros Lőrinc Vál-völgyi Kisvasút Jegyzetek Források "Pancho Aréna lesz a felcsúti futballstadion". sportgeza.hu. 2014. március 3. Hozzáférés: 2014. március 8.. "Szauron kastélya épül Felcsúton". sportgeza.hu. 2013. július 8. Hozzáférés: 2014. március 8.. További információk "Bejárás a Puskás Akadémia épülő stadionjában (Sport1TVhu videó)". youtube.com. Hozzáférés: 2014. március 8.. Ilyen lett a felcsúti stadion – Origo Helybéliek véleménye a stadionról Pancho Aréna. A Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia épületegyüttese. Mester és tanítvány – Makovecz Imre és Dobrosi Tamás építészete Felcsúton, 2008–2015; szerk. Dobrosi Tamás, interjúk Dénes Eszter; Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia, Felcsút, 2015