Rajk Szakkollégium

A Rajk Szakkollégium 1970-ben alakult a Budapesti Corvinus Egyetem (akkori nevén Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem) hallgatóinak kezdeményezésére, Chikán Attila vezetésével. Az intézmény alapításakor a szakkollégiumok angolszász és francia példáit vették alapul, ahol a tehetséges diákok személyre szabott tutorálásban részesültek. Emellett a NÉKOSZ tehetséggondozó hagyományaira is építettek, hogy elősegítsék a kiemelkedő hallgatók szakmai és közösségi fejlődését, valamint a társadalmi mobilitást. A Rajk Szakkollégium demokratikus működése révén a hallgatók aktívan alakítják közösségük jövőjét, miközben elmélyítik szakmai tudásukat és fejlesztik vezetői készségeiket. Rajkosok közül sokan váltak meghatározó szereplőkké a gazdaságban, tudományban és közéletben, ami jól mutatja a Szakkollégium elkötelezettségét a szakmai kiválóság és a társadalmi felelősségvállalás iránt. A Rajk a rendszerváltás előtt A Rajk Szakkollégium az 1970-es évek elején jött létre, a Kádár-korszak enyhülő politikai légkörében, hogy elősegítse a tehetséges hallgatók szakmai, közösségi fejlődését és társadalmi mobilitását. A kollégium már alapításától fogva az önszerveződésre épített, ami lehetővé tette, hogy a diákok maguk alakítsák ki a legkorszerűbb oktatási tartalmakat. Ennek köszönhetően Magyarországon először a Rajkban tanulhattak olyan innovatív tantárgyakat, mint az ökonometria, a programozás és a vállalatértékelés. Az 1980-as években a Rajk Szakkollégium nemcsak szakmai, hanem politikai téren is egyre jelentősebb szerepet vállalt. Számos politikai fórumot szervezett, köztük a Szarvasi találkozót (mára már NYATA) , amely az ellenzéki politizálás egyik kulcsfontosságú eseménye volt. A kollégium támogatta az ellenzéki szerveződéseket, és aktívan részt vett a Szakkollégiumi Mozgalom megszervezésében. Az alakuló Fidesz alapítói között is számos Rajkos hallgató szerepelt. A politikai aktivitás mellett a Rajk folyamatosan fejlesztette szakmai programját. Az önszerveződő diákok által kialakított kurzusrendszer szigorú beszámolási követelményeket támasztott, és kiemelt hangsúlyt fektetett a TDK-dolgozatok elkészítésére. A kollégium közreműködött további szakkollégiumok létrehozásában is, mint a Bibó István Szakkollégium, a Széchenyi István Szakkollégium és a Társadalomelméleti Kollégium Budapesten, valamint a Mikó Imre Szakkollégium Kolozsváron. Az 1980-as évek végére a Rajk Szakkollégium meghatározó szereplővé vált a rendszerváltás előkészítésében, miközben megőrizte innovatív, önszerveződő szellemiségét és hozzájárult a magyar felsőoktatás fejlődéséhez. A Rajk, mint intézmény A Rajk Szakkollégium közössége az önszerveződés és az önkormányzatiság alapelvein nyugszik, melyek révén a hallgatók közössége irányítja a kollégium mindennapjait. A Kollégiumi Gyűlés, ahol minden tag szavazati joggal rendelkezik, a legfelsőbb döntéshozó testület, amely biztosítja a demokratikus működés alapjait. Az itt hozott döntések tükrözik a közösség akaratát, és meghatározzák a kollégium jövőbeli irányvonalát. A hallgatók önállóságát a Diákbizottság (DB) vezeti, amely évente megválasztott tagokból áll. Ez a testület felelős a kollégium napi működésének biztosításáért, a szakmai és közösségi programok szervezéséért, valamint a tagok közötti együttműködés elősegítéséért. A DB titkárának és tagjainak kiemelkedő szerepe van a közösségi élet fenntartásában és az innovatív kezdeményezések támogatásában. A titkár személye különösen fontos, mivel ő a kapcsolat a különböző hallgatói csoportok és a vezetés között, és feladata, hogy a kollégium minden lényeges ügyét napirenden tartsa. A Szakmai Munka Tanácsa (SZMT) felelős a Rajk szakmai életének irányításáért. Az SZMT biztosítja, hogy a hallgatók a legkorszerűbb tudásra tegyenek szert: a kollégium kurzusrendszere minden évben változik az igényeknek megfelelően, így jön létre évente akár 40-50 kurzus a 100 fős tagság számára. Az SZMT munkája révén a Rajk Szakkollégium szakmai színvonalát folyamatosan fenntartják és fejlesztik. A felvételi eljárás lebonyolítását a Felvételi Bizottság (FEB) végzi, amelynek szintén hallgatói tagjai vannak. Ez a bizottság felelős a legtehetségesebb diákok kiválasztásáért, biztosítva ezzel a kollégium magas színvonalának fenntartását. A FEB által hozott döntések nem csupán a kollégium szakmai színvonalát határozzák meg, hanem a közösség jövőbeli összetételét is. Bár a Rajk Szakkollégiumot nagyrészt a hallgatók vezetik, a „felnőttek”, a volt szakkollégisták – azaz az igazgatók, nevelőtanárok és más idősebb tanácsadók – szerepe is jelentős. Ők nemcsak iránymutatást és támogatást nyújtanak a diákok számára, hanem biztosítják, hogy a kollégium autonómiája és hagyományai megmaradjanak. Chikán Attila, a kollégium alapítója és jelenlegi elnöke, hosszú évtizedek óta segíti a Rajk működését, és az ő személye biztosítja a kollégium értékrendjének folytonosságát. A Rajk szervezeti struktúrája tehát egy dinamikusan változó rendszer, ahol a hallgatói kezdeményezések és a közösségi elvek folyamatosan formálják a kollégium működését. A „felnőttek” és a hallgatók közötti együttműködés pedig biztosítja, hogy a kollégium a változások ellenére is megőrizze alapvető értékeit és céljait. A kollégiumi szakmai tevékenység A Rajk Szakkollégium szakmai rendszere az intézmény egyik legfontosabb alapköve, amely a hallgatók szakmai fejlődését támogatja és egyedülálló módon integrálja a diákok önálló kezdeményezéseit, a közösségi szellemet és az innovációt. A rendszer lényege, hogy a hallgatók aktívan alakíthatják saját tanulási útjukat, miközben a legmagasabb színvonalú oktatást és szakmai mentorálást kapják. Kurzusok és képzési struktúra A Rajkban a diákok minden félévben maguk választhatják meg, hogy milyen kurzusokat vesznek fel a kollégiumban, így biztosítva, hogy tanulmányaik a saját érdeklődési körükhöz igazodjanak. A kurzusok szervezése az SZMT (Szakmai Munka Tanácsa) feladata, amely minden tavasszal összegyűjti a kollégisták javaslatait, majd felkéri az oktatókat a kurzusok megtartására. Az SZMT munkája során arra törekszik, hogy a kurzusok tematikája és formája megfeleljen a hallgatók érdeklődésének és a kollégium szakmai elvárásainak. A kurzusok általában kis létszámúak, 4-8 fő részvételével zajlanak, ami lehetővé teszi a hallgatók számára a mélyebb elmélyülést az adott témában és az intenzív személyes kapcsolatot az oktatókkal. A kurzusok hetente egyszer, kétórás alkalmak keretében zajlanak, amelyeket jelentős egyéni felkészülés egészít ki. A félév végén a hallgatók egyéni produktumot készítenek, amely lehet írásbeli dolgozat, prezentáció vagy más kreatív alkotás, és amelyet a kurzusvezető és az SZMT bírál el. A kurzusok tematikája rendkívül széles spektrumot ölel fel. A közgazdaságtan és más társadalomtudományok mellett helyet kapnak művészeti, történeti, módszertani és gyakorlati jellegű kurzusok is. Az SZMT igyekszik biztosítani, hogy a hallgatók mind széles körű általános szakmai műveltséget, mind elmélyült tudást szerezzenek egy-egy szűkebb szakterületen. Különleges kurzusformák és mesterkurzusok A Rajkban nemcsak hagyományos féléves kurzusok, hanem különleges, blokk-kurzusok is vannak, amelyek rövidebb idő alatt, intenzívebb formában kerülnek megtartásra. Ezeket gyakran neves külföldi előadók vezetik, akik speciális tudásukat osztják meg a hallgatókkal. Az ilyen kurzusok különleges alkalmakat kínálnak a nemzetközi tudományos életben elismert szakemberek megismerésére és a velük való közvetlen eszmecserére. A szakmai munka egyik kiemelkedő eleme a Neumann-, Simon- és Andorka-díjasokhoz kapcsolódó mesterkurzusok. Ezek a díjak a világ legnevesebb tudósainak ítélt elismerések, akik a díjátadó másnapján egy szűk, 10-20 fős csoport számára mesterkurzust tartanak. Ezek a szemináriumok különösen fontosak, mert a hallgatók közvetlenül a tudományos élet élvonalába tartozó kutatóktól tanulhatnak, miközben aktívan részt vesznek a szakmai párbeszédben. Szakmai versenyek és díjak A Rajk Szakkollégium szakmai rendszere szoros kapcsolatban áll a különféle szakmai versenyekkel és díjakkal. A kollégium belső díjai, mint a Heller Farkas-díj és a Kreatív Díj, ösztönzik a hallgatókat a kiemelkedő teljesítményre és az innovációra. A Heller Farkas-díjat évente legfeljebb egy végzős hallgató kaphatja meg, aki tartósan magas színvonalú szakmai munkát végzett, és ezt a közösség is elismerte. A Kreatív Díj pedig azokat a hallgatókat jutalmazza, akik a leginnovatívabb és legeredetibb kurzusbeszámolókat készítik el. Emellett a kollégium külső elismerései is fontos szerepet játszanak a szakmai közösség életében. A John von Neumann-díj, a Herbert Simon-díj és az Andorka Rudolf-emlékérem olyan neves tudósoknak ítélt díjak, akik jelentős hatást gyakoroltak a társadalomtudományok területén, és közvetve vagy közvetlenül hozzájárultak a szakkollégisták szakmai fejlődéséhez. Ezek a díjak nemcsak a tudományos kiválóságot ismerik el, hanem elősegítik a szakkollégium nemzetközi kapcsolatait és szakmai hírnevét is. Kutatás és Tudományos Diákköri Konferencia (TDK) A Rajkban a hallgatóknak lehetőségük van egyéni vagy csoportos kutatási tevékenységet folytatni, amelyet az SZMT aktívan támogat. A kutatási tevékenységek eredményeit a Tudományos Diákköri Konferencián (TDK) mutathatják be, amely a szakkollégiumi plakett megszerzésének egyik feltétele is. A TDK-n való részvétel nemcsak a tudományos közösségbe való belépést jelenti, hanem hozzájárul a hallgatók szakmai elismertségéhez és fejlődéséhez is. Kapcsolat az egyetemi tantervvel A Rajk Szakkollégium szakmai rendszere szorosan kapcsolódik az egyetemi tantervhez, de attól jelentősen eltér is. Míg az egyetemi oktatás inkább az átlagos diákra összpontosít, addig a szakkollégium a legtehetségesebb hallgatókra épít, akik az egyetemi tanulmányaikon túl is magas színvonalú szakmai munkát végeznek. A szakkollégiumi kurzusok kiegészítik és gazdagítják az egyetemi képzést, gyakran olyan témákat és módszereket kínálva, amelyek az egyetemi oktatásban nem, vagy csak korlátozottan elérhetők. Előadások és szakmai fórumok A Rajk Szakkollégiumban rendszeresen szerveznek nyílt előadásokat és fórumokat, ahol a hallgatók tudományos, társadalmi és politikai témákról cserélhetnek eszmét. Ezek az események lehetőséget kínálnak arra, hogy a diákok mélyebb betekintést nyerjenek az aktuális kérdésekbe, és fejlesszék kritikai gondolkodásukat. A külső meghívottak előadásai mellett a hallgatók maguk is szerveznek szakmai vitákat, amelyekben különböző nézőpontok ütköztetése révén gazdagodnak. Neumann János-díj A Rajk Szakkollégium 1994-ben alapította a Neumann János-díjat, amely évente kerül kiosztásra. A díj célja, hogy elismerje azokat a kiemelkedő tudósokat, akik az egzakt társadalomtudományok területén jelentős hozzájárulást tettek, és munkásságukkal meghatározó hatást gyakoroltak a kollégium kutatási irányaira és a hallgatók szakmai fejlődésére. A díj különlegességét az adja, hogy a teljes kiválasztási folyamat diákok által irányított. A díjazottakat a szakkollégium diákjainak közössége választja ki egy előzetesen meghatározott választási mechanizmus alapján. Ez a demokratikus folyamat egyedivé teszi a díjat a tudományos elismerések között, mivel a döntés teljes egészében a diákok kezében van. A díjazottak között számos világhírű tudós szerepel, akik közül sokan Nobel-díjasok, ezzel is erősítve a Rajk Szakkollégium nemzetközi hírnevét és szakmai kapcsolatait. A díjazott tudósokat a kollégium vendégül látja, ahol a Neumann Lecture keretében nyilvános előadást vagy előadássorozatot tartanak, amelyen a kollégium közössége és a szélesebb szakmai közönség is részt vehet. Ezen a rendezvényen a díjazottak egy Neumann János munkásságát szimbolizáló emlékplakettet vehetnek át. Az évek során a Neumann János-díjat az alábbi neves tudósok nyerték el: Ez a díj nemcsak a tudományos kiválóság elismerése, hanem a Rajk Szakkollégium diákjainak szakmai irányultságát és intellektuális fejlődését is tükrözi. Herbert Simon-díj A Herbert Simon-díjat 2004-ben alapította a Rajk Szakkollégium, hogy elismerje azon elméleti szakembereket, akik munkásságukkal kiemelkedően hozzájárultak a gyakorlati gazdasági problémák megoldásához, valamint jelentős hatást gyakoroltak a kollégisták szakmai fejlődésére és gondolkodására. A díj névadója, Herbert Simon, a 20. század egyik legnagyobb polihisztora volt. Széles körben elismert munkássága a szervezeti döntéshozataltól a problémamegoldás pszichológiájáig terjedt, és meghatározó szerepet játszott a kreatív folyamatok számítógépes szimulációjában is. Simon 1978-ban elnyerte a közgazdasági Nobel-díjat, amelyet a korlátozott racionalitás elméletének kidolgozásáért kapott, megkérdőjelezve a racionális gazdasági ember alapvető közgazdasági feltevését. Herbert Simon 1988-as magyarországi látogatása során a Rajk Szakkollégiumban is tiszteletét tette, ami hozzájárult ahhoz, hogy a kollégium a díjat az ő nevéről nevezte el. A Neumann János-díj mintájára alapított Herbert Simon-díj létrehozását az üzleti tudományok iránti növekvő érdeklődés inspirálta a szakkollégiumon belül. Míg a Neumann-díj az egzakt társadalomtudományok terén kiemelkedő tudósokat jutalmazza, a Herbert Simon-díj célja az, hogy olyan szakembereket ismerjen el, akik a gazdasági és üzleti problémák gyakorlati megoldásában értek el kiemelkedő eredményeket. A díjat minden évben a Kollégiumi Gyűlés ítéli oda, a döntési folyamat pedig teljes egészében a kollégium diákjai által irányított. Ez a demokratikus választási mechanizmus különbözteti meg a Herbert Simon-díjat más hasonló elismerésektől, hiszen a díjazottat maguk a hallgatók választják ki, figyelembe véve, hogy a jelölt munkássága mennyiben járult hozzá az ő szakmai fejlődésükhöz és gondolkodásuk formálásához. A Herbert Simon-díj átadása mindig kiemelt esemény a kollégium életében. A díjazott meghívására kerül sor, aki előadást és mesterkurzust tart a kollégiumban. Ez az alkalom lehetőséget biztosít a hallgatóknak, hogy közvetlenül tanuljanak a díjazottól, és mélyebb betekintést nyerjenek annak kutatási területeibe. Emellett a kollégisták egy különleges gyűjteményt is összeállítanak és fordítanak le magyarra a díjazott műveiből, amelyeket a mesterkurzus és az előadások során felhasználnak. Az alábbi táblázatban látható a Herbert Simon-díj eddigi díjazottjainak listája, akik világszínvonalú kutatási eredményeikkel gazdagították a kollégium közösségét: A Herbert Simon-díj elnyerése nemcsak egy elismerés, hanem lehetőség is arra, hogy a díjazott közvetlenül hozzájáruljon a Rajk Szakkollégium tagjainak fejlődéséhez, egyedülálló szakmai élményt biztosítva a jövő közgazdászainak és üzleti vezetőinek. Andorka Rudolf Medál A Rajk Szakkollégium 2020-ban alapította az Andorka Rudolf Medált, amelyet olyan kiemelkedő társadalomtudósoknak ítélnek oda, akik jelentős hatást gyakoroltak a szakkollégisták szakmai fejlődésére és gondolkodására. A medál Andorka Rudolf, a magyar szociológiatudomány meghatározó alakja előtt tiszteleg, aki a szociológia és a demográfia területén végzett munkásságával alapvetően formálta a magyar társadalomtudományi gondolkodást. Andorka Rudolf, aki 1931. április 30-án született, a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem rektora is volt, és maradandó hatással volt a magyar akadémiai életre. Az Andorka Rudolf Medál célja, hogy elismerje azokat a tudósokat, akik nemzetközi szinten is kiemelkedő teljesítményt nyújtottak a társadalomtudományokban, és inspirációt nyújtottak a szakkollégium diákjai számára. A díjat a kollégium közössége ítéli oda, és az első díjazott Robert D. Putnam, a Harvard Egyetem professzora volt, aki a COVID járvány miatt 2022-ben vehette át az elismerést. Robert D. Putnam, a Harvard Egyetem John F. Kennedy School of Government közpolitikáért felelős professzora, világszerte ismert kutatásai révén vált a társadalomtudományok meghatározó alakjává. Legismertebb munkája, a Bowling Alone: The Collapse and Revival of American Community című könyv, amely a társadalmi tőke fontosságát és az amerikai közösségek hanyatlását vizsgálja. Putnam kutatásai rávilágítottak arra, hogy a társadalmi kapcsolatok és a kölcsönös bizalom milyen kulcsszerepet játszanak a sikeres és virágzó társadalmak kialakulásában 2023-ban Philippe Bourgois, az amerikai University of California, Los Angeles antropológusa kapta meg a medált, aki munkásságával a társadalmi marginalizáció és integráció kérdéseit vizsgálja. Bourgois 2024 áprilisában látogatott el a szakkollégiumba, hogy mesterkurzust tartson, ahol a hallgatók különböző magyar relevanciájú antropológiai kutatásokat folytattak az ő munkalapján. Az alábbi táblázatban találhatóak az Andorka Rudolf Medál díjazottjai, akik társadalomtudósként kiemelkedő hatással voltak a Rajk közösségére és a társadalomra: Az Andorka Rudolf Medál a Rajk Szakkollégium legújabb elismerése, amely tiszteleg Andorka Rudolf emléke előtt, és tovább erősíti a társadalomtudományok és a szakkollégium közötti kapcsolatot. A névválasztás és annak jelentősége A Rajk Szakkollégium eredetileg Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem Szakkollégiuma néven alakult, de 1973-ben a kollégisták úgy döntöttek, hogy az intézmény Rajk László kommunista politikusról nevezi el magát. Ez a döntés a Kádár-korszak idején merész lépésnek számított, mivel Rajk neve és sorsa – különösen az ellene folytatott koncepciós per és 1949-es kivégzése – a rezsim számára kényes téma volt. A név felvétele egy egyetemista diákközösség kritikája volt a rendszer felé, amely kifejezte a kommunista rezsimhez való kritikus hozzáállásukat. A név mára már inkább a Szakkollégium több mint 50 éves történetének szimbólumává vált, elválva az eredeti személytől. 2018-ban a kollégium úgy döntött, hogy elhagyja a keresztnevet, és Rajk Szakkollégium néven folytatja tovább, ezzel is kifejezve, hogy elhatárolódik Rajk László személyétől, de tiszteli a kollégium szellemiségét és múltját. Jegyzetek Forrás Chikán Attila, Ilyés Márton: A Rajk Szakkollégium modellje • Értékek, elvek, módszerek További információk 20 éves a Rajk László Szakkollégium; szerk. Sass Magdolna; MKKE Rajk László Szakkollégium, Bp., 1990 25 éves a Rajk László Szakkollégium. Jubileumi kiadvány; szerk. Horváth Ágnes; BKTE, Bp., 1995 Látószögek. Interjúkötet a Rajk László Szakkollégium megalakulásának 25. évfordulója alkalmából; szerk. Bíró Gergely et al.; Aula, Bp., 1996 Transz. Rajk László Szakkollégium, 1995–2000; szerk. Bálint Eszter et al.; Rajk László Szakkollégium, Bp., 2000 Re: 35. Harmincöt éves a Rajk László Szakkollégium, 2000–2004; szerk. Jánka Adrienn, Szolnoki Pálma; Rajk László Szakkollégium, Bp., 2005 Ki kicsoda? A Rajk László Szakkollégium VOSZKosainak névsora; szerk. Kiss Zsófia, Nagy Eszter; Rajk László Szakkollégium Alapítvány, Bp., 2006 Green label. Negyven éves a Rajk László Szakkollégium, 2005–2010; szerk. Kovács Máté; Rajk László Szakkollégium Alapítvány, Bp., 2010 Lebegő tetők. Életképek és elmélkedések a kollégiumról. 1990–2000; szerk. Édes Balázs; Rajk László Szakkollégium, Bp., 2010 Új ablakon kitekintve. Életképek és elmélkedések a kollégiumról. 2000–2010; szerk. Baranyi László, Drabant Béla; Rajk László Szakkollégium, Bp., 2010 Repedező falak között. Életképek és elmélkedések a kollégiumról. 1970–1990; szerk. Kézdi Gábor; Rajk László Szakkollégium, Bp., 2010 Kapcsolódó szócikkek Budapesti Corvinus Egyetem Eötvös Loránd Tudományegyetem EVK Szakkollégium Fiatal Autonóm Közgazdászok Társasága Gyakorlati Diplomácia Szakkollégiuma Heller Farkas Szakkollégium Széchenyi István Szakkollégium Szent Ignác Jezsuita Szakkollégium Társadalomelméleti Kollégium Bibó István Szakkollégium Mikó Imre Jog- és Közgazdaságtudományi Szakkollégium Herbert Simon-díj Neumann János-díj