Szegedi Fegyház és Börtön

A Szegedi Fegyház és Börtön (közismert néven „Csillagbörtön”, vagy „Csillag”) büntetés-végrehajtási intézet Csongrád-Csanád vármegye székhelyén, Szegeden. Költségvetési szerv, jogi személy. Alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben: az előzetes letartóztatással, a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és börtön fokozatú szabadságvesztésével, a férfi elítéltek életfogytig tartó szabadságvesztésével, továbbá az elzárással összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. Felügyeleti szerve a Belügyminisztérium, szakfelügyeletet ellátó szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. Története 1785-ben II. József császár a szenci fenyítőházat Szegedre költöztette át, a vár kazamatáiba. A várbörtön 1874-ig működött, a máig létező büntetés-végrehajtási intézet létrehozásáról 1881-ben döntöttek. A Szegedi Királyi Kerületi Börtön építését 1883-ban kezdték meg Wagner Gyula műépítész tervei alapján. Alapító okirata szerint 1884-ben létesült, a rendeltetésének 1885. január 1-jén adták át. Az épületkomplexum eredetileg három funkcionális egységből állt: a két épületszárnyból álló törvényszéki fogházból, a büntető-törvényszéki palotából és a kerületi börtönből (ez épült csillag alakban, innen a közismert „Csillagbörtön” elnevezés). 1921-ben a rabok foglalkoztatására létrejött az újszegedi bérgazdaság, 1938-ban pedig a nagyfai mezőgazdasági egységben (ma: Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet) kezdődött meg a munkáltatás. A második világháború végén a börtönépületben hadifogolytábor működött. 1960 és 1970 között átfogó épület- és épületgépészeti felújítás történt, 1962-ben alagút épül a börtön és az üzemcsarnok között. 1986-ban elkészült az ún. „csillag toldalékszárny” (fürdők, foglalkoztató helyiségek), és kiépült a zárt láncú biztonsági rendszer. Az átmeneti csoportba helyezettek részére a Dorozsmai úton felépült az ún. „Átmeneti Intézet”, amely 1996-ig üzemelt. Ugyanitt 2002-ben adták át a II. objektumot, az ún. „előzetes börtönt”. A Vasasszentpéter utcában 1890-ben államfogház létesült, amely 1945-ig működött, majd az épületében szolgálati lakásokat alakítottak ki. Az előzetes letartóztatottakat 1952-ig a Széchenyi téri törvényszéki „fiókfogházban” őrizték. A második világháború alatt a Béke utcában internálótábor, majd a börtön kezelésében álló „külső katonai fogház” működött 1953-ig. Az elítéltek foglalkoztatását az intézet mellett működő Nagyfa-Alföld Mezőgazdasági és Vegyesipari Kft. (jogelődje az Alföldi Bútorgyártó Kft.) szolgálja. Híres fogvatartottak A „Csillagban” és az államfogházban egyaránt sok híres és hírhedt személy raboskodott: Szálasi Ferenc Rákosi Mátyás Kun Béla Kádár János Boi Gyula Bene László Ember Zoltán Balogh Lajos Szabó Zoltán Magda Marinkó Richter Richárd Gömbös Ernő Irodalom Lőrincz József – Nagy Ferenc: Börtönügy Magyarországon. Budapest: Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. 1997. ISBN 963-03-4346-0 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról Csillagbörtön 1885-2005, Szegedi Fegyház és Börtön, Szeged, 2005, 48 p. Oláh Miklós: A Csillagépület. Bába Kiadó, Szeged, 2005, 106 p., ISBN 963-9511-98-6 Oláh Miklós: Fejezetek a szegedi várbörtön történetéből. Bába Kiadó, Szeged, 2000, 152 p., ISBN 963-9144-97-5 Oláh Miklós (szerk.): Ora et labora – Hitélet és az egyház tevékenysége a Csillagbörtönben a XIX. században és a XX. század végén, Bába Kiadó, Szeged, 2000, 199 p., ISBN 963-9144-85-1 50 éves a Börtönbútorgyár. (Szerk. Oláh Miklós) Bába Kiadó, Szeged 2001. 272 p., ISBN 963-9347-27-2 Jegyzetek További információk A Csillagbörtön honlapja Riport a szegedi Csillag börtönből – Delmagyar.hu Archiválva 2008. július 30-i dátummal a Wayback Machine-ben Látogatóban a legszigorúbb börtönben – Alfahir.hu