NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fajsz (Ort)

Fajsz ['fɒjs] (kroatisch Fajsin) ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Kalocsa im Komitat Bács-Kiskun. Geographische Lage Fajsz liegt 80 Kilometer südwestlich des Komitatssitzes Kecskemét und 13 Kilometer südwestlich der Kreisstadt Kalocsa am linken Ufer der Donau. Nachbargemeinden sind Bátya, Miske, Sükösd und Dusnok. Am gegenüberliegenden Donauufer befindet sich die Gemeinde Fadd. Geschichte Im Jahr 1913 gab es in der damaligen Großgemeinde 906 Häuser und 3476 Einwohner auf einer Fläche von 5677 Katastraljochen. Sie gehörte zu dieser Zeit zum Bezirk Kalocsa im Komitat Pest-Pilis-Solt-Kiskun. Gemeindepartnerschaft Frankreich Trun, Frankreich, seit 1996 Sehenswürdigkeiten Fajsz-Denkmal Römisch-katholische Kirche Szent István király, erbaut 1910 im neoromanischen Stil nach Plänen von Ernő Foörk und Gyula Petrovácz Römisch-katholische Kapelle Fájdalmas Szűz auf dem Friedhof Szent-Erzsébet-Statue Verkehr Östlich der Gemeinde verläuft die Hauptstraße Nr. 53. Es bestehen Busverbindungen nach Baja sowie über Kalocsa und Tass nach Budapest. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich in Kalocsa. Literatur Fajsz – Településképi Arculati Kézikönyv 2017. Hrsg. von der Gemeindeverwaltung. Einzelnachweise Weblinks Fajsz község weboldala. Offizielle Webseite. Abgerufen am 13. Januar 2026 (ungarisch). Magyarország helységnévtára: Fajsz. Daten zur Gemeinde. In: ksh.hu. Központi Statisztikai Hivatal; abgerufen am 13. Januar 2026 (ungarisch, englisch). Fajsz. In: A Pallas Nagy Lexikona. Abgerufen am 13. Januar 2026 (ungarisch). Szent István király templom. In: miserend.hu. Abgerufen am 13. Januar 2026 (ungarisch). Fájdalmas Szűz kápolna. In: miserend.hu. Abgerufen am 13. Januar 2026 (ungarisch).
Fajsz

Fajsz es un pueblo ubicado en el distrito de Kalocsa, en el condado de Bács-Kiskun, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 31,99 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 1600 habitantes,​ con una densidad de población de 50,02 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Fajsz

Fajsz est un village et une commune du comitat de Bács-Kiskun en Hongrie. Géographie Fajsz se trouve sur la rive est du Danube, à une quinzaine de kilomètres au sud de Kalocsa. Histoire Économie Édifices et lieux d'intérêt Villes jumelées Trun (Orne) (France) Notes et références Portail de la Hongrie
Fajsin

Fajsin (mađarski: Fajsz) je selo u jugoistočnoj Mađarskoj. Zauzima površinu od 31,99 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se u regiji Južni Alföld, na 46°25' sjeverne zemljopisne širine i 18°55' istočne zemljopisne dužine, nekoliko kilometara istočno od Dunava, 15 km od Baćina, 15 km od Voktova, 17 km od Kalače, 19 km od Ajoša, 32 km od Baje, a 6,5 km od Dušnoka, uz istočnu obalu Dunava. Upravna organizacija Upravno pripada kalačkoj mikroregiji u Bačko-kiškunskoj županiji. Poštanski broj je 6352. Stanovništvo U Fajsinu živi 1959 stanovnika (2005.). Stanovnici su Mađari. Bilješke Vanjske poveznice Fajsin na fallingrain.com
Fajsz

Fajsz è un comune dell'Ungheria di 1 959 abitanti (dati 2005). È situato nella contea di Bács-Kiskun. Geografia fisica Il comune è situato a circa 15 km da Kalocsa ed è sulla riva del Danubio. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Fajsz Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su fajsz.hu.
Fajsz (miejscowość)

Fajsz – wieś i gmina w południowej części Węgier, w pobliżu miasta Kalocsa. Miejscowość leży na obszarze Wielkiej Niziny Węgierskiej, w komitacie Bács-Kiskun, w powiecie Kalocsa. Gmina liczy 1759 mieszkańców (2009) i zajmuje obszar 31,99 km². Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Fajsz

Fajsz este un sat în districtul Kalocsa, județul Bács-Kiskun, Ungaria, având o populație de 1.757 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Fajsz avea 1.757 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (95,34%) erau maghiari, existând și minorități de romi (2,08%) și germani (1,29%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,29% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (61,01%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (3,59%) și reformați (3,02%). Pentru 32,1% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Файс (Венгрия)

Файс (венг. Fajsz) — посёлок(község) в медье Бач-Кишкун в Венгрии. История Название восходит к знаменитому венгерскому правителю Файсу (внуку Арпада). Деревня упоминается ещё в документе 1212 года. Она пережила турецкую оккупацию, и упоминается в переписи 1715 года. В 1720 году здесь был основан католический приход, а в 1750 году построена церковь. Население На 1 января 2016 года в посёлке проживало 1655 человек. Города-побратимы Примечания
Cementerio de Farkasrét

El Cementerio de Farkasrét​ (en húngaro: Farkasréti temető) es uno de los cementerios más famosos de Budapest en Hungría. Se inauguró en 1894 y es conocido por su espectacular vista hacia la ciudad (varias personas lo aprecian más como una zona turística que como un cementerio). Comprende las tumbas de numerosos personajes notables húngaros y es el lugar preferido para sepultar los actores y artistas (cantantes de ópera, músicos, pintores, escultores, arquitectos, escritores, poetas). También incluye las tumbas de varios científicos, académicos y deportistas. Las tumbas se adornan a menudo con esculturas notables. Se dispone de parques de la década de 1950, cuando adquirió su aspecto actual y se expandió. La sala mortuoria y la nueva capilla se construyeron en la década de 1980 según los planes de Imre Makovecz. En la era comunista, los funerales religiosos estaban prohibidos en el cementerio Kerepesi, por lo que se convirtió en el único lugar disponible para los que querían un funeral religioso. Véase también Monumento funerario Necrópolis Panteón Referencias
Cimetière de Farkasrét

Le cimetière de Farkasrét (Farkasréti temető, [ˈfɒɾkɒʃɾeːti ˈtɛmɛtøː]) est l'un des plus célèbres cimetières de Budapest, capitale de la Hongrie. Situé à Buda, dans le quartier de Farkasrét, il est ouvert en 1894 et est remarquable pour la vue spectaculaire qu'il offre sur la ville. Il comprend de nombreuses tombes de célébrités hongroises, et demeure le lieu d'inhumation préféré des acteurs et autres artistes (chanteurs d'opéra, musiciens, peintres, sculpteurs, architectes, écrivains, poètes). Il contient aussi les sépultures de plusieurs scientifiques, académiciens et sportifs. Les tombes sont souvent décorées de sculptures remarquables. Le cimetière a été aménagé avec des espaces verts dans les années 1950, quand il reçut l'apparence et l'espace qui sont les siens aujourd'hui. La salle mortuaire et la nouvelle chapelle ont été construites dans les années 1980, sur des plans d'Imre Makovecz. Pendant l'ère socialiste, les obsèques religieuses étant interdites au cimetière Kerepesi, il devint le seul lieu pour ceux qui désiraient une cérémonie d'enterrement religieuse. La tombe la plus ancienne est celle de l'ingénieur Ferenc Cathry Szaléz, concepteur du Fogaskerekű (chemin de fer à crémaillère de Budapest) et du pont Marie-Valérie reliant Esztergom (Hongrie) et Štúrovo (Slovaquie). Liste de personnalités inhumées à Farkasrét Par ordre alphabétique : Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Farkasréti Cemetery » (voir la liste des auteurs). Liens externes (hu) Site officiel Portail de la mort Portail de Budapest
Cemitério de Farkasréti

Cemitério de Farkasréti (em húngaro: Farkasréti temető) é um dos mais famosos cemitérios em Budapeste. Foi aberto em 1894 sendo notado por suas múltiplas vistas extensas da cidade. A sepultura mais antiga ainda localizada em seu local original é do engenheiro mecânico Ferenc Cathry Szaléz, projetista da ferrovia a cremalheira de Budapeste ("Budapesti fogaskerekű vasút") e da Ponte Maria Valéria em Esztergom. Sepultamentos notáveis Vilmos Aba Novák, pintor Péter Bacsó, diretor de cinema e roteirista Ervin Baktay, orientalista Donát Bánki, inventor Béla Bartók, compositor, escultura feita por Miklós Borsos Dénes Berinkey, Primeiro Ministro Aurél Bernáth, pintor e poeta Sándor Bíró, futebolista Miklós Borsos, escultor József Bozsik, futebolista, membro d'O Time de Ouro Csinszka, mulher de Endre Ady Tamás Cseh, cantor e compositor Zsuzsa Cserháti, cantor János Csonka, inventor Béla Czóbel, pintor Ferenc Deák, futebolista József C. Dobos, inventor da torta Dobos, uma especialidade húngara Béla Egresi, futebolista István Eiben, cinematografista Pál Engel, historiador Zoltán Fábri, diretor Sári Fedák, atriz István Fekete, escritor János Ferencsik, condutor Noel Field, agente comunista Miklós Gábor, ator Aladár Gerevich, esgrimista sete vezes campeão olímpico Gyula Germanus, orientalista Ernő Gerő, político comunista Hilda Gobbi, atriz András Hegedűs, Primeiro Ministro socialista Éva Janikovszky, escritora de livros infantis Pál Jávor, ator Gyula Kabos, ator Katalin Karády, atriz, cantora György Kárpáti, jogador de polo aquático três vezes campeão olímpico Lajos Kassák, poeta e pintor Manyi Kiss, atriz Károly Kernstok, pintor Kálmán Kittenberger, pesquisador da África researcher, naturalista Zoltán Kodály, compositor, escultura feita por Pál Pátzai János Kodolányi, escritor György Kolonics, canoista campeão olímpico Ilona Kolonits, diretor de documentários de cinema, correspondente de guerra Béla Kondor, pintor János Koós, cantor dançarino, parodista, ator Margit Kovács, ceramicista e escultor László Lajtha, compositor Kálmán Latabár, ator Imre Makovecz, arquiteto György Marx, físico Istvan Medgyaszay, arquiteto Ágnes Nemes Nagy, poeta László Németh, escritor István Örkény, escritor László Papp, boxeador três vezes campeão olímpico János Pilinszky, poeta Mátyás Rákosi, líder comunista; atualmente somente suas iniciais são visíveis para evitar vandalismo Éva Ruttkai, atriz Ferenc Sánta, escritor Zoltán Ozoray Schenker, Campeão olímpico de esgrima Sándor Simonyi-Semadam, Primeiro Ministro Árpád Szakasits, líder ocialista Pál Szécsi, cantor Georg Solti, condutor Zoltán Tildy, Presidente Amerigo Tot (nascido Imre Tóth), escultor e ator László Verebélÿ, engenheiro eletricista Béla Volentik, futebolista Sándor Weöres, poeta József Zakariás, futebolista, membro d'O Time de Ouro Ver também Cemitério de Kerepesi Ligações externas Budapest Funeral Institute, including an overview of the cemetery List of celebrities with biographies who rest in this cemetery (with pictures) (The above pages are only in Hungarian.) Farkasréti Cemetery at Find a Grave
Фаркашреті

Фаркашреті (угор. Farkasréti temető) — одне з найвідоміших кладовищ Будапешту. Розташоване в Буді. Воно відкрилося у 1894 році і відоме вражаючими краєвидами, які відкриваються з нього на місто. На кладовищі поховано багато відомих діячів культури і мистецтва, а також вчених та спортсменів. У 1950-ті роки на кладовищі були облаштовані паркові зони. Поховані Божик Йожеф — футболіст, тренер Барток Бела — композитор, піаніст і музикознавець-фольклорист Вереш Шандор — письменник і перекладач Геревіч Аладар — фехтувальник, олімпійський чемпіон Грос Карой — партійний, політичний і державний діяч Дері Тібор — перекладач і журналіст Карпаті Рудольф — фехтувальник Ковач Пал — фехтувальник Кодай Золтан — композитор і музикознавець Караді Каталін — угорська акторка театру і кіно Матяш Ракоші — політик Папп Ласло — боксер Золтан Тілді — прем'єр-міністр в 1945—1946 рр. Фекете Іштван — дитячий письменник Фехер Міклош — футболіст, що грав на позиції нападника Шлоссер Імре — футболіст та тренер Георг Шолті — англійський диригент Шоо Реже — ботанік Ел Казовський — один з провідних угорських художників свого часу Шарі Федак — одна з найвідоміших угорських співачок оперети. Лілі Аркайне Штело (1897 — 1959) — угорська живописиця та художниця Посилання Budapest Funeral Institute [Архівовано 8 лютого 2006 у Wayback Machine.] Список похованнь (з фото) (угор.) mult-kor.hu [Архівовано 2 травня 2008 у Wayback Machine.] http://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/toth.html [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
Evangelische Kirche (Erzsébetváros)

Die Evangelische Kirche (ungarisch Fasori evangélikus templom) befindet sich im VII. Bezirk (Erzsébetváros) der ungarischen Hauptstadt Budapest. Sie gehört der Evangelisch-Lutherischen Kirche Ungarns an und liegt in der Városligeti fasor 17–21. Das Gebäude wurde 1903–1905 vom Architekten Samu Pecz im neugotischen Stil errichtet. Geschichte Im Jahre 1900 beschloss die Generalversammlung der evangelischen Kirche in dem seit den Millenniumsfeierlichkeiten 1896 neu erschlossenen Stadtteil Erzsébetváros ein Grundstück anzukaufen, um dort eine neue Kirche und das evangelische Hauptgymnasium zu errichten. Obwohl nach einem Wettbewerb für den Entwurf der Kirche und des Gymnasiums Lajos Schodits den ersten Preis, Arthur Meinig den zweiten Preis und Herman Karoly Schubert sowie Kálmán Hübschl den dritten Preis gewannen, erhielt der Professor an der Technischen Hochschule, Samu Pecz, den Auftrag. Die Geldmittel für den Bau bestanden aus 100.000 Kronen, die die Kirche aus Spenden aufgebracht hatte, und aus 300.000 Kronen staatlicher Unterstützung. Baubeginn war 1903, doch die Arbeiten verzögerten sich mehrmals durch Streiks und Arbeitsniederlegungen. Das Gymnasium konnte im September 1904 eröffnet werden, die Einsegnung der Kirche fand am 7. Oktober 1905 statt. Baubeschreibung Die Kirche im neugotischen Stil gilt als die künstlerisch am reichsten ausgestattete evangelische Kirche Budapests. Eine Seite der Kirche grenzt direkt an das Gymnasium an, während die Haupt- und die linke Seitenfassade an der Straße liegen. Der Turm ist 55 Meter hoch. Die Fassade ist abwechselnd mit Kalkstein und Ziegeln gestaltet. Die Skulpturen an der Außenseite stammen von Ignác Langer. Das Hauptschiff, das nach dem Vorbild der Sainte-Chapelle in Paris erbaut wurde, wie auch das niedrigere Seitenschiff werden von Kreuzgewölben bekrönt, die von Stützpfeilern an den Seitenwänden ausgehen. Die Kirche bietet für 440 Sitz- und ebenso viele Stehplätze Platz, die Empore eingeschlossen. Der zum Hof des Gymnasiums gelegene Chorraum beherbergt in der Apsis den neugotischen steinernen Altar mit dem Bild Die Huldigung der heiligen drei Könige aus dem Morgenland von Gyula Benczúr. Auf der rechten Seite des Chors befindet sich das marmorne Taufbecken mit einem Kupferdeckel von Gusztáv Jancsurák, gegenüber die sechseckige Kanzel aus Stein mit einem Baldachin und den vier gemeißelten Evangelistensymbolen. Beide sind das Werk der Steinmetzfirma J. Kauser. Es gibt eine von zwei monumentalen Säulen getragene Seitenempore und die Orgelempore über dem Seitenschiff und der Vorhalle. Die Orgel ist eine Arbeit der Firma Angster. Mauern, Säulen und Gewölbe sind dekorativ bemalt. Die Glasfenster waren das Werk von Miksa Róth. Sie fielen teilweise dem Zweiten Weltkrieg zum Opfer, wurden mittlerweile aber wiederhergestellt. An der Hauptfassade befindet sich eine Rosette mit 5 Metern im Durchmesser, ebenfalls von Miksa Róth. Literatur Ferenc Matits: Protestantische Kirchen. Rathaus, Budapest 2003, ISBN 963-9170-74-7, S. 18–20 Weblinks Website der Evangelisch-Lutherischen Kirche in Ungarn
Temple évangélique de Fasor

Le Temple évangélique de Fasor (en hongrois : Fasori evangélikus templom) est un temple luthérien situé dans le 7e arrondissement de Budapest. Bibliographie (hu) Sisa József, Budapest: fasori evangélikus templom és gimnázium, Tájak-Korok-Múzeumok Egyesület, 2000 (ISBN 978-963-554-349-6, lire en ligne) Notes et références Liens externes Portail de l’architecture chrétienne Portail du protestantisme Portail de Budapest
Fasori evangélikus templom

A fasori evangélikus templom Budapest VII. kerületében a Városligeti fasor és a Bajza utca sarkán áll. A főváros legdíszesebb protestáns temploma, a Deák téri evangélikus templom után a második legnagyobb evangélikus templom Budapesten. Egy épülettömböt alkot a fasori evangélikus gimnázium épületével. Leírása A templom neogótikus stílusú, kéthajós épület. Tornya a főhajó mellett áll, 55 méter magas, és három harang található benne, melyek közül a legnagyobb 710 kilogrammos, a középső 270, a legkisebb 150 kilogramm súlyú. A nagyharang 1999-ben készült a második világháborúba elvitt 550 kilogrammos nagyharang helyett. Kapuja fölött Róth Miksa mozaikja látható: „Krisztus és a gyermekek”, valamint a szintén általa alkotott öt méter átmérőjű rózsaablak. A két hajót monumentális oszlop választja el, a falakat növényi motívumokkal mintázott pillérek és vékony oszlopok díszítik. Az oltárképet Benczúr Gyula festette 1913-ban, témája: „A napkeleti bölcsek hódolása a kisded Jézus előtt”. Az oltár mögött három táblából álló, 21 négyzetméteres festett üvegablak Krisztust és a négy evangélistát ábrázolja. A kétmanuálos orgonát a pécsi Angster cég készítette 1906-ban, 1989-ben 21 regiszteresre bővítették. Története A pesti evangélikusok a 19. század végén új gimnázium építését határozták el, helyszínül a kertes villákkal övezett Városligeti fasort választották. 1903-ban vásárolták meg a telket. Ugyanebben az évben pályázatot írtak ki, ekkor már egy gimnázium és egy templom épületegyüttesének megtervezésére. Nyolc pályamű érkezett be, de a bíráló bizottság egyiket sem ítélte megvalósítandónak. Végül Pecz Samut kérték fel a végleges tervek elkészítésére, amik alapján 1903 nyarán el is kezdődött az építkezés. A gimnázium 1904 decemberére készült el, a templom pedig 1905-re. 1905. október 8-án szentelték fel. A fasori templom volt az első budapesti evangélikus templom, melyben csak magyar nyelven folytak az istentiszteletek. Budapest ostromakor megsemmisültek a Róth Miksa által festett üvegablakok és megsérült a toronyóra. 1973-74-ben teljes belső, 1996-ban pedig külső felújításra került sor. Az üvegablakok pótlását Kiss Miklós üvegművész végezte 1997-ben, 1999-ben és 2002-ben. Külső hivatkozások A gyülekezet honlapja A templom története A templom leírása az evangélikus egyház honlapján
Reformed Church of Fasor

The Reformed Church of Fasor or Fasor Reformed Church (Fasori református templom) is an Art Nouveau Protestant church in District VII of Budapest, designed by Aladár Árkay in 1910–1912. It is part of the Reformed Church in Hungary. Most of the funds came from Adolf Laky earning him a bust in the church garden. The church has a facade covered in Zsolnay majolica tiles bearing designs that echo Hungarian folk art. Folk art motifs are repeated throughout the church. The stained glass windows were designed by Miksa Róth. The floor plan is in the shape of a Greek Cross, with galleries on three sides and an organ over the altar. The church's longtime presbyter was Miklós Lukáts, who served beginning in 1971. References
Temple réformé de Fasor

Le Temple réformé de Fasor (en hongrois : Fasori református templom) est un temple calviniste situé dans le 7e arrondissement de Budapest. Il a une façade recouverte de carreaux de majolique Zsolnay portant des dessins faisant écho à l'art populaire hongrois. Portail de l’architecture chrétienne Portail du protestantisme Portail de Budapest
Fazekas Mihály Gimnázium (Debrecen)

Fazekas Mihály Gimnázium (in English: Mihály Fazekas High School; also known among alumni as simply Fazekas) is a high school in Debrecen, Hungary. Its original institution, the Debrecen szabad királyi város Főreáltanodája was opened on November 3, 1873. At that time it was a boys only school, its main topics were modern languages, mathematics and natural sciences. Its building was designed by Károly Meixner and was started in 1891 and in 1893 its gates opened for the students. The name "Fazekas Mihály" was adopted in 1922, and it became a high school in 1934, when the education system was standardised. Since then the institution showed strong results in real science education. Between 1956 and 1961 the school lost many of its status as being training school for the Debrecen University and became more polytechnics style. In 1961 the system was changed back to the old system, including educating teachers, special maths and foreign languages, and the school became co-educated as it was opened for girl students, too. Since 2000 the high school started unique dual-language classes in Hungarian-Spanish and Hungarian-French languages. External links Fazekas Mihály Gimnázium
Fazekas Mihály Gimnázium (Debrecen)

A Fazekas Mihály Gimnázium (a diákok között gyakran egyszerűen „Fazekas” vagy „Fazék”) Debrecen egyik gimnáziuma. Az intézmény 1873. november 3-án „Debrecen szabad királyi város Főreáltanodája” néven nyitotta meg kapuit. Ebben az időben még csak fiúk számára oktatta a modern nyelvek, matematika és természettudomány központú tananyagait. Az épületet Meixner Károly tervei alapján építették 1891-ben, és a diákok azt az 1893-as tanévben vehették birtokukba. A „Fazekas Mihály” nevet 1922-ben kapta, és 1934-ben alakult gimnáziummá, mikor az oktatási intézmények reformját elvégezték. Azóta az intézmény reáltudományokban erős oktatást végez. 1956 és 1961 között az iskola nagyrészt elveszítette régi jellegét, megszűnt a Debreceni Egyetem gyakorló-iskolájaként működni, a nevelőtestület nagy része is lecserélődött, és gimnáziumi státusza helyett inkább a politechnikai oktatási formájúvá alakult. 1961 után az oktatási rendszer ismételt reformja során visszaállították a háború előtti jellemzőit, így ismét a reáltanítás került előtérbe, és újból megindult a tanítóképzés, az emelt szintű matematika oktatása, az idegen nyelvek oktatása, valamint ezentúl leányok is felvételt nyerhettek az intézménybe. 2000-ben indult el a két tannyelvű oktatás (magyar–spanyol illetve magyar–francia szakokon). 2005-ben az intézmény nyelvi előkészítő osztályt indíthatott, ami a gyakorlati alkalmazásra kész nyelvtudás megszerzését célozta meg. A program sikerét bizonyította, hogy 2008-tól ismét indult spanyol és francia nyelvű előkészítős osztály. Rangsor Jegyzetek Források Fazekas Mihály Gimnázium
Fekete-kastély (Balatonederics)

A Fekete-kastély Balatonedericsen, Veszprém vármegyében található kastély. Története Balatonederics külterületén, elvadult kastélyparkja közepén áll a Fekete-kastély, amelyet a nedeczei Nedeczky család építtetett. Nevét tetejének egykori fekete színéről – mások szerint a feketére festett ajtóiról-ablakairól – kapta. Az itt történt események azonban más megvilágításba helyezik ezt a nevet. A kastélyt Nedeczky Jenő vette meg pénzügyi nehézségekkel küszködő bátyjától, Nedeczky Istvántól. Istvánt 1864-ben fegyveres felkelés előkészítésének vádjával letartóztattak, és halálra ítéltek. Deák Ferenc közbenjárására (unokaöccse volt Deáknak) azonban az ítéletet 20 évi várfogságra mérsékelték, végül az 1867-es kiegyezéskor amnesztiával szabadult. Az első gyilkosság 1912 nyarán történt, amikor is egy edericsi gulyás féltékenységből megölte kedvesét, a kastély szakácsnőjét. A második haláleset öngyilkosság volt: Nedeczky Jenő 1914 tavaszán 74. születésnapján önkezével vetett véget az életének. A kastély ezt követően többször gazdát cserélt. 1928-ban Vág Jenő pesti ügyvéd és felesége költözött ide. Amikor az ügyvéd rajtakapta nejét egy másik férfival, öngyilkos lett. Az özvegy új vőlegénye egy kútfúró, szintén öngyilkos lett, amikor megtudta, hogy a nő szíve már másé. A fekete özvegy következő kalandja Kaály Nagy Adorján, aki alföldi földbirtokosnak és tengerésztisztnek adta ki magát, már ismert volt a rendőrség előtt. Tizenháromszoros bigámia vádjával körözték. Miután az özvegy vagyonának nagy részét elköltötte, kereket oldott. Az özvegy a kastélyt egy nyugalmazott miniszteri főtanácsosnak adta el, aki a II. világháborúban román feleségével élt itt. Kettős hírszerző volt, látszólag a németeknek dolgozott, de valójában a szovjetek és angolok hírszerzője volt. Erről valószínűleg tudomást szereztek a németek, mivel a front átvonulása előtti napokban, 1945 februárjában öngyilkos lett. A kastély egy időben üdülőként üzemelt, de mára már nagyon elhanyagolt állapotban van. Források Balatonederics honlapja Műemlékem.hu