NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jókai-kert Természetvédelmi Terület

A Jókai-kert Budapesten, a Svábhegyen található természetvédelmi terület. Története Jókai Mór 1853-ban, 28 évesen az Egy magyar nábob és a Kárpáthy Zoltán regények honoráriumából vásárolta Schweitzer hegedűgyárostól 2200 forintért az akkor kőbányának használt 2 holdas földet, ahonnan pazar kilátás nyílt a Gellérthegyre, a Dunára és a városra. Hárs-, juhar-, vadgesztenye-, és diófákat ültetett, hogy felfogják az északi szelet. Teraszosan alakította ki a kertet, feltöltötte termőfölddel, gyümölcsfákat és szőlőt telepített, konyhakertet létesített, rózsákat nemesített. Ide vonult el pihenni és írni a város zajától, falusias környezetbe. Az író halála után a területet elhanyagolták, a Jókai-villát rossz állapota miatt lebontották, de a présház megmaradt. 1975 óta országos jelentőségű természetvédelmi terület, 2007 óta pedig védett történeti kert. Leírása A kertben lévő épületek adnak otthont a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság irodáinak, a Keve András Madártani és Természetvédelmi Szakkönyvtárnak, a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület irodáinak, és a présházban a Petőfi Irodalmi Múzeum kezelésében lévő Jókai-emlékszobának. Itt láthatók az író személyes tárgyai. Az eredeti villa anyagából építették a Jókai-emlékszoba terméskő falát. 1968-tól az igazgatósági épület földszintjén volt található az emlékszoba, jelenleg a felújított présház földszintjén helyezkedik el. A parkban áll Róna József Anakreón-szobra, melynek arcát Jókairól mintázta. Mellette áll egy az íróéhoz hasonló oroszlános kőpad. Számos madárfajt figyelhetünk itt meg, a szomszédos Steindl-villában tekinthető meg a nemrég nyilt "Madárország" kiállítás. A Jókai-kert egyik ösvényén ásványtani kiállítást is láthatunk, és az író által ültetett fák közül is jó néhány őrzi még emlékét a parkban. A kert egyéni látogatók számára – nyitvatartási időben – ingyenesen látogatható. Képek Jegyzetek Források Jókai Emlékszoba – Petőfi Irodalmi Múzeum (hozzáférés: 2012. november 7.) Védett a hegyvidéki Jókai-kert – Népszabadság, 2007. február 20. A kert a Duna–Ipoly Nemzeti Park honlapján További információk Gyümölcsfák, rózsák, regények. Jókai Mór és a Sváb-hegy; szerk. E. Csorba Csilla, Kalla Zsuzsa, tan. Fábri Anna, M. Szilágyi Kinga, Vasvári Zoltán; PIM, Budapest, 2001 Jókai Mór és a Sváb-hegy. II. Hegytörténeti konferencia; szerk. Balázs Attila, Kollega Tarsoly István; Tarsoly, Budapest, 2007 (Hegyvidéki históriák)
Ózdi József Attila Gimnázium és Kollégium

Az Ózdi József Attila Gimnázium és Kollégiumot 1945-ben alapították Ózdon. A hagyományos, nappali tagozatos képzés mellett hamarosan beindult a dolgozók gimnáziuma, majd 1968-tól az egészségügyi szakközépiskolai képzés. 1992-től a nevelőtestület felvállalta a hatosztályos gimnáziumi tagozat beindítását, majd 2005-ben elindult az öt évfolyamos, nyelvi előkészítő osztály is. A szakképzés átalakulásával párhuzamosan megkezdődött a levelező tagozatos szakképzés is, amely iránt komoly érdeklődés mutatkozik. A József Attila Gimnázium, Szakközépiskola, Kollégium és Alapfokú Művészetoktatási Intézményt 2005. július 1-jén hozta létre a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Önkormányzat három intézmény integrációjával. Az integráció előtt önállóan létező József Attila Gimnázium és Egészségügyi Szakközépiskola, az Ady Endre Középiskolai Kollégium és az Erkel Ferenc Zeneiskola 2005-től közös igazgatás alatt folytatja azt munkát, amelyet több évtizedes működésük során is végeztek. 2019-től már csak gimnáziumi oktatás folyik az intézményben. Az iskola története 2005-ben a fenntartó Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat döntése értelmében 3 intézmény integrációjával létrejött a József Attila Gimnázium, Szakközépiskola, Kollégium és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény. 2011. augusztus 1-jével egy újabb átszervezés következett, amelynek eredményeként létrejött a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat József Attila Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium. Az új intézmény tagiskolájává vált a Bolyai Farkas Szakképző Iskola és a Serényi Béla Gimnázium, Mezőgazdasági Szakközépiskola és Kollégium is. 2013. áprilisában intézmény a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Miskolci Tankerületének fenntartásába került, s ezzel párhuzamosan változott a név is: Ózdi József Attila Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégiumként működtött tovább az iskola. Még ennek az évnek a nyarán leválasztották a putnoki tagiskolát, 2014. szeptember 1-től pedig a Bolyai Farkas Szakképző Tagiskolát, így ismét változott az iskola neve is: Ózdi József Attila Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégiumra. A törvényi változások miatt 2016. szeptember 1-től a szakközépiskolai képzést átnevezték szakgimnáziumi képzésre, ezért az iskola új neve: Ózdi József Attila Gimnázium, Szakgimnázium és Kollégium lett. A 2023/2024-es tanévben induló osztályok Források Hivatalos honlap Borsod-Abaúj-Zemplén megye
Théâtre Attila József

Le Théâtre Attila József (en hongrois : József Attila Színház, [ˈjoːʒɛf ˈɒttilɒ ˈsiːnhaːz]) est un théâtre situé dans le centre de Budapest. Liens externes Ressource relative au spectacle : European Theatre Architecture Portail de Budapest Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du théâtre
Budapest-Józsefváros (nádraží)

Budapest-Józsefváros (maďarsky Józsefvárosi pályaudvar) bylo nádraží, které patřilo ke čtveřici nejstarších budapešťských koncových nádraží (spolu s Nyugati pályaudvar, Keleti pályaudvar a Déli pályaudvar). Nádraží bylo otevřeno roku 1867. Své jméno získalo podle polohy ve čtvrti Józsefváros. V letech 1884–2005 fungovalo jako pobočné nádraží k blízkému Keleti pályaudvar, od jehož příjezdové trati se jeho příjezdová trať odvětvovala. V roce 1992 oslavila stanice Budapest-Józsefváros 125 let provozu, poté se však provoz na něm postupně utlumoval. 10. prosince 2005 v 19:40 hod. odtud odjel poslední osobní vlak do stanice Kunszentmiklós-Tass. Poté bylo nádraží definitivně uzavřeno, nicméně jeho budova doposud stojí. Související články Budapest-Nyugati pályaudvar Budapest-Keleti pályaudvar Budapest-Déli pályaudvar Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Budapest-Józsefváros na Wikimedia Commons Vasutallomasok.hu Nostalgická stránka věnovaná nádraží Józsefváros (maďarsky)
Gare de Józsefváros

La Gare de Józsefváros (en hongrois : Józsefvárosi pályaudvar) est une ancienne gare ferroviaire située dans le 8e arrondissement de Budapest, sur Orczy tér. Elle abrite les locaux d'un futur centre culturel sur l'Holocauste. Liens externes Portail de Budapest Portail de l’architecture et de l’urbanisme
K-híd

A K-híd egy nyomszélességű, eredetileg főleg vasúti, ma már közúti és gyalogoshíd Budapest III. kerületében Óbuda és az Óbudai-sziget között. A közel 100 méteres fesztávú híd ferdén vezet a hajógyári Duna-ág felett. Története A K-rácsozású szerkezettel épült hidat 1955-ben adták át. A szerkezet gyorsan összeszerelhető katonai híd elemeiből épült. A híd azzal a céllal épült, hogy a sziget déli részén lévő – ma már nem működő – Óbudai Hajógyár közvetlen vasúti vágánycsatlakozást kaphasson, emiatt íveli át a folyót – szokatlan módon – ferdén. A hídra vezető iparvágány a megszűnt jobb parti körvasút Óbuda-Gázgyár állomásának déli végén ágazott ki. (Óbuda-Gázgyár állomásról észak felé ágaztak ki az Óbudai Gázgyárba vezető üzemi vágányok, az aquincumi deltavágányon keresztül pedig a 2-es vasútvonalon Esztergom felé és közvetlenül az Újpesti vasúti hídra is vezetett vágány. 1978-ig dél felé a K-híd kiágazása után egy vágány becsatlakozott a Szentendrei HÉV vonalához.) 1984-ben leállt a gázgyárban a termelés. 1989-ben a hajógyár K-hídon keresztüli vasúti kiszolgálása is megszűnt. A hídra vezető iparvágányokat a Gázgyár 1987-es megszűnése után 1990-ben zárták ki a forgalomból, majd 2000-ben felszedték, a hídon azonban megmaradt. Az egykori Óbuda-Gázgyár teherpályaudvar felvételi épülete ma is áll. (A Jégtörő utca /ma Ángel Sanz Briz út/ 2004-es kiépülése óta a szomszédos áruház zajvédő fala eltakarja). A híd egy nyomszélességű, a váltakozó irányú közúti forgalmat jelzőlámpa szabályozza. Északi és déli oldalára 1973-ban épült keskeny járda. Állami tulajdonban van, építése óta komolyabban nem volt felújítva. Nyaranta a hídon át érkeznek a Sziget Fesztivál látogatói. Ezen a kultikus helyen forgatta Jovanotti olasz énekes a Mi fido di te és Nicky Jam a Live It Up című dal videóklipjét. 2026. júniusi hírek szerint várható a híd felújítása. Lásd még Hajógyári híd Jegyzetek További információk BudapestCity.org Archiválva 2013. november 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
Budapesti Komplex Szakképzési Centrum Kaesz Gyula Faipari Technikum és Szakképző Iskola

Budapesti Komplex Szakképzési Centrum Kaesz Gyula Faipari Technikum és Szakképző Iskola egy budapesti, Zuglóban működő középiskola. Nevét Kaesz Gyula építész-belsőépítészről, az Iparművészeti Főiskola volt rektoráról kapta. Története Zuglóban 1966-ra készült el a Kaesz Gyula nevét viselő kétszintes iskola, amelyben a korszerűen felszerelt tantermekben délelőtt-délután folyik az oktatás. Az új épületben könyvtár, orvosi rendelő és tanműhelyek is szerves részét képezik az intézménynek. Az iskola bemutatása Az épület homlokzatán Kalló Viktor szobrászművész bronzreliefje fogadja, a kertben Mészáros Mihály Dózsa című alkotása található, valamint Samu Géza Napszekér című kompozíciója. A földszinten a Vilt Tibor által készített Kaesz Gyula emlékmű és Kádár György Kossuth- és Munkácsy-díjas festőművész figurális mozaik falburkolata található. Igazgatók Balázs Gyula, az iskola első igazgatója, 22 évig vezette az intézetet, irányítása alatt sok hazai és külföldi elismerést kapott az iskola. Az ő javaslatára vette fel az intézmény Kaesz Gyula belsőépítész-tervező nevét 1975-ben. Kaesz Gyula emlékére 1977 áprilisában avatták fel Vilt Tibor szobrászművész már említett emlékművét az iskola előcsarnokában, melynek avatásán Kaesz Gyula özvegye, Kaeszné Lukáts Kató is részt vett. Szalay Józsefné, 1988 augusztusától foglalta el az igazgatói posztot. Munkáját magasabb fórumokon kitüntetésekkel ismerték el: Magyar Köztársasági Arany Érdemkereszt 2002, Pedagógus Szolgálati Emlékérem 2008, Eötvös József-díj 2008. Kellnerné Füzi Mária, faipari mérnöktanárként itt kezdte tanári pályafutását 1983-ban. Előtte faipari mérnökként a termelésben szerzett tapasztalatokat. 1992-ben lett igazgatóhelyettes, majd 2008. május 20-án igazgató. Pelyhes Gábor: 2021-2024 Litresits Gábor: jelenlegi igazgató A képzés tagozódása Az általános iskola 8. osztályának elvégzése után Szakképzés: asztalos, kárpitos (3 év, nappali) Technikum (5 év, nappali) Felnőttképzés- esti rendszerben: asztalos és kárpitos (1,5 év) Érettségivel érkezőknek faipari technikus (1 év) esti asztalos és kárpitos (2 év) nappali Érettségire felkészítő képzés (2 év) Egyéb faipari képzések is indulnak évről évre. Külső hivatkozások Hivatalos weboldal
A Budapesti Füvészkert Pálmaháza

A Budapesti Füvészkert Pálmaháza egy műemléki védelem alatt álló magyar épület. Története Budapesten 1847-ben nyílt meg a József nádor támogatásával megvásárolt telken a botanikus kert. Közel két évtizeddel megnyitása után, 1864 és 1865 között épült fel. Az európai viszonylatban is jelentős méretű épület Diescher József tervei alapján került kivitelezésre. Mintája egy schönbrunni botanikus kert épülete (véletlenül egy teleltető épület, úgynevezett oranzsériá) volt, és tömör tetővel került kivitelezésre. A Pálmaház a második világháború során megsérült, teteje el is pusztult. Helyreállítására (üveg tetővel) száz évvel a megnyitása után, 1965–1966-ben került sor id. Kotsis Iván vezetésével. 2009–2011-ben Mányi István Építész Stúdiója újabb rekonstrukciókat hajtott végre rajta. A felújítás során akadálymentes megközelíthetőségűvé tették a csarnok belsejét, páramentesítő fűtőtesteket építettek be, korszerűsítették a világítóberendezéseket, beleértve a téli hónapokban a növények számára szükséges mesterséges napfényt biztosító reflektorok beszerelését is. Jellemzői A fehér falburkolattal rendelkező, mértéktartó díszítéssel ellátott, felül nagyrészt üveges csarnokot acélszürke, öntöttvas oszlopok és gerendák tartják. Az épületben nevéhez híven pálmákat tartanak számos más fajú növénnyel együtt. Érdekességek Az épület szerepel Molnár Ferenc A Pál utcai fiúk című könyvében is. A kertben több kisebb, Pálmaház-szerű épület is van, nagyobb Pálmaházat pedig A Fővárosi Állat- és Növénykertben lehet meglátogatni. Források "A Füvészkert története". fuveszkert.org. Hozzáférés: 2021. december 31.. "Megújul a Pálmaház". fuveszkert.org. Hozzáférés: 2021. december 31.. "Megújult Pálmaház és Füvészkert". epiteszforum.hu. Hozzáférés: 2021. december 31.. "8000 faj osztozik 3 hektáron a hihetetlen történelmi emlékeket őrző Füvészkertben". qubit.hu. Hozzáférés: 2021. december 31.. "Egy méltatlanul elfeledett építész nyomában – 145 éve halt meg Diescher József". pestbuda.hu. Hozzáférés: 2021. december 31.. "A Pál utcai fiúk Füvészkertje". nol.hu. Hozzáférés: 2021. december 31..
Pick Aréna

Die Pick Aréna ist eine Mehrzweckhalle in der ungarischen Stadt Szeged, Komitat Csongrád-Csanád. Sie ist benannt nach dem in Szeged ansässigen Wurstwarenhersteller Pick. Er ist auch Haupt- und Namenssponsor des Handballvereins Pick Szeged, der seine Heimspiele in der Sportarena mit 8143 Plätzen austrägt. Geschichte Der Bau in der Nähe des Ufers der Theiß auf dem Gelände des alten Fußballstadions Városi stadion Szeged wurde am 29. November 2019 mit der Grundsteinlegung, in Anwesenheit von Tünde Szabó (Staatssekretärin für Sport), Máté Kocsis (Präsident des ungarischen Handballverbandes Magyar Kézilabda Szövetség, MKSZ), Bartók Csaba (Politiker der Fidesz) und Roland Mikler (Torhüter von Pick Szeged), begonnen. Das ausführende Bauunternehmen war die West Hungária Bau Kft. Der Entwurf stammte von Hajós Építész Iroda Kft. Der Bau entspricht den Anforderungen der Europäischen Handballföderation (EHF) und ist komplett barrierefrei. Neben dem Sport ist sie auch für Kulturveranstaltungen wie Konzerte oder Konferenzen für bis zu 80 Teilnehmer geeignet. Zum Bauprojekt gehören neben der Halle ein Wohnheim mit 30 Plätzen mit Trainingshalle und eine Akademie. Rund 36 Mrd. HUF (rund 97,5 Mio. Euro) waren als Baukosten veranschlagt. Am 9. Dezember 2021 wurde der Neubau übergeben und eröffnet. In der EHF Champions League 2021/22 traf Pick Szeged auf den deutschen Rekordmeister THW Kiel. Szeged gewann in der ausverkauften Heimspielstätte mit 30:26. Zur Errichtung der Halle wurden u. a. rund 6000 m³ Beton und 1100 t Stahl verbaut. Die Tragkonstruktion wiegt 2400 t. Die Halle ist 29 m hoch und kostete 29,325 Mrd. HUF (rund 79 Mio. Euro). Um die Halle befinden sich 600 Parkplätze und mehr als 270 Fahrradstellplätze. In der Arena werden während der Handball-Europameisterschaft der Männer 2022, im Januar des Jahres, die Vorrundenspiele der Gruppe C mit dem mehrfachen Welt- und Europameister sowie Olympiasieger Frankreich, dem Olympiasieger und Weltmeister Kroatien sowie Serbien und der Ukraine ausgetragen. Weblinks infostart.hu: Átadták a Pick Arénát – videón a bejárás (ungarisch) Einzelnachweise
Pick Aréna

Pick Aréna is an indoor sporting arena located in Szeged, Hungary. It is primarily used as a venue for handball, with the first match taking place between SC Pick Szeged and German team THW Kiel in the EHF Champions League, which Szeged won 30–26. The arena hosted six matches as a venue for the 2022 European Men's Handball Championship. See also List of indoor arenas in Hungary References External links Media related to Pick Aréna at Wikimedia Commons
Pick Aréna

A szegedi Pick Aréna, ami Magyarország harmadik és a vidék legnagyobb befogadóképességű rendezvénycsarnoka, egy 2021-ben átadott sportcsarnok a Felső-Tisza-part szomszédságában. A sportcsarnok volt az egyik helyszíne a 2022-es férfi kézilabda-Európa-bajnokságnak. Története 2019-ben jelentették be, hogy a Modern Városok Program keretében épülhet fel Szeged új kézilabdacsarnoka a volt városi stadion helyén. A projekt építésének összege 35,8 milliárd forint, ilyen értékű szerződést írtak alá. Az aréna alapkövét 2019. november 29-én tette le Szabó Tünde sportért felelős államtitkár, Kocsis Máté, a Magyar Kézilabda Szövetség elnöke, Bartók Csaba, a szegedi Fidesz elnöke és Mikler Roland, a MOL-Pick Szeged válogatott kézilabdakapusa. Az építkezés 2020 tavaszán indult, és októberben kezdődtek az épület szerkezetépítési munkái. 2021 januárjában megindult a jegyértékesítés a 2022-es kézilabda-Európa-bajnokságra, ekkor emelték be az aréna első főtartóját. Márciusban elkészült a lelátórendszere, és ekkor már a tetőszerkezet kiépítése is a befejezési fázisnál járt. Az arénában található egy legalább nyolcvanfős konferenciaterem, négy edzőterem, valamint két bemelegítőterem, továbbá akadémiai és kollégiumi részleget is kialakítottak, ami több mint 30 gyermek elszállásolását teszi lehetővé bentlakásos formában. Az arénát 2021. december 9-én adták át. Az első mérkőzés a Pick Szeged–THW Kiel férfi kézilabda Bajnokok Ligája összecsapás volt. A beruházás végösszege nettó 29,325 milliárd forint lett. Sportesemények 2022-es férfi kézilabda-Európa-bajnokság Képgaléria Jegyzetek További információk A Pick Aréna honlapja a kivitelező West Hungária Bau Kft. oldalán
Pick Aréna

Pick Aréna – wielofunkcyjna hala sportowa w Segedynie na Węgrzech, wybudowana w latach 2019–2021 i otwarta 9 grudnia 2021 meczem Picku Szeged z THW Kiel (30:26) w Lidze Mistrzów. Jej trybuny mogą pomieścić 8143 widzów. Pick Aréna była jedną z hal, na której odbywały się Mistrzostwa Europy w Piłce Ręcznej Mężczyzn 2022. Mecze Mistrzostw Europy Piłkarzy Ręcznych 2022 Na obiekcie rozegranych zostało sześć meczów grupy C Mistrzostw Europy Piłkarzy Ręcznych 2022: Przypisy
Karancslapujtő

Karancslapujtő es un pueblo ubicado en el condado de Nógrád, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 19,35 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2021 la población era de 2362 habitantes,​ con una densidad de población de 122,06 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Karancslapujtő

Karancslapujtő – wieś i gmina w północnej części Węgier, w pobliżu miasta Salgótarján. Gmina Karancslapujtő liczy 2607 mieszkańców (styczeń 2011) i zajmuje obszar 19,35 km². Miejscowość leży na obszarze Średniogórza Północnowęgierskiego, w pobliżu granicy ze Słowacją. Administracyjnie należy do powiatu Salgótarján, wchodzącego w skład komitatu Nógrád. Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Informacje o wsi i gminie. vendegvaro.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-09-27)]. (węg.)
Karancslapujtő, Nógrád

Karancslapujtő este un sat în districtul Salgótarján, județul Nógrád, Ungaria, având o populație de 2.734 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Karancslapujtő avea 2.734 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (93,51%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (5,65%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,36% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (53,04%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (15,11%) și luterani (2,23%). Pentru 28,05% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Karancslapujtő

Karancslapujtő (slovakiska: Lapujtov) är en ort och kommun i distriktet Salgótarján i provinsen Nógrád i norra Ungern. Den ligger vid gränsen till Slovakien. Kommunen har 2 453 invånare (2025), på en yta av 19,35 km². Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karancslapujtő.﻿ Officiell webbplats
Karátsony-kastély

A Karátsony-kastély Vönöckön, Vas vármegyében található. Története A kastélyt 1902–1903-ban Miskolczi Imre neobarokk, neoklasszicista (eklektikus) stílusban építette. Később a Pfeiffer család, majd a Karátsony család tulajdonába került. A kastélyban 59 évig általános iskolai képzés folyt. Ma szállónak van kialakítva, parkja rendezett. Leírása Tört alaprajzú középrizalitja háromtengelyes, a tengely közepében lévő ajtó a nyitott teraszra vezet, mely alá kocsialáhajtót építettek, tartópilléreit kosárívek kötik össze. A nyitott erkélyt virágmintás (napraforgó) kovácsoltvas korlát keretezi, amely oszlopokhoz kapcsolódik, a két sarkán lévő oszlopkő virágvázákkal ékesített. A kocsialáhajtó középső nyílása előtt lépcsőzet vezet fel az aláhajtóra, melyet szintén íves kovácsoltvas korlát kísér, mögötte a kastély főbejárata vezet a földszinti fogadóba. Úgy tűnik, hogy a kocsialáhajtó csak esztétikai okokból készült, hiszen a park talajszintje jóval alacsonyabb az aláhajtó szintjénél és még az előtte márványból kiépített lépcső is ezen feltevést látszik igazolni. Nagyon szépen kiépített fedett terasz látszatát kelti. A kocsialáhajtó két szélső sarokpillérét a külső oldalon keretbe foglalt angyalfejek díszítik, a keret oldalát és végződését bojtok zárják. A kastély homlokzatai vízszintesen hornyoltak, ebbe vannak beépítve az ablakok konzolos könyöklővel és fejezetükben zárókővel. Az épület sarkai rusztikusan kváderezettek. A nyitott emeleti teraszajtó felett konzolokra támaszkodó díszes mintázattal kísért nemesi címerrészlet látható; a címerpajzson kitárt szárnyú galamb csőrében gallyat tartva, felette pántos sisak, amelyet ötágú nemesi korona zár le. Az épület lábazati öve és zárópárkányai hangsúlyosak. A zárópárkány ritkafogazat-díszítésű. A kastély valamennyi homlokzatát középrizalitok díszítik. A nyugati homlokzat hangsúlyos, ebben nyert kialakítást a díszes kovácsoltvas korláttal kísért egypihenős lépcsőzet. Külön érdekessége a nyugati (hátsó) rizalit főbejárata mögé épített „vendégváró” (vendégfogadó) fülke a kisméretű íves fejezetű ablakával. Az északi középrizalitjában helyezkedik el a személyzeti bejáró, mely mögött a középfolyosóról a konyhai részt lehetett megközelíteni. Az épület földszintje középfolyosós rendszerű, az emeleten nagy méretű fogadóval. A lépcsők áthidalói lesarkítottak, amelyek vállpárkány nélkül bojtos díszítéssel záródnak. A bojtos díszítés a kastély külső és belső falfelületein domináló díszítő elem. A mennyezetek stukkó díszítésűek. Az épületeket kontyolt – összetett – nyeregtető fedi, míves barokk padlás szellőzőkkel, melyek süvegfejezetűek és felettük csúcsdíszítmény látható. A tetőzetet külön ónlemezekből készült csúcsíves díszítmények ékesítik. Források Emléklapok a vönöcki iskola életéből Műemlékem.hu