Szent László Gimnázium (Budapest)

A Szent László Gimnázium (teljes nevén Kőbányai Szent László Gimnázium, 2011-ig Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Szent László Gimnázium) a főváros egyik nagy múltú, híres gimnáziuma, az ELTE gyakorlóhelye. Kőbánya központjában található. 2008 óta Tehetséggondozó középiskola, 2009 óta a Természettudományok kiváló középiskolája. A Fővárosi Közgyűlés 2014-ben Budapest Márka elismeréssel jutalmazta. Az intézmény a HVG országos középiskolai tanulmányi rangsorában a 43. helyen áll. Az épület leírása A gimnázium épülete 1914–15-ben épült, Lechner Ödön és Vágó József tervei alapján, szecessziós stílusban. A Kőrösi Csoma Sándor út és az Ónodi utca mellett húzódó két háromemeletes szárnyat egy íves sarokszárny kapcsolja össze. Földszintjén egy nyitott előcsarnok (aula), míg fölötte a két emeletnyi magas Díszterem található. A sarokszárny udvar felőli oldalán található a főlépcsőház. Az Ónodi-szárny végén az épület már csupán egyemeletes, míg a Kőrösi-szárny végén az udvar felől három, az utcafront felől kétemeletes. Ehhez a szárnyhoz csatlakozik az 1993-ban átadott tornatermi szárny is. A belső és külső tereket is kő tagolóelemek, valamint magyaros motívumok díszítik. Az épületben a földszinttől a harmadik emeletig mindkét szárnyon az első ajtó mosdóhoz vezet: az Ónodi-szárnyban férfi, a Kőrösi-szárnyban női mosdó található. A földszinti tantermek nem közvetlenül a talaj szintjén helyezkednek el; az aula két oldaláról egy-egy egyenes lépcső vezet a félemelet magasságában kialakított folyosóra. A Kőrösi-szárny végén elhelyezkedő lépcsőn megközelíthető egy biológia előadóterem, amely az épület egyetlen, félemeleten található helyisége. Innen érhető el az Ónodi-szárny 4. emeleti folyosója, ahol fejlett, részben légkondicionált számítástechnikai termek, valamint biológiai gyakorlóterem található. Az Ónodi-szárny harmadik emeletéről induló lépcső vezet a padlástérbe, amely a média tagozat diákjainak fő kreatív alkotóközpontja. Itt rádióstúdió, vágószoba, tanári helyiség és televízióstúdióként funkcionáló műterem kapott helyet. Noha a padlástér és a negyedik emelet közel azonos magasságban, a tetőtérben helyezkedik el, közöttük a diákforgalom számára nincs közvetlen átjárás; a két szintet egy raktárfunkciójú, padlástéri folyosó köti össze, amely nem hozzáférhető a diákok számára. Érdekességként említhető, hogy a gimnázium egyetlen tantermének sincs utcára nyíló ablaka, ezzel biztosítva az utcai zajok beáramlásának csökkentését. Története Kőbánya lakossága a 19. század közepétől kezdve rohamos növekedésnek indult, azonban a fővárosban itt volt a legrosszabb az iskolai helyzet: a főváros 167 elemi iskolájából csupán három működött a kerületben, középiskolája egyáltalán nem volt. 1873-tól kezdve azonban a városházán egyre fontosabbnak tartották középiskola alapítását. Ez az alkalom 1904-ben jött el: gimnáziumot kapott Kőbánya, ami a Tisztviselőtelepen nyílt meg. Az Elnök utca és a Rezső utca sarkán álló gimnázium azonban igen rövid életűnek bizonyult. 1907-ben jött el a kőbányai gimnázium alapításának ideje. Az iskolaalapító okirat így rendelkezett: „Tekintettel arra, hogy a X. kerület kőbányai részében az ifjúság középiskolai képzéséről nincsen kellően gondoskodva, tekintettel viszont a területnek ilyen irányú képzés tekintetében ténylegesen meglevő szükségletére, a VIII. kerületi Állami Gimnáziumnak egy új párhuzamos osztálya a X. kerület kőbányai részében nyíljék meg.” Az új intézményt a Füzér utca 10., 12. és 13. számú házakban helyezték el, 1907-ben. Ekkor a gimnázium hivatalos neve: X. kerületi Állami Főgimnázium. Ebben az évben 119 tanuló fejezte be itt a tanévet, két elsős és egy másodikos osztályban. 1914-ben tartották az első érettségi vizsgákat. Az iskolának azonban lassan már túl szűkösek voltak az épületek, ezért Lechner Ödön tervei szerint épült fel a mára már műemlék épület, ahol 1915 óta folyik a tanítás. Az első világháború idején nagy volt a tanárhiány, s a diákság körében is gyorsan terjedtek a forradalmi eszmék, éppen ezért 1919 őszén kemény fegyelmi tárgyalások folytak mind a tanárok, mind a diákok politikai tevékenysége miatt. A háború és a kommün pusztításai után sikerült helyreállítani a rendet, az intézmény visszanyerte tekintélyét. Az iskola 1921-ben vette fel Szent László király nevét, így Budapesti X. kerületi Kőbányai Magyar Királyi Állami Szent László Főgimnázium, majd 1924-től Budapesti X. kerületi Kőbányai Magyar Királyi Állami Szent László Reálgimnázium lett. A két világháború között fiúgimnáziumként működött, általában két párhuzamos osztállyal. 1938-tól kezdve a latin nyelv mellett német–francia, illetve német–olasz nyelveket tanulhattak a diákok. A helyreállt rendet azonban a második világháború megzavarta. A gimnázium épületébe német katonaság költözött, majd a szovjetek autójavító műhelyt rendeztek be benne. Az iskola hatalmas károkat szenvedett, a tető ledőléssel fenyegetett, minden ablak betört. Az újjáépítésre az államtól 16 000, az üzemektől 20 000 magyar forintot kapott a gimnázium. Egy ideig általános iskola is működött az épületben. Az akkori igazgató, Józsy Ferenc felvette az összes környéken lakó tanárt, akik nem tudtak bejárni régi munkahelyükre, s minden közeli diákot beírattak. Ekkortájt akadt 100 fősnél többet számláló osztály. Először vettek fel leánytanulókat, s egy tanárnőt. A háború utáni pusztítások ellenére befejezték az 1944/1945-ös tanévet, s érettségi vizsgákat is tartottak. 1946-ban megalakult a szülői munkaközösség. Ugyanezen évtől a gimnázium négyosztályossá alakult át. Szerkezete fokozatosan átalakult, melyben a tagozatok kiemelt szerepet kaptak: 1958-ban indult az orosz, majd német, angol és francia tagozat, 1962-től az olasz és a spanyol, 1964-től a lengyel, 1965-től a biológia–kémia, 1967-től a matematika–fizika. 1959-től kezdve konszolidálódott az iskola 1956-os forradalom utáni helyzete. A bukások aránya az 1959-es 16,8%-ról 1974-re 0,9%-ra csökkent. 1969-ben kezdődött meg az első nagy felújítás a második világháború óta: rendbe hozták a tantermeket, előadókat, szertárakat, a tornatermet és az öltözőket. Ekkor vezették be az épületbe a távfűtést is. Minden idegen nyelvnek külön tantermet alakítottak ki, s a kémiának külön laboratóriumot hoztak létre. Ekkor alakult meg a III. emeleti könyvtár is a kupolában. 1969-ben a Déldunántúli Vízügyi Igazgatóság a gimnázium rendelkezésére bocsátott egy területet Balatonmáriafürdőn, azonban ezt 1978-ban kisajátították. A kárpótlási összegből másik telket vásárolt az intézmény Balatonszepezden. 1974-ben hívta életre a gimnázium osztrák és német (később olaszországi német) iskolákkal a Nemzetközi Sporttalálkozót, amelyet azóta minden év őszén, változó helyszíneken, 2011-ig megrendeztek. Az 1970-es években kezdődtek meg a fakultációk, s ennek első eredménye volt a speciális angol nyelvi tagozat létrehozása, a B szekcióban (1979-ben). A speciális rajz és vizuális kultúra tagozat 1987-ben indult (D szekció). Az egykori biológia–kémia tagozat nyomdokain haladva 1988-ban létrejött a biológia–kémia fakultációs osztály (E szekció). Az intézményből 1986-ban vált ki a Zrínyi Miklós Gimnázium, amelynek épületében 1984–1986 között a gimnázium kihelyezett tagozatai (G, H, I osztályok) működtek. A különálló épületre (a mai Zrínyi Gimnáziumra) azért volt szükség, mert a '80-as években tetőzött a magyar népesség, s így az 1985–1986-os tanévben az I. László Gimnázium lett az ország legnagyobb létszámú iskolája, 1158 diákkal. Az iskola ugyan pályázott az olasz két tanítási nyelvű osztály indítására 1987-ben, ezt azonban a pécsi Kodály Zoltán Gimnázium nyerte el. 1988-ban itt is elindult a kísérleti olasz nyelvoktatás az A szekcióban. Az eredmények hatására 1995-ben hivatalosan is magyar–olasz két tanítási nyelvűnek minősítették a szekciót. 1996-ban az iskola vendégül láthatta Oscar Luigi Scalfaro akkori olasz államelnököt. Az intézmény második rekonstrukciója 1988 és 1995 között volt, a Kőbányai Önkormányzat segítségével, ennek eredményeként adták át 1993-ban az új tornacsarnokot, valamint kialakították a tetőtéri stúdiókat. A Szent László Gimnázium igazgatói Dr. Viszota Gyula (1907–1917) Sajó Sándor (1917–1919) Bíró Károly (1919) Sajó Sándor (1919–1930) Sebes Gyula (1930–1938) Józsy Ferenc (1938–1945) Faludi Ferenc (1945–1948) Dr. Babos Ernő (1948–1950) Kertész Dezső (1950–1953) Dr. Fekete József (1953–1959) Dr. Kovács Péter (1959–1974) Farkas István (1974–1992) Sárkány Péter (1992-2022) Lissák Bertalan (2022-) Híres tanárok Bodócs István (1915–1984) történelem-földrajz szakos pedagógus Haász István (1946) rajztanár Tihanyi Károly (1914–2006) magyar–latin szakos tanár Bognár József (1926-2008) biológia-földrajz szakos tanár; Földes Ferenc-díj (1977), Rátz tanárúr-életműdíj (2005) Az intézmény nevének változásai X. kerületi Állami Főgimnázium (1907–1921) Budapesti X. kerületi Kőbányai Magyar Királyi Állami Szent László Főgimnázium (1921–1924) Budapesti X. kerületi Kőbányai Magyar Királyi Állami Szent László Reálgimnázium (1924–1946) I. László Gimnázium (1946–1993) Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Szent László Gimnázium (1993–2011) Kőbányai Szent László Gimnázium (2011 óta) Képzés Ötéves képzés A osztály Magyar-olasz két tanítási nyelvű E osztály Emelt szintű természettudományi (biológia, kémia) F osztály Emelt szintű informatika Tömegkommunikáció Négyéves képzés B osztály Speciális angol csoport Emelt szintű matematika és angol nyelvű csoport D osztály Emelt szintű angol csoport Emelt szintű rajz és vizuális kultúra csoport Emelt szintű német nyelvi csoport Osztályok A Az 'A' osztályok magyar–olasz két tanítási nyelvű osztályként működnek. A képzési idő 5 év, mely úgynevezett nyelvi előkészítő évvel indul, amelynek során a diákok egy biztos alapot kapnak olasz nyelvből. A nyelv oktatása kezdő szintről indul, az első évben heti 12 órában, majd másodikban heti 7 órában, s az utolsó három évben 4-4 órában. A magas szintű olasz oktatás mellett idegen nyelven tanulják az ide jelentkező diákok a történelmet, földrajzot, matematikát, a civilizációs ismereteket és a művészettörténetet. A nyelvtanulást segítik olasz anyanyelvű tanárok is. Kötelező legalább két olyan tantárgyból érettségit tenni, melyet a tanulók olaszul tanulnak. Ezzel, s az emelt szintű olasz érettségivel felsőfokú olasz nyelvvizsgát szereznek a diákok, s kétnyelvű érettségit, amelyet Olaszországban is elfogadnak. A tagozat sikerességét mutatja, hogy az 1970 májusában látogatást tett az intézményben Aldo Moro később meggyilkolt olasz miniszterelnök (külügyminiszterként), majd az 1997-ben Oscar Luigi Scalfaro, akkori olasz államelnök. B A 'B' osztályokban három tagozat működik. A speciális angol nyelvi csoportban magas szintű angoloktatás folyik, haladó szintről, heti 6-8 órában. Cél a felsőfokú angol nyelvvizsga. A képzést angol anyanyelvű tanár is segíti. Az emelt szintű matematika és angol nyelvi csoportban a matematikán van a hangsúly. Az ide jelentkezőknek mindig heti 2-vel több matematikaórájuk van a héten, mint az általános képzésűeknek. Az angol nyelv kötelező mindenki számára, átlagosan heti 5 órában. Az emelt szintű angol nyelvi csoportban átlagosan heti 5 angolóra van egy héten. Nem ad olyan magas szintű oktatást, mint a speciális tagozat, de többet ad, mint egy általános képzés. C A 'C' szekció a fokozatos átszervezések (nyelvi előkészítő kialakítása az E és F szekciókban) eredményeképp ideiglenesen megszűnt. 2011-ben ballagott el egy C osztály, miután legközelebb 2016-ban indult újra, emelt angol és emelt angol-matematika összetételű osztállyal. 2021-től ismét változtattak a közösségen, az osztály fele magyar-történelem tagozatos lett, a másik fele megmaradt emelt matekosnak. Ezek az osztályok pedig 2 évig indulnak, 2 évig nem. D A 'D' osztályokban három tagozat működik. Az emelt szintű rajz és vizuális kultúra csoportban emelt szintű művészeti oktatás zajlik, speciális rajzoktatással. Az első kötelező idegen nyelv mindenki számára az angol. Az emelt szintű angol nyelvi csoportban átlagosan heti 5 angolóra van egy héten. Nem ad olyan magas szintű oktatást, mint a speciális tagozat, de többet ad, mint egy általános képzés. Az emelt szintű német nyelvi csoportban haladó szintről kezdődik az oktatás, olyanok számára, akik már általános iskolában tanultak németül. E Az 'E' osztály emelt szintű természettudományi osztályként működik. A képzés 5 éves, nyelvi és informatikai előkészítővel indul. Az előkészítős tanévben heti 17 órában idegen nyelvet tanulnak az ide jelentkezők (heti 11 angol, heti 6 második nyelv), és heti 3 órában informatikát. A biológia az öt év során végig emelt szintű, míg a kémia csak az első három évben kötelező, ám lehetséges az utolsó két évben is emelt szinten tanulni. Alapítványi osztályként működik. Egy tanév 8000 HUF (2023-2024 tanévben) . A befizetett összegből a jó tanulók kb. 4,5-ös átlag felett ösztöndíjat kapnak. F Az 'F' osztályokban két tagozat működik. A képzés 5 éves. Az emelt szintű informatika csoportban a 9. osztály úgynevezett nyelvi és informatikai előkészítő év. Heti 12 órában idegen nyelv (8 angol, 4 második nyelv), heti 5 órában informatika. A következő 4 évben heti 4 óra informatika van. A tömegkommunikáció tagozaton a 9. osztály nyelvi és tömegkommunikációs előkészítő év. A következő 4 évben heti 4 órában szakmai tárgyak vannak. Magas hangsúlyt fektetnek a fotózásra és az írásra. A képzés egyik fontos része a televíziózásban szerzett gyakorlat is. Az alsó 3 év diákjai a Zugló TV (ZTV) számára közvetítették élő adásban Kamasz Csatorna című helyi hiradójukat. 2024 óta ezeket az adásokat a ZTV nem közvetíti, más platformokon, mint például a YouTube elő adásban vagy rövid utómunka után videó formában érhetőek el. A felsőbb évesek az ATV-nél szerezhetnek szakmai gyakorlatot. Rangsor A tanév menete tanévnyitó ünnepség (szeptember első munkanapja) osztálykirándulások (szeptember első hete) Diákparlament (szeptember vége vagy október eleje) Nemzetközi Sporttalálkozó (október folyamán) nyílt napok általános iskolások részére (november közepe) Gólyabál (november folyamán) Szalagavató Bál (november vagy december folyamán) sítábor (január elején) 2-napos kampány (február, március vagy április, az aktuális tanév rendjétől függően) UNESCO-műsorok (március vagy április folyamán) ballagás (április utolsó vagy május első péntekén) Tojásbuli (május közepén) utolsó tanítási nap és gyermeknapi műsor (június közepén) évzáró ünnepség (június végén) Nyelvtanítás Egykoron a gimnáziumban tanították a legtöbb nyelvet az országban, 12 idegen nyelv közül választhattak a diákok: orosz, angol, német, olasz, francia, spanyol, japán, koreai, lengyel, latin, portugál és eszperantó. Mára megmaradt az angol, német (emelt tagozatokban is), olasz (kéttannyelvűben is), spanyol, francia, orosz, latin és japán szakköri szinten. Az egykori francia–spanyol és a lengyel tagozat megszűnt. Utóbbi a kerületben élő jelentős lengyel kisebbség miatt jöhetett létre, ám megcsappant a jelentkezők száma, ezért szűnt meg.[forrás?] Első idegen nyelv Az első idegen nyelvet a tagozat kiválasztásával döntik el a tanulók. Az A osztályban ez mindenkinek az olasz, a B, E, F osztályokban az angol, a D-ben angol az emelt rajzon és emelt angolon, német az emelt németen. Második idegen nyelv Második idegen nyelvként a tanulók a következők közül választhatnak: angol, francia, latin, német, olasz, orosz és spanyol. Az oktatás sávos rendszerben zajlik. A sávok az E-F-nek és az A-B-D-nek vannak közösen kialakítva. Az E-F sávosok 9. osztálytól 12. osztályig tanulják heti 4 órában a második nyelvet, míg az A-B-D sáv 10.-től 12.-ig, szintén heti 4 órában. Megközelítés Kőbánya központjában, könnyen megközelíthető helyen fekszik. Az iskola előtt áll meg a 3-as, 28-as, 28A, 62-es, valamint a 62A villamos. Továbbá a közelben áll meg a 85-ös, a 162-es, a 162A, a 185-ös és a 262-es busz, távolabb, az Ónodi utca végében a 37-es és 37A villamos (2025. augusztus 25-étól, szeptember 21-áig a 37E villamos) Két vasútállomás is található a környéken: Kőbánya felső és Kőbánya alsó, így a vidékről bejáróknak is kedvező helyen van. Érdekességek Az 1980-ban forgatott Ballagás című film egyes jeleneteit az iskolában, valamint annak udvarán forgatták. A TNT együttes Bele vagyok zúgva című slágeréhez a klipet a gimnáziumban forgatták. Az 1999-ben forgatott A napfény íze című sokszoros díjnyertes Szabó István-film vívójeleneteit szintén az iskolában vették fel. A 2009-ben forgatott Made in Hungaria című film egyes jelenetei az iskola folyosóin és termeiben forgatták. Dzsúdló 2019-es LEJ című slágerének klipjét a gimnázium aulájában és az épület körül forgatták. Híres diákjai Képgaléria Jegyzetek Források A Szent László Gimnázium honlapja (Iskolánkról / A Szent László Gimnázium története oldal) További információk A Szent László Gimnázium honlapja "Szent László Gimnázium". Műemlékem.hu. Hozzáférés: 2017. május 19.. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)