NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Katedra w Segedynie

Katedra w Segedynie (węg. Magyarok Nagyasszonya püspöki székesegyház), znana także jako Kościół Wotywny (węg. Fogadalmi templom) - główna świątynia diecezji segedyńsko-csanádzkiej pod wezwaniem Najświętszej Maryi Panny na Węgrzech. Jego budowa rozpoczęła się w 1913, prace zostały przerwane w czasie I wojny światowej. Ostatecznie prace zakończono w 1930. Reprezentuje styl neoromański. Jest to czwarty pod względem wielkości kościół na Węgrzech.
Кафедральный собор Сегеда

Кафедральный собор Богоматери — собор римско-католической церкви в городе Сегед, третье по величине храмовое здание Венгрии, памятник архитектуры неороманского стиля, яркая достопримечательность и символ города. История Всё началось 12 марта 1879 года, когда в Сегед пришло одно из крупнейших в его истории наводнений. Воды Тисы затопили весь город, 90 процентов зданий было разрушено. 28 ноября 1880 года отцы города дали обет, что если город удастся отстроить вновь, будет возведена в Сегеде большая и роскошная церковь в благодарность и во славу девы Марии, покровительницы Венгрии. В 1913 году строительство церкви по проекту знаменитого архитектора венгерского историзма Фридьеша Шулека начато, однако уже в июле 1914 года оно было остановлено — почти на десятилетие — из-за Первой мировой войны и последовавшего за ней экономического спада. Лишь 24 октября 1930 года, через 50 лет после принесения обета, храм был освящён. Эрнё фон Донаньи написал специальную мессу по случаю освящения собора. Архитектура Храм был построен из красного кирпича в неороманском стиле. Он крестообразный в плане; над средокрестием — тяжёлая широкая башня с шатровым навершием высотой 54 метра. Главный фасад собора украшен большой розой. Он фланкирован двумя высокими стройными колокольнями высотой 91 метр каждая, с самыми большими в Венгрии часами (диаметр циферблата — 4,3 метра); а всего собор украшен 57 башнями и башенками. В соборе семь колоколов, самый большой массой восемь с половиной тонн — второй по величине в Венгрии. Здание длиной 81 метр и шириной 51 метр вмещает до пяти тысяч прихожан. Интерьер собора оформлен в духе модерна, популярного в Сегеде в начале XX века, — с изобилием рельефов, статуй и мозаик. Особое внимание привлекает мозаика Богоматери над алтарём собора — святая дева Мария предстаёт в Венгерском национальном костюме и сегедских туфлях. У главного алтаря стоит белый киворий и статуя Иисуса на кресте. Орган кафедрального собора с его девятью тысячами труб — третий по величине в Венгрии. На квадратной Соборной площади, устроенной по образцу площади святого Марка в Венеции и окружённой с других сторон зданиями университета, организуются концерты и театральные постановки. Примечания Ссылки Hadik András: Szeged : Fogadalmi templom.(Ser. Tájak korok múzeumok kiskönyvtára, 217.) Budapest, Kartográfiai Vállalat, 1988. ISBN 9635555466 Сегед. Кафедральный собор.(венг) Памятники Сегеда. (венг)
Кафедральний собор Сегеда

Кафедральний собор Богоматері — собор римсько-католицької церкви в місті Сегед, третя за величиною храмова будівля Угорщини, пам'ятник архітектури неороманського стилю, яскрава пам'ятка і символ міста. Все почалося 12 березня 1879 року, коли в Сегед прийшла одна з найбільших в його історії повеней. Води Тиса затопили все місто, 90 відсотків будівель було зруйновано. 28 листопада 1880 року батьки міста дали обітницю, що якщо місто вдасться відбудувати знову, буде зведена в Сегеді велика і розкішна церква в подяку і на славу діви Марії, покровительки Угорщини. У 1913 році було розпочато будівництво церкви за проектом знаменитого угорського архітектора Фрідеша Шулеко, проте вже в липні 1914 року воно було зупинено — майже на десятиріччя — через Першу світову війну й економічний спад, що настав після неї. Лише 24 жовтня 1930 року, через 50 років після принесення обітниці, храм був освячений. Ерне фон Донаньї написав спеціальну месу з нагоди освячення собору. Храм був побудований з червоної цегли в неороманском стилі. Головний фасад собору прикрашений великою трояндою. По боках дві високі стрункі дзвіниці висотою 91 метр кожна, з найбільшими в Угорщині годинами (діаметр циферблату — 4,3 метра); а всього собор прикрашений 57 баштами і башточками. У соборі сім дзвонів, найбільший масою вісім з половиною тонн — другий за величиною в Угорщині. Будівля довжиною 81 метр і шириною 51 метр вміщує до п'яти тисяч прихожан. Інтер'єр собору оформлений у дусі модерну, популярного в Сегеді на початку ХХ століття, — з безліччю рельєфів, статуй, і мозаїк. Особливу увагу привертає мозаїка Богоматері над вівтарем собору — свята діва Марія постає в Угорському національному костюмі і Сегедських туфлях. У головного вівтаря стоїть білий ківорій і статуя Ісуса на хресті. Орган кафедрального собору з його дев'ятьма тисячами труб — третій за величиною в Угорщині. На квадратній Соборній площі, побудованій за зразком площі святого Марка в Венеції і оточеній з інших сторін будівлями університету, організовуються концерти й театральні постановки. Посилання Hadik András: Szeged: Fogadalmi templom. (Ser. Tájak korok múzeumok kiskönyvtára, 217.) Budapest, Kartográfiai Vállalat, 1988. ISBN 9635555466 Сегед. Кафедральний собор. (угор.) Пам'ятники Сегеда. (угор.)
Rudas Baths

Rudas Bath or Rudas fürdő (Hungarian pronunciation: [ˈrudɒʃ ˈfyrdøː]) is a thermal bath in Budapest, Hungary which is claimed to have medicinal properties. It was founded in 1571/1572 during the time of Ottoman rule. To date, it retains many of the key elements of a Hammam, exemplified by its Ottoman dome and octagonal pool. It is located at Döbrentei tér 9 on the Buda side of Erzsébet Bridge. The bath has six therapy pools and one swimming pool where the temperature is in between 10 and 42 °C (50 and 108 °F). The components of slightly radioactive thermal water includes sulfate, calcium, magnesium, bicarbonate and a significant amount of fluoride ion. A sight-seeing brochure claims the water can help to treat degenerative joint illnesses, chronic and sub-acute joint inflammations, vertebral disk problems, neuralgia and lack of calcium in the bone system. The baths were commissioned by Sokollu Mustafa Pasha who was the governor (beylerbey) of Buda between 1566 and 1578. This is inscribed in Hungarian in the baths, on a stone standing atop the Juve spring, which is believed by locals to have a rejuvenating effect on people. As Sokollu Mustafa Pasha was the nephew of Grand Vizier Sokollu Mehmed Pasha, Rudas baths echoes the design and dimensions of similar monumental Ottoman constructions in Istanbul. The baths were used as a location for the opening scene of the 1988 action movie Red Heat, starring Arnold Schwarzenegger and James Belushi. An orgy scene was filmed in 1997 in the octagonal pool for the adult movie Concupiscence. It re-opened at the beginning of 2006, after a comprehensive renovation of its interior. Gallery Notes External links Budapest Spas and Hot Springs entry on Rudas Baths Aerial photographs (in German) Thermen in Budapest
Baños Rudas

Los baños Rudas o Rudas fürdő son baños termales construidos en el siglo XVI a orillas del río Danubio en la zona de Buda, en Budapest, Hungría. Están abastecidos por tres manantiales: Juventus, Attila y Hungaria, además de quince pequeñas fuentes. Estas aguas tienen un alto contenido sulfuroso y están recomendadas para enfermedades relacionadas con el reumatismo, para tratamientos postraumáticos y para la cura de la gota, entre otras afecciones.​ Budapest, llamada Aquimcum por los romanos, es la ciudad de los baños termales. Aunque hay termas romanas del siglo II, la verdadera cultura de los balnearios se extendió durante la dominación turca en los siglos XVI-XVII. Las instalaciones originales siguen utilizándose hoy en día. La piscina más famosa es una pila octogonal que se halla bajo una cúpula turca de 10 metros de diámetro. Su entrada estuvo vetada a las mujeres hasta 2006, año en el que una iniciativa cívica popular logró que se democratizara el acceso a los baños.​ Véase también Baños Széchenyi Referencias
Thermes Rudas

Les Thermes Rudas (en hongrois : Rudas gyógyfürdő) sont un établissement thermal situé dans le 1er arrondissement de Budapest, au pied du Gellért-hegy. Les bâtiments ont été construits en 1550, durant l'occupation ottomane de la Hongrie. Encore aujourd'hui, il conserve les éléments de base du bain turc avec son dôme turc et son bassin octogonal. Les Bains Rudas trouvent leur origine à l’époque de la domination ottomane en Hongrie, durant laquelle plusieurs bains turcs furent édifiés à Buda au XVIe siècle. Après la reconquête de la ville par les Habsbourg, leur administration fut confiée à différentes autorités impériales, notamment la Chambre de Buda. À la fin du XVIIe siècle, le conseil municipal de Buda, confronté à des difficultés financières, demanda à plusieurs reprises le transfert de certains établissements thermaux à la ville. En compensation d’autres biens repris par la Couronne, les Bains Rudas furent finalement attribués à la municipalité le 1er décembre 1696. Cette décision fit des Bains Rudas l’un des plus anciens établissements publics de bains de Budapest encore en activité. Le site conserve aujourd’hui son bassin central ottoman et demeure l’un des complexes thermaux historiques les plus connus de la capitale hongroise. Les bains ont été ouverts de nouveau au public en 2006 après une rénovation complète des bâtiments et sont réservés aux hommes, excepté le mardi, jour des femmes, bien que la piscine extérieure soit accessibles à tous en permanence. Les thermes sont également ouverts les vendredi et samedi, de 22 heures à 4 heures, et sont alors mixtes. La partie sud du bâtiment est actuellement en rénovation. Références Portail de l’eau Portail de Budapest Portail de l’Empire ottoman
Bagni Rudas

I Bagni Rudas (in ungherese Rudas Fürdő) sono delle terme che si trovano a Buda, la cui costruzione originale risale al 1550, durante la dominazione ottomana dell'Ungheria. Fino ad oggi hanno mantenuto molti degli elementi chiave di un bagno turco, ad esempio la cupola e la piscina ottagonale. Nel 1988 vi sono state girate delle scene del film Danko, interpretato da Arnold Schwarzenegger e James Belushi. Hanno riaperto all'inizio del 2006, dopo un rinnovamento completo degli interni e comprendono un bagno turco, una sauna, una piscina per nuotare, una da immersione e cinque termali a 28°C, 30°C, 33°C, 36°C e 42°C. Altri progetti Wikiquote contiene citazioni su Bagni Rudas Wikizionario contiene il lemma di dizionario «Bagni Rudas» Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bagni Rudas Collegamenti esterni Sito ufficiale, su rudasfurdo.hu.
Rudasbad

Het Rudasbad (Hongaars: Rudas Gyógyfürdő és Uszoda; Nederlands: Rudas thermaalbad en zwembad) is een van de vele kuurbaden in Boedapest. Het is een van de oudste nog bestaande badhuizen. Een deel van het gebouw stamt uit de tijd van de Ottomaanse overheersing. Tijdens de Ottomaanse overheersing heette het badhuis 'het badhuis met de groene pilaren' ( Turks: yeşil direkli ılıca). Het destijds geldende Ottomaanse woord voor badhuis was: ilidja. Pas in 1797 krijgt het badhuis de huidige naam. Over waar deze naam vanaf geleid is, is men het niet eens. Eén verklaring is dat de naam afgeleid is van het Hongaarse woord 'rud' dat onder meer de boom aanduidt waarmee de veerpont vanuit Pest voortbewogen werd. Logischer lijkt het dat de naam uit het oud-Slavisch komt: Rudna ilidja, oftewel: mineraalbad. Ten slotte werd de wijk waarin dit badhuis staat, destijds vooral bewoond door uit de Balkan afkomstige vluchtelingen. Ook de geschiedenis van het badhuis zelf is niet geheel duidelijk. Wellicht was op deze plek al een bad voordat de Ottomanen hier kwamen. Voor de Ottomaanse bezetting behoorde het landgoed aan de aartsbisschop van Kalocsa die mogelijk op deze plek een bad liet bouwen. Zeker is dat de Ottomanen hier een bad hebben gebouwd. In 1541 komt Boeda in handen van de Ottomanen. Onder leiding van Pasja Arslan wordt met de bouw van verschillende Turkse baden begonnen omstreeks 1566. Onder leiding van zijn opvolger, Pasja Sokoli Mustafa, komt het gebouw gereed in 1570. Nadat de Ottomanen in 1686 verdreven zijn uit de stad, vervalt het eigendom aan keizer Leopold I van het Habsburgse rijk, de nieuwe bezetters van Hongarije, die het al in 1690 aan de stad geeft. Daarmee is het Rudasbad het eerste bad in eigendom van de stad zelf. Tussen 1829 en 1831, verkrijgt het bad de huidige neoklassieke vorm, na een heftige brand in 1810 in dit deel van de stad. Het oude, Ottomaanse deel, wordt bewaard. Externe link (hu) Rudas Gyógyfürdő és Uszoda, homepage Referenties
Băile Rudas

Băile Rudas este un complex balnear medical din Budapesta, situat în sectorul I al Budapestei, la poalele dealului Gellért. Se află amplasată între versantul dealului și faleza Dunării, în imediata vecinătate a Podului Elisabeta în piața Döbrentei nr. 9. Este una din cele mai vechi băi termale din Budapesta, fiind construită inițial în 1556 de către turcii otomani, după ocuparea Budei. Actualul complex balnear este rezultatul unor reconstrucții și adăugiri făcute în secolele trecute. Partea centrală a complexului o constituie vechile băi turcești, monument istoric reprezentativ al arhitecturii otomane din Ungaria. Galerie de imagini Bibliografie Extinderea băilor Rudas în secolul al XIX-lea Arhivat în 9 iulie 2009, la Wayback Machine. Rados, Jenő: Magyar építészettörténet (Istoria arhitecturii maghiare) (p. 161-168), Ed. Műszaki K., Budapesta, 1961.- ETO 72 (439) 091 Szerk. Fülep, L. (redactor): A magyarországi művészet története (Istoria artei maghiare), p. 371-372, Bp,1961. Képzőműv. Alap K. - Kossuth Ny. 61.3465. Budapest Fürdőváros ISBN 963-029-932-1 Goldziher, Ignác: Az iszlám kultúrája - Gondolat K. Bp. 1981. - ISBN 963-280-607-7 Format:IszlVA Stierlin, H. Türkei - Architektur von Seldschuken bis Osmanen - Taschen Weltarchitektur - ISBN 382287857X Stierlin, H.: Iszlám művészet és építészet - Bp. Alexandra K. - ISBN 963-368-127-8
Рудаш (купальня)

Лечебная купальня и бассейн (спа) «Ру́даш» (венг. Rudas gyógyfürdő) — будапештский комплекс, состоящий из крытого бассейна и купального зала с банями. Возник в XV веке во время турецкого господства. Официальный адрес: венг. Döbrentei tér 9. Вода в купальне содержит гидрокарбонаты кальция, магния, натрия, сульфаты и значительное количество фтористых ионов и является сертифицированной радиоактивной лечебной водой. Общая поверхность воды всех бассейнов 382 м2. В купальне расположено 5 термальных бассейнов с температурой воды от 16 °C до 42 °C, сауна и паровая баня. Плавательных бассейнов два (29 °C и 26 °C). В составе комплекса сохранились помещения, построенные для турецкого паши. Здесь проходили съёмки начальной сцены боевика «Красная жара» с Арнольдом Шварценеггером. Литература А. Сегеди. Купальня «Рудаш» // Будапешт. Жемчужина Дуная / под ред. И. В. Осанова. — М.: Вече, 2012. — С. 112—115. — 320 с. — 2000 экз. — ISBN 978-5-9533-5872-9. Ссылки Rudas fürdő . muemlekek.info. Дата обращения: 7 июня 2014. Архивировано из оригинала 3 ноября 2013 года. A Rudas fürdő kiépítése a 19. században . epiteszforum.hu. Дата обращения: 7 июня 2014. Национальное главуправление лечебных мест и купален Купальня Рудаш (Rudas fürdő)
Rudas termalbad

Rudas termalbad eller på ungerska Rudas fürdő är ett turkiskt termalbad i Budapest uppfört 1550, under den Osmanska styret av Ungern. Badet har idag mycket av de typiska elementen för ett turkiskt bad kvar bl.a. genom dess kupol över den oktagonala bassängen. Badet är beläget vid Döbrentei tér 9 på Budasidan av Erzsébet híd (Elisabetbron). Badet har genomgått en genomgående inre renovering och återöppnades 2006. Badet har använts vid filminspelningen 1988 av actionfilmen Red Heat, med Arnold Schwarzenegger och James Belushi.
Tour du garde champêtre (Budapest)

La Tour du garde champêtre (en hongrois : Csősztorony) est un monument situé dans le 10e arrondissement de Budapest. Construit au sommet de l'Ó-hegy, cet édifice permettait aux gardes champêtres de surveiller les vignes et de prévenir le vol de raisin. Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Budapest
Csősztorony

A Csősztorony egy romantikus épület Budapest X. kerületében. Az egykori kőbányai virágzó szőlőkultúrák emlékét őrzi. Évtizedekig segítette a kőbányai szőlőcsőszök, szőlőpásztorok munkáját, hiszen oltalmazni kellett a szőlőtolvajoktól és a madaraktól is, amelyek gyakran dézsmálták és csipegették a dús fürtöket. Azonban a számottevő szőlőtermelés az 1875 táján bekövetkezett filoxéravész miatt súlyos csapást szenvedett, amiből azt követően már nem tudott újra talpra állni. A kerületi önkormányzat tervei szerint ide lesz átköltöztetve a Helytörténeti Gyűjtemény. A Csősztorony Kőbánya címerében is felbukkan. Elhelyezkedése Kőbánya 148 méter magasságú Óhegy nevű városrészén, a Harmat utca, a Gitár utca és a Kőér utca kereszteződésében a déli oldalon áll. Története 1844-ben épült Zofahl Lőrinc és Brein Ferenc tervei alapján. Az akkor divatos klasszicizmussal szembefordulva gótikus elemeket is felhasználtak rajta, s az épület így a magyar romantika egyik legszebb példája. Ma országos védettségű műemlék. Felállítására azután került sor, hogy a 19. század első felében tolvajok károsították a kőbányai szőlőket. Pest város magisztrátusa pályázatot írt ki 1843-ban egy csősztorony és a hozzá tartozó lakóépület megépítésére. Az épületet a következő évben Zofahl Lőrinc vázlatai alapján Brein Ferenc építette fel. A lépcsős toronyépület magába foglalja a „főcsőszi” házat is. A 19. század végére eltűntek a szőlők a környékről, de az épület megmaradt, mert 1896-tól a rendőrség használta, 1926-ban felvették a székesfőváros tulajdonában levő műemlékszerű és fokozottabb védelmet érdemlő épületek jegyzékébe. Teljes műemléki védettséget 1949-ben kapott. A 20. században kocsma és étterem működött a falai között. Leírása Az épület kétszintes. A nyeregtetővel fedett őrházhoz keskeny összekötő taggal kapcsolódik az aszimmetrikusan elhelyezett, négyzet alaprajzú pártázatos épület, innen indul a torony lépcsőzete. A lépcső kilátóhoz vezet, mentén elegáns vaskorlát fut végig. Az emeleti helyiség bejárati ajtaját gazdag fafaragások borítják. Jegyzetek Források Csősztorony, kobanya.hu "Csősztorony". Műemlékem.hu. Hozzáférés: 2016. december 22.. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó) A kőbányai szőlőművelés utolsó emléke, mult-kor.hu A rég eltűnt kőbányai szőlőskertekre emlékeztet a főváros utolsó csősztornya, 24.hu
Czabai-kert

Az érdi Czabai-kertet 1977-ben helyezték természetvédelmi oltalom alá, azzal a céllal, hogy „őrizze a táj régi állapotát tükröző tölgyállományt, biztosítsa a környék madárvilágának zavartalan fészkelését, nyújtson lehetőséget az erdő természetes fejlődésének megfigyelésére, nyújtson a látogatónak maradandó esztétikai élményt, és adjon lehetőséget az értékes tölgymakktermés erdősítésre való felhasználására.” Elhelyezkedése Érd-Parkvárosban a Radnai és a Bikszádi utca találkozásánál terül el a Czabai-kert. A mindössze 0,66 hektárnyi kiterjedésű, zárt terület híven őrzi a korábbi vegetáció emlékét. A növényállomány nem tekinthető háborítatlan, elsődleges erdőnek. Az 1920-1930 körüli irtás után a korábbi állomány újult meg. Fái A kert legjellemzőbb fája a kocsányos tölgy (Quercus robur) és a kocsánytalan tölgy (Quercus petraea). A kocsányos tölgy termése, a jól ismert kupacsos makk a kocsányon helyezkedik el, viszont levelei igen rövid nyelűek. A kocsányos tölgy rügyei, hajtásai és a levelek fonákja kopasz, míg a kocsánytalan tölgyé molyhos. A Czabai-kertben megtalálható a mezei juhar (Acer campestre) és a közönséges dió (Juglans regia) is. Az 50-70 éves faállomány a környék megelőző állapotának ritkaságszámba menő reliktuma. Megmaradása és kedvező fejlődése elsősorban annak köszönhető, hogy a terület volt és jelenlegi tulajdonosa lehetőségeihez mérten igyekezett megóvni a fákat, biztosítani a szükséges, alapvető kezelést. A Czabai-kertet 1977-ben helyezték természetvédelmi oltalom alá, azzal a céllal, hogy „őrizze a táj régi állapotát tükröző tölgyállományt, biztosítsa a környék madárvilágának zavartalan fészkelését, nyújtson lehetőséget az erdő természetes fejlődésének megfigyelésére, nyújtson a látogatónak maradandó esztétikai élményt, és adjon lehetőséget az értékes tölgymakktermés erdősítésre való felhasználására.” A jelenleg 238 darabból álló, 14–22 m magas, 30–55 cm törzsátmérőjű faállományt az utóbbi években súlyosan károsítja a fehér fagyöngy (Viscum album), mely elhatalmasodva számos fa pusztulását idézte elő. A kert tulajdonosa, Czabai Balázs lelkiismeretesen gondját viseli fáinak, és előzetes bejelentésre szívesen fogadja az érdeklődőket. Jegyzetek
Czuba-Durozier-kastély

A Czuba-Durozier-kastély (vagy -villa) egy romantikus stílusban épült családi villa (kastély) Budapest XXII. kerületében, az egykori Budafok történelmi központjától, a Savoyai Jenő tértől pár háznyira a hosszú présház soráról ismert Péter-Pál utca elején. Története Az épületet W. H. Czuba-Durozier Magyarországra települt francia iparos építtette maga és családja számára, melynek pincéjében konyakgyárat hozott létre Ulbrich Gyulával közösen. A kastély 1884 és 1887 között készült el a francia romantikus építészet stílusjegyeinek felhasználásával. Czuba-Durozier 1920-as években bekövetkezett halála után a gyár is hamar megszűnt, az épületet pedig a család eladta. Az ezt követő többszöri tulajdonosváltások végén Bathó Kálmán budafoki közjegyzőé lett, tőle vették el és államosították 1950-ben, mikor Budafokot Budapesthez csatolták. Előbb 8, majd 16 lakásos társasházzá alakították. A szocializmus idején végzett felújítások során az egykori díszítőelemek szinte mind megsemmisültek, eltűntek, vagy lefestették őket. A benne található lakások ma már korszerűtlennek minősülnek. Leírása Az épület három oldalával szabadon álló telken áll, amit teljesen kitölt. Oldalait a Péter-Pál utca, a Pint utca és a Plébánia utca határolják. Keleti homlokzata egyemeletes, délkeleti sarkán háromemeletes toronnyal, északkeleti sarkán kétemeletes, oromzatos sarokrizalittal. A főhomlokzaton változatos kialakítású ablakok sorakoznak kivétel nélkül neoreneszánsz vakolatdíszítésű keretekben. Az itt kialakított szoborfülkék ma már mind üresek. A kevés máig megmaradt díszítések közül a kovácsolt vas korláterkélyek illetve a háromemeletes torony első emeleti zárt erkélyének ablaka fölötti, díszesfríz a legfeltűnőbb. Utóbbiban két, kandelábert tartó szfinx között található egy liliomos, koronás címerpajzs. A főhomlokzat sarokrizalitjait összekötő szárny zárópárkánya fölött szakaszolt baluszteres korlát fut. A Péter Pál utcai szárny egyemeletes, a saroktorony utáni részen egyszerűbb kialakítású. Földszinti része simára vakolt, az emeleten vakolatdíszes keretbe épített ablakok találhatók. „Hátsó” homlokzatát a későbbi felújítások során teljesen elbontották, az ma egy sima, dísztelen fal. A Plébánia utca felől található az egykori főbejárat, ahová lovasszekérrel is be lehetett hajtani. Ezen az oldalon a kőfal kerítés fut, ebben található a hornyolt, boltíves kapu, amit két kőoroszlán őriz a kapu két sarkán. Az udvari homlokzat egykor kváderezve volt, ám ennek ma már semmi nyoma. Az üres épület műemléki védettséget élvez. Közel húsz éve folyamatosan pusztul. Jegyzetek Források Czuba-Durozier-kastély a XXII. kerület honlapján (hozzáférés: 2012. június 28.) Czuba-Durozier-kastély a vendégvárón (hozzáférés: 2012. június 28.) Czuba-Durozier-kastély, wikimapia.org (hozzáférés: 2012. június 28.)