NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dunaferr Aréna

El Dunaferr Aréna es un estadio de fútbol ubicado en la ciudad de Dunaújváros, Hungría. El 11 de octubre de 2001, el entonces ministro de Juventud y Deporte, Tamás Deutsch, y el director general del Dunaferr SE, László Tóth, colocaron conjuntamente la primera piedra del nuevo estadio, que fue inaugurado en 2003 y que cuenta con una capacidad para 12.000 espectadores.​ La instalación deportiva, ubicada no lejos del río Danubio, también se la conoce como Dunaújváros Stadion o Eszperantó úti Stadion, por la calle Eszperantó úti en la cual se encuentra. El homónimo Dunaferr se corresponde con un gran productor de acero en Hungría. El club de fútbol Dunaújváros PASE (Dunaújváros Pálhalmai Agrospeciál SE) fundado en 1998, utiliza actualmente el estadio. El otro club de la ciudad el Dunaújváros FC utilizó el estadio hasta su disolución en 2009. El estadio posee un total de 12.000 asientos en sus cuatro gradas, de los cuales 7.680 están cubiertos. Las dos gradas largas (oeste y este) están cubiertas, mientras que las gradas detrás de la portería están al aire libre. En la fila este, el nombre del patrocinador, Dunaferr, estaba representado con asientos rojos. El portón trasero en el norte está equipado con asientos rojos y el marcador electrónico está entronizado en él. El lado opuesto en el sur también está amueblado con asientos rojos. La iluminación del estadio se completó en octubre de 2014. Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Hungría Referencias Enlaces externos Europlan-online - Eszperantó úti Stadion/Dunaferr Stadion - Dunaújváros El estadio en la web del club.
Dunaújváros Stadion

A Dunaujváros Stadion egy labdarúgó stadion Dunaújvárosban, amelyben a Dunaújváros PASE labdarúgó csapata játssza hazai mérkőzéseit. A stadion 12000 ezer fő befogadására alkalmas, amelyből 10046 ülőhely. Ezzel Fejér vármegye második, Magyarország 13. legnagyobb labdarúgó arénája. Az építményt a 2000-es bajnoki cím megszerzésekor (akkor még Dunaferr SE) kezdték el építeni. A stadionban az új megvilágítás 2014 októberében készült el, azonban tervben vannak egyéb felújítási munkálatok is, mint új kijelző, fűthető füves pálya, új székek. A stadiont jelenleg a Dunaújvárosi PASE használja, amely az NB III-ban szerepel. Története A régi stadiont 1952-ben adták át. Az építmény hivatalos befogadóképessége 11700 néző volt. A nyitómérkőzését a Sztálin Vasmű Építők játszotta a Sebes Gusztáv féle Magyar labdarúgó-válogatott ellen. Az aranycsapat 4-0-ra nyert. A 18 ezres nézőcsúcs ebben a stadionban az 1968-as Dunaújváros - FTC bajnoki mérkőzésen volt. A stadionrekonstrukciós program keretében az újpesti stadion felújítása után másodikként Dunaújvárosban kezdődött el a munka. 2001. október 11-én Deutsch Tamás, akkori ifjúsági és sportminiszter, valamint Tóth László, a Dunaferr Rt. vezérigazgatója helyezte el a stadion alapkövét. A létesítmény részei különböző ütemben készültek el. Először a két hosszanti oldalon készültek el a lelátók, majd amikor már a lelátók alatti vizesblokkok is elkészültek a 2002-2003-as idényben, akkor kapta meg az aréna a használatbavételi engedélyt. A nyitómérkőzést a hazai csapat a Debreceni VSC ellen játszotta és amely 0-0-s döntetlennel végződött. Az új stadionban a 6000 fős nézőcsúcsot a 2002. augusztus 24-ei Dunaferr - FTC mérkőzésen állították fel. Jegyzetek További információk A stadion adatlapja a magyarfutball.hu-n
Стадион Есперанто ут

Стадион Есперанто ут (мађ. Eszperantó úti Stadion) је вишенаменски стадион у Дунаујварошу, у Мађарској, капацитета 12.000 гледалаца. Углавном користи за фудбалске утакмице и дом је фудбалског клуба Дунаујварош Палхалма. Историја Стари стадион је предат на употребу 1952. године. Званични капацитет зграде је био 11.700 гледалаца. Утакмицу отварања играли су Градитељи железаре Стаљин против мађарске фудбалске репрезентације Густава Шебеша. Златни тим је победио резултатом 4 : 0 Највећи број од 18.000 гледалаца на овом стадиону био је на утакмици првенства Дунаујварош - ФТЦ 1968. године. У оквиру програма реконструкције стадиона, у Дунаујварошу су почели радови по други пут након реновирања стадиона Ујпешта. Дана 11. октобра 2001. Тамаш Дојч, тадашњи министар омладине и спорта, и Ласло Тот, генерални директор Дунафер Рт, поставили су камен темељац стадиона. Делови објекта су завршавани различитим темпом. Прво су трибине изграђене на две уздужне стране, а затим, када су у сезони 2002-2003. завршени водени блокови испод трибина, арена је добила дозволу за пуштање у рад. Домаћи тим је први меч одиграо против ВСЦ из Дебрецина а утакмица је завршена нерешеним резултатом 0 : 0. Највећа посета од 6.000 гледалаца на новом стадиону постављена је на утакмици Дунаферу – ФТЦ 24. августа 2002. Референце Спољашње везе Стадион Есперанто ут на magyarfutball.hu
Erzsébet tér autóbusz-pályaudvar

Az Erzsébet tér autóbusz-pályaudvar (korábban 1946-tól Sztálin tér, 1953-tól Engels tér, 1990-től Erzsébet tér) egy megszűnt budapesti autóbusz-pályaudvar, amelyet a MÁVAUT, majd a Volánbusz üzemeltetett 1949 és 2001 között. Története A főváros központi autóbusz-pályaudvarát 1949-ben létesítették Nyiri István tervei alapján. (Előtte az Oktogonról 1927 óta indultak a nemzetközi és a távolsági járatok.) 1977-ben műemléki védettséget kapott. Az ország legnagyobb buszállomásának jelentősége 1982-ben a Stadion autóbusz-pályaudvar átadása miatt lecsökkent, ugyanis a keleti országrészt kiszolgáló vonalakat az új pályaudvarig rövidítették vissza. 1986-ban az Árpád hídi, majd 1999-ben az Etele téri autóbusz-állomás megnyitásával tovább vesztett jelentőségéből. 2001. október 16-án kormánydöntés értelmében az Erzsébet téri buszállomást bezárták, az autóbuszokat az Etele térre és az ideiglenes népligeti végállomásra irányították át. Épületében 2011 és 2016 között a Design Terminal működött, napjainkban a Fröccsterasz nevű szórakozóhely működik az egykori autóbusz-pályaudvar helyén. Galéria Jegyzetek Megjegyzések
Somogyhárságy

Somogyhárságy ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Szigetvár im Komitat Baranya. Zur Gemeinde gehören der nördlich gelegene Ortsteil Kishárságy und der südlich gelegene Antalfalu. Die ungarndeutsche Bezeichnung für den Ort war Harschad. Bis zur Vertreibung nach dem Zweiten Weltkrieg wurde der Ort mehrheitlich von Ungarndeutschen bewohnt. Geografische Lage Somogyhárságy liegt 36 Kilometer nordwestlich des Komitatssitzes Pécs und 13 Kilometer nördlich der Kreisstadt Szigetvár. Nachbargemeinden sind Boldogasszonyfa, Szentlászló, Szulimán, Somogyviszló und Magyarlukafa. Geschichte Somogyhárságy wurde 1346 erstmals urkundlich erwähnt. Im Jahr 1913 gab es in der damaligen Kleingemeinde 185 Häuser und 1219 Einwohner auf einer Fläche von 4507 Katastraljochen. Sie gehörte zu dieser Zeit zum Bezirk Szigetvár im Komitat Somogy. Sehenswürdigkeiten Antal-Kapoli-Denkmal Nepomuki-Szent-János-Statue aus dem Jahr 1794 Römisch-katholische Kirche Szent Vendel, erbaut 1774 Szent-Vendel-Statue aus dem Jahr 1906 Szentháromság-Säule aus dem Jahr 1907 Verkehr In Somogyhárságy treffen die Nebenstraßen Nr. 66125 und Nr. 66128 aufeinander. Es bestehen Busverbindungen nach Kishárságy, über Magyarlukafa nach Vásárosbéc sowie über Somogyapáti nach Szigetvár, wo sich der nächstgelegene Bahnhof befindet. Einzelnachweise Weblinks Somogyhárságy. Offizielle Webseite. Gemeinde Somogyhárságy, abgerufen am 21. Mai 2023 (ungarisch). Somogyhárságy község. Wappen von Somogyhárságy. In: Nemzeti Jelképek. Abgerufen am 21. Mai 2023 (ungarisch). Szent Vendel-templom. In: miserend.hu. Abgerufen am 21. Mai 2023 (ungarisch).
Somogyhárságy

Somogyhárságy es un pueblo ubicado en el distrito de Szigetvár, en el condado de Baranya, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 30,97 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 380 habitantes,​ con una densidad de población de 12,27 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Rašađ

Rašađ (mađ. Somogyhárságy, nje. Harschad) je selo u južnoj Mađarskoj. Zauzima površinu od 30,97 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se na 46° 10' sjeverne zemljopisne širine i 17° 47' istočne zemljopisne dužine. Luka je pola km sjeverozapadno, Vásárosbéc je 2,5 km sjeverozapadno, Gospojinci su 4,5 km sjeveroistočno, Laslov je 4 km istočno, Suliman je 3 km jugoistočno, Vislovo je 3 km južno, Somogyhatvan je 5,5 km jugozapadno. Jugozapadno od sela je ribnjak. Sjeverno od sela se nalazi zaštićeni krajolik Želic. Upravna organizacija Upravno pripada Sigetskoj mikroregiji u Baranjskoj županiji. Poštanski broj je 7925. Rašađu pripada naselje Kishárságy. Povijest U 18. stoljeću se u ovaj kraj doseljavaju Nijemci. Posjede su ovdje imale plemićke obitelji Festetics, Zichy i ine. Kultura Rimokatolička crkva Mauzolej obitelji Festetics Stanovništvo Rašađ ima 500 stanovnika (2001.). Većina su Mađari, a manjinsku samoupravu imaju Romi, koji čine 5 %, i Nijemci, kojih ima oko 2 %. Rimokatolika je preko 70 %, a kalvinista 5 %. Izvori Vanjske poveznice Rašađ na fallingrain.com
Somogyhárságy

Somogyhárságy è un comune dell'Ungheria di 452 abitanti (dati 2008) situato nella contea di Baranya, regione Transdanubio Meridionale Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Somogyhárságy Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su somogyharsagy.hu.
Somogyhárságy

Somogyhárságy – wieś i gmina w południowej części Węgier. Administracyjnie Somogyhárságy należy do powiatu Szigetvár, wchodzącego w skład komitatu Baranya i jest jedną z 46 gmin tego powiatu. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Somogyhárságy, Baranya

Somogyhárságy este un sat în districtul Szigetvár, județul Baranya, Ungaria, având o populație de 445 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Somogyhárságy avea 445 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (82,46%) erau maghiari, existând și minorități de romi (7,74%) și germani (6,61%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 3,19% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (60,9%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (12,58%) și reformați (6,29%). Pentru 20,22% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Шомођхаршађ

Шомођхаршађ (мађ. Somogyhárságy) је село у Мађарској, у крајње јужном делу државе. Село се налази у региону Јужне Трансданубије, у барањској жупанији, у сигетварском срезу. Географија Село се налази 15 километара северно од Сигетвара у југозападном делу Желица, поред пута 66 125 између Шомођапатија и Вашарошбеца. Овај пут такође пролази кроз засебно насеље Анталфалу јужно од центра села, док споредни пут 66 128 води до насеља Кишхаршађ. Историја Нађ-Харшађ је био древно имање породице Ђер. Његово име се први пут помиње у повељама 1346. године током поделе имања породице Ђер. У то време, Харшађ је припадао Петеру Дершфију Сердахељију. Године 1489. у овом крају већ су постојала два насеља са овим именом: Флшевхашаг и Алшовхашаг (Flsewhassagh és Alsowhassagh), оба су припадала Иштвану Дершфију Сердахељију. Године 1598-1599, Михаљ Секељи је био земљопоседник, а 1626. године, Фаркаш Имрефи. Село је постало пустош у 16. веку. Око 18. века, прво су се овде населили Немци, а затим Мађари, и насеље је убрзо постало најзначајније насеље у том подручју. У попису пре 1703. године, место је било у власништву Пала Фештетича. Године 1733. још увек је била пустара и припадала је породици Фештетићи. Почетком 20. века, наследници супруге грофа Пала Болзе били су главни земљопоседници овде. Главни земљопоседници села биле су породице Фештетићи, Зичи, Болза, Секељ и Имрефи. Према предању, село Керестур се некада налазило на имању истог имена, на ободу данашњег насеља. Темељи цркве били су видљиви још почетком 20. века. Реорганизацијом жупаније 1950. године, насеље, које је раније припадало жупанији Шомођ, припојено је Барањи као део сигетварског среза. Село обухвата и Витлејемску пустару и насеље Кишхаршађ, које је у средњем веку било самостално село. Демографија На попису из 2011. године, 87,4% становништва се изјаснило као Мађари, 8,2% као Роми и 7% као Немци (9,7% се није изјаснило; због двоструког идентитета, укупан број може бити већи од 100%). Верска расподела је била следећа: римокатолици 65,5%, реформисти 6,8%, лутерани 0,2%, неконфесионални 13,8% (13,8% се није изјаснило). У 2022. години, 82,7% становништва се изјаснило као Мађари, 14,7% као Роми, 9,2% као Немци, 0,3-0,3% као Словаци, Украјинци, Бугари, Српци и Хрвати, 9,7% као остале, недомаће националности (9,4% се није изјаснило; због двоструког идентитета, укупан број може бити већи од 100%). Према својој вероисповести, 50,3% су били римокатолици, 5% реформисти, 1% остали хришћани, 0,5% остали католици, 11,5% нису били деноминациони (31,4% није одговорило). Референце Спољашње везе Веб-сајт локалне самоуправе (језик: мађарски) Шомођхаршађ на fallingrain.com Регионални атлас – Жупаније, срезови и насеља (језик: мађарски)
Embassy of Serbia, Budapest

The Embassy of Serbia in Budapest (Hungarian: Szerbia budapesti nagykövetsége, Serbian: Амбасада Србије у Будимпешти, romanized: Ambasada Srbije u Budimpešti) is diplomatic mission of Serbia to Hungary. It is located at 1068, Dózsa György út 92/b. The current Serbian ambassador to Hungary is Aleksandra Đurović. History The building used to be a seat of Yugoslavian Embassy and later Embassy of Serbia and Montenegro. In 1956, Prime Minister Imre Nagy asked for asylum and secured sanctuary in the embassy after the anti-Soviet revolution was crushed. However, he was later arrested, deported to Romania and executed in 1958. The embassy overlooks Andrássy Avenue and Heroes' Square, where the 1989 memorial service for the reburial of Nagy and others took place in front of a crowd of 250,000 people. During the ceremony marking the 50th anniversary of the Hungarian Revolution of 1956 in 2006, the President of Serbia, Boris Tadić, and the Prime Minister of Hungary Ferenc Gyurcsány, revealed a commemorative plaque placed at the entrance, dedicated to Imre Nagy. On 2 February 2025, a group of people gathered in front of the embassy building to protest in solidarity with the 2024–2025 Serbian anti-corruption protests. An unknown man inside the embassy gave middle finger to the protesters from the open window. Ambassador Aleksandra Đurović declined to either apologize or reveal the identity of the man. Gallery See also Hungary–Serbia relations Foreign relations of Serbia References External links Serbian Embassy in Budapest (in Serbian and Hungarian)
Füzér

Füzér (vyslovováno [fyzér], slovensky Fizér) je vesnice v Maďarsku v župě Borsod-Abaúj-Zemplén, spadající pod okres Sátoraljaújhely. Jedná se o nejsevernější sídlo v Maďarsku, jelikož do jeho území patří nejsevernější bod Maďarska, který je blízko jeho nejsevernější části Lászlótanya. Nachází se asi 7 km severozápadně od Pálházy. V roce 2015 zde žilo 428 obyvatel. Sousedními vesnicemi jsou Filkeháza, Füzérkomlós a Pusztafalu. Füzér je známý především díky svému stejnojmennému hradu Füzéri vár, který stojí na hoře Vár-hegy (552 m). Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Füzér (település) na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Füzér na Wikimedia Commons
Füzér

Füzér ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Sátoraljaújhely im Komitat Borsod-Abaúj-Zemplén. Im Ortsgebiet befindet sich eine der bekanntesten Burgen Ungarns. Geografische Lage Füzér liegt in Nordungarn, an der Grenze zur Slowakei, 69 Kilometer nordöstlich des Komitatssitz Miskolc und 22,5 Kilometer nordwestlich der Kreisstadt Sátoraljaújhely. Die höchsten Erhebungen auf dem Gemeindegebiet sind die Berge Kis-Milic mit 892 Metern und Nagy-Milic mit 894 Metern Höhe, die unmittelbar an der Grenze zur Slowakei liegen. Nachbargemeinden sind Pusztafalu, Füzérkajata, Filkeháza, Füzérkomlós und Hollóháza. Jenseits der Grenze liegt die slowakische Gemeinde Slanská Huta. Die slowakische Stadt Košice befindet sich 24 Kilometer nordwestlich. Geschichte Im Jahr 1913 gab es in der damaligen Kleingemeinde 158 Häuser und 719 Einwohner auf einer Fläche von 10.212 Katastraljochen. Sie gehörte zu dieser Zeit zum Bezirk Füzér im Komitat Abaúj-Torna. Sehenswürdigkeiten Burg Füzér (Füzéri vár oder Füzér Vára) Heimatmuseum, in einem Haus, das 1789 erbaut wurde Kruzifix aus dem Jahr 1831 Naturpark Nagy-Milic (Nagy-Milic Natúrpark) Péter-Perényi-Büste, erschaffen von Antal Borsi Reformierte Kirche, erbaut 1785, mit bemalter Kassettendecke Römisch-katholische Kirche Szent István király, ursprünglich aus dem 13. Jahrhundert, umgebaut 1759 im barocken Stil Trianon-Denkmal Durch den Ort führt der Fernwanderweg Országos Kéktúra Verkehr Füzér ist nur über die Nebenstraße Nr. 37121 erreichbar. Es bestehen Busverbindungen über Filkeháza und Pálháza nach Sátoraljaújhely, wo sich der nächstgelegene Bahnhof befindet. Literatur Füzér – Településképi Arculati Kézikönyv. Hrsg. von der Gemeindeverwaltung, Miskolc 2018. Einzelnachweise Weblinks Füzér Község hivatalos weboldala. Offizielle Webseite. Abgerufen am 28. März 2024 (ungarisch). Füzér község. Wappen von Füzér. In: Nemzeti Jelképek. Abgerufen am 28. März 2024 (ungarisch). A füzeri református templom. Tiszáninneni Református Egyházkerület; abgerufen am 28. März 2024 (ungarisch). Szent István király templom. In: miserend.hu. Abgerufen am 28. März 2024 (ungarisch).
Füzér

Füzér is a village in Borsod-Abaúj-Zemplén county, Hungary. It contains the northernmost point of Hungary. The Castle of Füzér is located in this village. The castle was built in 1264 and was completely renovated in 2016. It is known for holding the Holy Crown of Hungary during the Ottoman invasion in the 16th century. Picture gallery References External links Street map (in Hungarian) Aerial photographs of the Castle Images, history and google map of the Castle
Füzér

Füzér es un pueblo húngaro perteneciente al distrito de Sátoraljaújhely, condado de Borsod-Abaúj-Zemplén.​​​ Superficie Cuenta con una superficie de 37,49 km².​ Demografía Hasta 2024 la población era de 327 habitantes,​ con una densidad de población de 8,72 hab/km².​ Referencias
Füzér

Füzér est un village et une commune du comitat de Borsod-Abaúj-Zemplén en Hongrie. Géographie Ville la plus proche: Sátoraljaújhely (26 km). Villages voisins:Filkeháza (6 km), Füzérkomlós (5 km), Hollóháza (9 km), Pusztafalu (8 km). Histoire Le château, construit à de 550 mètres d'altitude au sommet d’un cône volcanique, remonte à 1264. C'est l’un des premiers châteaux de pierre du pays. Au XIIIe siècle, le roi André II achète le château à la famille Aba à l'époque d'Árpád. Il est restitué au clan Aba par la suite. Après la bataille de Rozgony, Charles Ier Robert le confisque. Il devient d'abord la propriété des Drugeth puis de la famille Perényi. En 1567, à la mort de Gábor Perényi, le château passe d'abord aux Báthoris puis aux Nádasdy. En 1676, après la conspiration de Wesselényi, l'armée impériale de Léopold Ier le confisque, l'incendie et l'abandonne. Il reste en ruine jusqu’à sa restauration par des fonds de l'Union européenne en 2014. Économie Transports en commun Personnages célèbres Enseignement Édifices et lieux d'intérêt Villes jumelées Notes et références Portail de la Hongrie
Füzér

Füzér – wieś i gmina w północno-wschodniej części Węgier, w pobliżu miasta Sátoraljaújhely. Miejscowość leży w górach Tokajsko-Slańskich (Zempléni), będących częścią Średniogórza Północnowęgierskiego, w pobliżu granicy ze Słowacją. Administracyjnie gmina należy do powiatu Sátoraljaújhely, wchodzącego w skład komitatu Borsod-Abaúj-Zemplén i jest jedną z jego 19 gmin. Gmina zajmuje obszar 37,5 km², a na jej terenie znajdują się ruiny zamku z XIII w. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Oficjalna strona wsi (węg.) Informacje o osadzie. vendegvaro.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-04-19)]. (węg.). Zdjęcia Informacje o Füzér. eszakivarak.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-09-27)]. (węg.). Informacje o gminie (węg.) Mapa osady
Füzér

Füzér este un sat în districtul Sátoraljaújhely, județul Borsod-Abaúj-Zemplén, Ungaria, având o populație de 437 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Füzér avea 437 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (81,39%) erau maghiari, existând și minorități de slovaci (17,04%) și romi (1,57%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (55,15%) erau romano-catolici, existând și minorități de greco-catolici (15,56%) și reformați (10,98%). Pentru 17,62% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Monumente Cetatea Füzér, sec. al XIII-lea Note
A MÁV Igazgatóság épülete (Miskolc)

A miskolci MÁV Igazgatóság épülete a Szemere Bertalan utca (26. szám) és a Mindszent tér sarkán áll. A 19. század végén épült, s ma is Miskolc egyik legnagyobb középülete. Története A mai épület helyén – többek között – a tapolcai apátság serfőző műhelye és a Bárányka (Arany Bárány, Mindszenti Vendégfogadó) nevű fogadó állt. A helyükre 1892-ben építették fel a görögkatolikus püspökség neobarokk székházát. A megbízó Firczák Gyula (1836–1912), a Munkácsi görögkatolikus egyházmegye püspöke volt, a terveket a miskolci építész, Blau Gyula (1855–1917) készítette. Az építkezés gyorsan haladt, a kezdés után alig három hónappal, 1892. augusztus 5-én már tető alatt állt a ház. A hatalmas épületben nyert elhelyezést a miskolci vasúti igazgatóság is. Miskolcon korábban, 1881-ben már létesült a vasútnak egy területi irányító hivatala (Kazinczy utca, Szemere utca), de ezt 1886-ban megszüntették. A város szerette volna visszakapni a vasúti regionális üzletvezetőséget, ám ez a törekvése a kormányzat és az ellenzék politikai harcainak a középpontjába került. Végül Baross Gábor közlekedési miniszter az ugyanezért küzdő másik két várossal (Kassa, Debrecen) szemben Miskolcot választotta. A város és a püspök közötti megállapodás eredményeként kapott helyet a püspöki székházban a vasúti üzletvezetőség négy osztálya, Görgey László MÁV-üzletvezető vezetésével. Görgey 1910-ig, országgyűlési képviselővé választásáig állt az intézmény élén. A MÁV Igazgatóság máig lakja az épületet. Az épület sarkán, a felső részen az 1930-as évek közepéig a görögkatolikus püspöki címer volt látható, ezután a magyar címer. Ma a MÁV emblémája látható a helyén. A sarkon Aszalay Gyula első világháborús emlékműve áll, amelyet 1936-ban, országos ünnepség keretében lepleztek le. „A M. Kir. Államvasutak Miskolci Üzletvezetőség hősi halottainak emlékére 1914–1918” felirattal készült márványtábla 155 miskolci áldozat nevét sorolja fel. A tábla alatt helyezték el 1992-ben az 1956-os forradalom vasutas résztvevőinek és mártírjainak emléktábláját. A keleti homlokzaton, a főbejárattól balra Szemere Bertalan emléktáblája helyezkedik el, míg a jobb oldali részen a MÁV Igazgatóság újjáalakulásának 100. évfordulójára (1882–1992) emlékező tábla van. Az épület homlokzatát fennállása alatt többször is felújították, legutóbb 2017–18-ban. Képek Megjegyzések Források MÁV üzletvezetőség a püspöki palotában. In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 2006. 76–78. o. ISBN 9639311499