NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Palatinus-tó

Der Palatinus-tó (Palatinus-See) ist der größte See der Stadt Esztergom (Gran) in Ungarn. Er wird durch Grundwasser gespeist und zählt zu den saubersten Badeseen des Landes. Der See entstand durch Braunkohletagebau unweit des Kohlezentrums Dorog (Drostdorf). Nach der Kohle wurde hier auch Sand abgebaut. Er erhielt seinen Namen durch Budapester Schwimmer, die die Wasserqualität mit dem Palatinus-Strandbad der Hauptstadt verglichen. Nach dem See selbst wurden ein Kaufhaus, ein lokaler Fernsehsender und ein Hotel benannt. Am Nordufer des Sees befindet sich das Strandbad und eine Tauchbasis. Ein Tauchermuseum (Búvármúzeum) wurde 2006 eingerichtet. Am Südufer haben Angler ihre Häuschen gebaut, gefischt wird hier seit 1953. Literatur Judit Solymár, lajos Kovács: Dorogi lexikon. Dorog 2008. S. 195. ISBN 963-00-4973-2. Weblinks Website des Tauchermuseums
Lake Palatinus

At 32-hectares, Lake Palatinus sits in Esztergom, Hungary, 40 km from Budapest, on the border of the Danube-Ipoly National Park. It is the biggest man-made lake of the Dorog Basin. Created at the site of a former quarry active in the 1950s whose aggregate sand was extracted for use in the mining industry. At its deepest point, the lake stands at 12 meters. References A website about Lake Palatinus (Hungarian) Palatinus-tó at Benedek Endre Barlangkutató és Természetvédelmi Egyesület (Hungarian)
Palatinus (jezero)

Palatinus (još se naziva i Sátorkőpusztai-tó, Báger-tó te lokalno Pala i Dorogi-tó) je umjetno jezero u sjevernoj Mađarskoj. Najveće je jezero u Ostrogonu. Jezero je nastalo 1950-ih na kopovima pijeska potrebnog za obližnje rudnike. Kvaliteta vode u jezeru je dobra te se jezero koristi za kupanje i ribolov. U jezeru ima šarana, amura, smuđa, štuka, somova, jegulja, deverika, jesetri i drugih vrsta riba. Izvori Vanjske poveznice
Палатинуш (озеро)

Палатинуш (венг. Palatinus) — искусственное озеро в Венгрии, расположенное у города Эстергом в районе медье Комаром-Эстергом. Среди местных жителей известно под названием Пала, также встречается его полное название Шаторкёпустаи (венг. Sátorkőpusztai-tó). Площадь поверхности — 0,32 км². Описание Это озеро находится рядом с городами Эстергом и Дорог, на горе недалеко от долины Пилиш. Питается подземными водами и считается самым чистым озером Венгрии, является также самым большим озером в медье Комаром-Эстергом. Озеро появилось в 1950-е годы на месте шахты по добыче бурого угля в деревне Дрост у местечка Дорог. Имя «Палатинуш» ему присвоили будапештские пловцы, которых впечатлила прозрачность и чистота озера, сравнимая с водой у столичного пляжа Палатинуш (песок является природным фильтром). Возле озера находятся магазин, телецентр и гостиница. В 1953 году было основано общество рыболовов, которые повели разговоры о начале разведении рыбы в озере. Северная сторона озера служит пляжем и популярна среди любителей купания и дайвинга. На южном берегу занимаются рыболовством и разведением рыбы с 1953 года. С 2006 года действует музей дайверов. Средняя температура воды летом составляет +19 °C. Литература Judit Solymár, lajos Kovács: Dorogi lexikon. Dorog 2008. S. 195. ISBN 963-00-4973-2. Ссылки BÚVÁRMÚZEUM (венг.). Архивировано из оригинала 24 марта 2009 года.
Палатинуш (језеро)

Палатинуш (мађ. Palatinus-tó) је језеро у Мађарској и налази се у жупанији Комаром-Естергом, поред града Естергом. Локација Околни житељи језеро зову Пала, а званичан назив је Шаторкепустаји језеро (мађ. Sátorkőpusztai-tó). Оно је највеће језеро Естергома и налази се поред града Дорог, на једној од падина Пилиш планина. Језеро је једно од најчистијих у мађарској, водом се снабдева из својих дубинских извора а вишак воде одлази преко канала које га спаја са Кењермезеи потоком. Историја Језеро је вештачко. Настало је педесетих година прошлог века, приликом ископавања песка за потребе околних рудника. Своју чистоћу, језеро томе треба и да захвали, песак је постао природан филтер. Већ 1953. године је основано удружење риболоваца, које је водило бригу о порибљавању језера. Северна страна језера, са уређеним плажама, служи за купање, док јужну страну користе риболовци. Просечна температура језера, преко лета, је 19 °C.
Kozma Lajos Faipari és Kreatív Technikum

A Kozma Lajos Faipari és Kreatív Technikum elsősorban faipari technikusi és dekoratőri szakképzettséget nyújtó középfokú oktatási intézmény Budapest IV. kerületében, Újpesten. Története Jogelődje a Főherceg Sándor (ma Gutenberg) téri Állami Középipartanoda 1883-ban alapított faipari tagozata volt. A második világháborút követő években, 1947-ben költözött Újpestre a nagy múltú tanintézmény és egyesült az 1895-ben az ország első faipari oktatási intézeteként létesített Újpesti Magyar Királyi Állami Faipari Szakiskolával, a Görgey Artúr utca 26. szám alatt ma is látható épületben. Az 1960-as években az ipari technológia korszerűsödése és az ipari termelés megnövekedése okán bevezették a tanintézményben a faipari technikusi képzést. Az 1970-es évek közepére a faipari és gépipari képzésben megnövekedett tanulói létszámok, az akkori tantermek és tanműhelyek zsúfoltsága egy korszerűbb, tág tantermekkel, korszerűen felszerelt műhelyekkel rendelkező önálló faipari tanintézmény építésének gondolatát vetette fel. 1984-ben kezdődött meg a mai korszerű, panelvázszerkezetes iskola építése. A Kozma Lajos Faipari Szakközépiskola néven működő iskola tornateremmel, könyvtárteremmel, ebédlővel, közösségi terekkel felszerelt korszerű épületének tantermeiben és modern tanműhelyeiben 1986-ban kezdődött meg a faipari középfokú oktatás és faipari technikusi képzés. A szakérettségit adó és faipari technikusi képzést nyújtó iskolában 2000-ben bevezették a művészeti (dekoratőri) képzést is. Jegyzetek
Pallavicini-kastély (Ópusztaszer)

A Pallavicini-kastély a mai Ópusztaszeren (6767 Ópusztaszer, Tóhajlat 133.) helyezkedik el, a korábbi Sövényházán, Csongrád-Csanád vármegyében. A Pallavicini család nem központi kastélyként használta, hanem inkább vadászlakként, ünnepélyek, fogadások színhelyéül szolgált. A Pallavici család vásárlással jutott a birtokhoz 1803-ban. A kastélyt az 1879-es nagy árvíz idején elpusztult kastély helyett, az 1800-as évek végén építették a munkálatokat 1910-ben fejezték be. Az épület egy alagsori, pince részből, egy földszinti és egy emeleti részből áll. Az akkoriban szokásos hintófeljáró is része a kastélynak, de ez ma nem látható, mivel a korábbi rendszerben a közút nem a kastély előtt, hanem a mögött húzódik, így ez a rejtett érték sokak számára rejtett is marad. A kastélyhoz az 1980-as években a modern 4 szintes épületet is csatoltak, amelynek bejárata már a közút irányába mutat, így sem stílusban, sem elhelyezkedésben nincs semmi közös a két épületben. A második világháborút követően teljesen kifosztották. Az 1960-as évektől kezdve a kastély pszichiátriai otthonként funkciónál napjainkban [mikor?] is. Az 1999-ben elhunyt Pallavicini Károly őrgróf tudomásul vette, hogy nem kaphatja vissza az államtól. Az épülethez tartozó kertben még találhatóak korabeli fák az uradalmi időkből, amely leginkább láthatóak a kívülállók számára, és védettséget is élveznek. Források Nem várnak vendégeket a Csongrád megyei kastélyok Archiválva 2011. február 20-i dátummal a Wayback Machine-ben Történeti Kertek Adattára
Paragvári Utcai Általános Iskola

A Paragvári Utcai Általános Iskola, korábbi nevén Hámán Kató Általános Iskola Szombathely egyik általános iskolája. Története Az intézményt 1907-ben alapították a Domonkos-rendi nővérek. Nevét az államosításkor, 1948-ban változtatták Paragvári Utcai Általános Iskolára, később Hámán Kató Általános Iskolára. 1956 óta működik a zenei tagozat. 1990-től neve ismét Paragvári Utcai Általános Iskola. Korábbi Petőfi Sándor utcai épületét a város visszaadta a püspökségnek, cserébe 1997-ben a szomszédos Szent-Györgyi Albert Szakközépiskola épületét nyitották össze a Paragvári utcai épülettel. 2000-ben 5 tanár létrehozta a Kreatív tanár műhelyt, hogy a diákok művészeti kibontakozását segítsék. Közös munkával sikerült színre vinni 2000-ben a csodaszarvas legendáját, 2001-ben Mátyás király korát Reneszánsz lakoma címmel, 2003-ban az egyiptomi kultúrát Egyiptom a Napisten országa címmel, 2004-ben a Háry Jánost, 2006-ban pedig az iskola történetét Iskola a város közepén címmel, az intézmény alapításának 100. évfordulója tiszteletére. Oktatás Jelenleg 32 tanteremben, 9 szaktanteremben és 3 tornateremben folyik az oktatás. 1964 óta már első osztálytól elkezdődik az első idegen nyelv játékos oktatása, 7. osztálytól pedig egy második idegen nyelvet is tanulnak a diákok. A számítástechnika is az alap tanterv része. Ezen kívül a zeneiskola helyben tart zeneoktatást, és nagy hangsúlyt fektetnek az egyéb művészetek, népi mesterségek és néptánc oktatására is. Az iskolának 15 000 kötetes könyvtára van. Továbbtanulási adatok és a szülők és diákok véleménye alapján a város legerősebb iskolái közé tartozik. A szakmai előrehaladást segítik a különböző szakkörök is. Rendezvények Diáknap Luca napi vásár Madarak és fák napja Források "Az iskola honlapja". Hozzáférés: 2011. január 24.. "Paragvári Ált. Isk. Szombathely honlapján". Szombathely hivatalos honlapja. 2010. május 31. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. január 24.. "Nevelési terv" (PDF). Paragvári Utcai Általános Iskola. Hozzáférés: 2011. január 24.. "Prospektus az iskoláról" (PDF). Paragvári Utcai Általános Iskola. Hozzáférés: 2011. január 24..
Partos kápolna

A szolnoki Partos kápolna a szolnoki vasútállomástól nyugatra áll, a Nyíl utca legvégén. A város legrégibb építészeti emléke. Történet A Sarlós Boldogasszony szentélyét egy Kilian nevű német építtette Leslie Vilmos váci püspök 1717. október 12-én kelt engedélyével. Az egykori puskapormalom dombján álló – ezért „partos” – kápolnát 1799-ben újjáépítették. Harangját, 1814-ben szentelték fel. Oltárképét egy gyöngyösi festővel készíttette el Lendvay Mátyás szolnoki főbíró. Jelenleg az 1955-ben, Hubay Gyula által festett másolat áll az oltár mögött. A 19. század közepén már leromlott állapotban volt a kápolna. 1869-ben felújították, és a zsindelyeket is kicserélték. 1870. július 2-án, Sarlós Boldogasszony napján került sor az újraszentelésre. 1916-ban földet vittek a halomról Budapestre, ahol koronázási dombot létesítettek IV. Károly király trónra emelése előtt. 1856-ban állítottak először feszületet a bejárat elé. Ezt a fakeresztet 1929-ben kőre cserélték, mellé a két lator keresztjét állítva. 1929-ben újra felújították. A kápolna teljes felújítás 1989 után történt. A szórványlelkészség és a görögkatolikus paróchia megalakulása után Vasár és ünnepnapokon 2006-ig naponta volt liturgia. A kápolna teljes felújítás 1993-ban történt: a tetőszerkezet faanyagát Máriapócsról, az 1991. évi pápalátogatásra emelt tábori oltárból kapta az egyházközség. A felújításokat Jaczkó György görögkatolikus parókus szervezte és végeztette. Irodalom Gacsári Kiss Sándor: A római katolikus egyház története Szolnokon, Szolnok, 1997. Kaposvári Gyula: A szolnoki vár kialakulása és helye a város települési képében., Varia Museologica. Kaposvári Gyula válogatott írásai és bibliográfiája, Szolnok, 1996. Karkecz Alajos: Szolnokváros közoktatásának és plébániájának története. Eger, 1885. Kósa Károly: „Puskaporos” kápolna, Jászkun Krónika, VI/154. (1998. július 3.) Források Kósa Károly: „Puskaporos” kápolna, Jászkun Krónika, VI/154. (1998. július 3.)
Église paroissiale Saint-Antoine-de-Padoue (Pasaréti tér)

L'église paroissiale Saint-Antoine-de-Padoue (Páduai Szent Antal-plébániatemplom) ou Église de Pasaréti tér (Pasaréti téri templom) est une église catholique de Budapest située dans le quartier de Pasarét sur Pasaréti tér. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Paskál Strandfürdő

A Paskál Strandfűrdő Budapest XIV. kerületében, Alsórákoson, a Rákos-patak bal partján helyezkedik el. Története A patak egykori hídja mellett állt híres Paskál-malom helye közelében (XIV. ker., Szentmihályi úttól 60 m), az 1965-ben végrehajtott, 1735 m mély fúrásból az 1396–1402 m-es mélységközben levő perforáción át felszökő 1000 liter/perc hozamú, 70 °C hőmérsékletű hévizet kaptak. Ez volt a Paskál-malmi-forrás, amelynek hévize nagyjából megegyező hőmérsékletű és összetételű a városligeti fúrásokból származó vízzel, és ennek felhasználására az 1980-as évek végén épült a termálvizű strandfürdője az Egressy úton. Az 1989-es megnyitása óta a környéke teljesen beépült lakóparkokkal. Paskál-malom A Rákos-patak kis szigetén épült fel a Paskál-malom a XVIII. században. Az 1745. évi pesti tanácsülési jegyzőkönyvben már említés történik Paschgall birtokos malmáról. Az alsó-rákosi parcellázásnál és szabályozásánál a malom közelében nyitott utca 1931-ben a Paskál nevet kapta. Paschgall György Pékmester. 1731-től tagja volt a Pest város külső tanácsának, fia Paschgall Antal (Pest, 1740–1700-as évek vége) jogot tanult, és 1759-től városi tanácsos volt. A család nevét a zuglói Paskál-malom őrzi. A fürdő víze A termálvíz összetétele nátriumot is tartalmazó kalcium-magnézium-hidrogén-karbonátos kloridos hévíz, melynek fluorid-ion-tartalma is jelentős. Jelenleg nyolc medence található, melyből hat télen is üzemel. Elérhetősége: 1149 Budapest, Egressy út 178/F, Tel: 1/252-6944 Jegyzetek
Fehér Angyal Patikamúzeum

Az 1601-ben megnyílt Fehér Angyal gyógyszertár helyén 1968. június 11-én nyitották meg az ország első patikamúzeumát. A helyiségeket a korábban a Storno-házban működő Fekete Elefánt Gyógyszertár bútorzatával rendezték be. A Soproni Múzeum (1988-ig Liszt Ferenc Múzeum) gyógyszerésztörténeti kiállítása mindmáig látogatható. A Patika-ház Sopron első védett műemléke. II. Lajos uralkodása idején a város vezetése le akarta bontani ezt a házat, a nép meg nem akarta ezt. Követségbe mentek egyenesen a királyhoz, és a király megtiltotta a bontást. Ezután orvosok laktak a házban. Képgaléria Források Kocsis Botond (1970). "Soproni patikamúzeum könyvei" (PDF). Gyógyszerészet – XIV. évfolyam 3. szám. Magyar Gyógyszerésztudományi Társaság. 105–106. o. Hozzáférés: 2017. május 25.. ISSN 0017-6036 Nikolics Károly (1991). "Gensel Ádám-emléktábla Sopronban". Soproni szemle – XLV. évfolyam 3. szám. Hozzáférés: 2017. május 25..
Pesterzsébeti Múzeum

A Pesterzsébeti Múzeum Budapest XX. kerületében, a Baross utca 53. szám alatt található. Története A Pesterzsébeti Múzeum az 1951-ben alakult helytörténeti gyűjteményként Budapest első peremkerületi múzeuma volt. Lelkes iskolai tanárok eredetileg egy szertárban hozták létre a gyűjtemény alapját. Mint intézmény több mint két évtizeden át, 1972-ig működött a Budapesti Történeti Múzeum irányítása alatt. Akkor a helyi tanács kapta meg a fenntartói jogokat, amelyek 1990-ben a kerületi önkormányzatra szálltak át. A gyűjtemény eredetileg a Budapest XX. Kossuth Lajos u. 39. alatt működött; ebben az épületben van 1989-től a Múzeum fennhatósága alatt működő Gaál Imre Galéria. A Múzeum az 1980-as években költözött mai helyére, a XX. Baross u. 53. alatti egykori Bocsák-villába. A neogótikus villában elhelyezett helytörténeti gyűjtemény elsősorban Pesterzsébet és elődtelepülései, Erzsébetfalva és Kossuthfalva tárgyi emlékeit őrzi. Érdekesek – többek között – Kadarkuti Richárd helytörténeti témájú miniatűr festményei, az iparosok munkájának tárgyi emlékei, valamint Neményi Lili opera-énekesnő emlékszobája, amelynek berendezését egykoron a művésznő adományozta. Lásd még Pesterzsébet Gaál Imre Galéria Budapest múzeumainak listája Források A Pesterzsébeti Múzeum rövid története
Szent Benedek Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium Kiskunfélegyházi Petőfi Sándor Tagintézménye

A Szent Benedek Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium Kiskunfélegyházi Petőfi Sándor Tagintézménye (egykoron Állami Tanítóképző, majd Petőfi Sándor Gépészeti és Informatikai Szakképző Iskola és Kollégium, mai népszerű rövidített neve: PG) Kiskunfélegyházán található középiskola és kollégium. Nevét a híres magyar költő, Petőfi Sándor után kapta. Két tanulmányi területe a gépészet és az informatika. Az iskolát 2007-től a PG Alapítvány működtette. 2013 szeptemberétől a Szent Benedek Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium Kiskunfélegyházi Petőfi Sándor Tagintézményeként működik tovább a Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság fenntartásában. Története Az iskola 1871-ben, mint Tanítóképző kezdte meg működését. Eötvös József népoktatási törvénye alapján 20 „képezdét” létesítettek. Ezek egyike volt a „PG” is. Az Alföld közepén – ahol akkoriban az ott élő lakosság nagy része analfabéta volt – ez lett az egyetlen állami tanítóképző. Kezdetben Csongrádon működött, de a Tisza gyakori áradása miatt 1876-ban Kiskunfélegyházára költözött. Ez az iskola nevelte több, mint nyolc évtizeden át a Duna–Tisza köze és a Tiszántúl nagy területének néptanítóit. Ez az intézmény nem csak a falunak és a tanyavilágnak adott hivatásszerető nevelőket, hanem végzett diákjai közül többen váltak az oktatás és a nevelés irányítóivá, politikai, társadalmi, tudományos, irodalmi, művészeti és sportéletünk kiemelkedő képviselőivé. Az iskola Kiskunfélegyházán először a mai Móra Ferenc Általános Iskolában nyert elhelyezést, majd 1904-ben költözött jelenlegi otthonába. Az iskolareformok következtében jellege az utóbbi 45 évben többször változott. Az 1956-57-es tanévig bezárólag mint Állami Tanítóképző Intézet, de vele párhuzamosan 1949-50-ig Állami Líceumként is működött. A Líceum 1949-50-től átalakult Állami Pedagógiai Gimnáziummá, mellyel párhuzamosan indult Testnevelési Gimnázium is (az ún. Sportgimnázium). Mindkét iskolatípus 1953-ban átalakult Testnevelési Szaktanítóképző Intézetté. 1954-től 1958-ig az iskola fokozatosan gimnáziummá alakult. 1962-64-ig fiúgimnázium, majd 1963 szeptemberétől koedukált gimnázium lett. 1967-től biológia-kémia tagozat is működött itt. Az utolsó gimnáziumi osztály 1975-ben érettségizett. 1972-ben kezdődött a gépészeti szakközépiskolai képzés, az iskola jelenleg is hasonló profillal működik, technikusképző intézetként. Egykori híres diákok, tanárok Darvas József (író) Keszthelyi Rudolf Kutasi László Munkácsy Károly Szántó Károly (pedagógus) Westsik Vilmos Zsivótzky Gyula Galéria Jegyzetek Külső hivatkozások Honlap
Petőfiho most (Győr)

Petőfiho most (maďarsky Petőfi híd) je most přes řeku Rábu v maďarském městě Györu. Je pojmenován po Sándoru Petőfim, maďarském básníkovi. Most, který je zapsán na maďarském seznamu kulturních památek[zdroj?], vede ze západní části středu města (od konce ulice Munkácsy utca) na Petőfiho náměstí v Újvárosu (Novém městě). Původně zde stál dřevěný most. Ten vznikl v druhé polovině 19. století. Současný byl postaven v letech 1932–1933. V době svého vzniku byl největším mostem v Evropě s čistě svařovanou ocelovou konstrukcí. Jejím projektantem byl inženýr József Lengyel. Most byl za druhé světové války vyhozen Němci do povětří a po válce byl znovu obnoven. Až do vybudování dalšího přemostění přes Rábu přecházel provoz hlavní silnice č. 1 směrem na Nové město (maďarsky Újváros) právě tudy. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Petőfi híd (Győr) na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Petőfiho most (Győr) na Wikimedia Commons
Petőfi híd (Győr)

A Petőfi híd Győrött a Rábán átívelő híd. Petőfi Sándorról kapta nevét. Az ipari műemlékjellegű híd a Belváros nyugati részéről (a Munkácsy utca végétől) vezet Újvárosba, a Petőfi térre. Története A 19. század második felében épült fahíd, a Hosszú híd helyén 1932–1933-ban épült. Európában a tervezése idején a legnagyobb fesztávolságú tisztán hegesztett acélszerkezetű híd, tervezője Lengyel József, a Vagongyár mérnöke volt. A hidat a második világháborúban a németek felrobbantották, a háború befejezése után a Vagongyár dolgozói építették újjá. A Béke híd megépüléséig az 1-es főút Újváros felé tartó forgalma itt kelt át a Rábán. Panoráma A hídról mindkét irányba szép látkép tárul a városra, észak felé a Radó-sziget, mögötte az Óváros házai, előtte a Karmelita templom és a Káptalandomb tetején a Püspökvár és Bazilika tornyai látszanak. Dél felé az újvárosi református és katolikus templomok, valamint a Rác templom sziluettje látható Újváros háztetői felett.
Református templom (Hajdúszoboszló)

A hajdúszoboszlói református templom a belváros kimagasló épülete, Hajdúszoboszló egyik jelképe. Az istentiszteletek mellett ez a templom többször is otthont ad hangversenyeknek, énekkari esteknek. Az épület előtt áll egy tízparancsolatot ábrázoló kőtömb, valamint az első világháborúban elesett magyar hősök emlékműve. Címe Hajdúszoboszló, Kálvin tér 9. Története A 15. században épült eredetileg gótikus stílusban[forrás?], de 1711–1717 között történt felújításkor a barokk stílust használták fel. A templomot 1818-ban bővítették; ennek során klasszicista stílusjegyeket használtak fel az építők. A templombelső egésze klasszicista stílusú, legszebb berendezési tárgya a szószék mögötti Mózes-szék, 1816-os évszámmal, valamint tojásdad alakú csillag- és virágdíszes motívummal. A szószék terítője, amelyre a város címerét hímezték, 1937-ben készült. A templomot 2000-ben teljesen felújították. Források hajduszonoszlo.hu
Cappella di San Rocco (Budapest)

La cappella di San Rocco è un luogo di culto di religione cattolica situato nel quartiere di Pest, a Budapest. La chiesa fu costruita in un'area allora disabitata e fu dedicata ai santi Rocco e Rosalia, protettori contro la peste che aveva colpito Pest nel 1711. Nel 1740 la cappella fu ampliata alla dimensione attuale e nel 1797 fu aggiunta una torre. La facciata è decorata con figure barocche di santi, ma gli originali furono sostituiti da copie nel 1908. All'interno, sul muro di destra della navata, si trova un dipinto della Vergine risalente al 1740. Nell'oratorio si può ammirare un'opera del 1838 di Jakab Warsch, in cui è raffigurata la grande inondazione di Budapest. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007. ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cappella di San Rocco
Piarista templom (Kecskemét)

A templom A Piarista templom alapkövét 1729-ben helyezték el, hajója már 1742-ben elkészült, tornya csak 1765-ben. Építését 3 évtizeden át maga a házfőnök, Demka Sándor irányította. A négy boltszakaszos templom Privigyéről ideszállított szószékén elhangzott prédikációkat nemcsak diákjaik, tanáraik, városi polgárok hallgatták, hanem pásztorok is. A Felvidékről érkezett a Szentháromságot ábrázoló háromemeletes főoltár. A mellékoltárok közül a Nepomuki Szent Jánosról elnevezett, a Kalazanci Szent József és a Mária-oltár a legrégebbi. Harangjai Kalazanczi Szent József harang 350 kg-os, 84,5 cm alsó átmérőjű, b1 hangú. Novotny Antal öntötte Temesváron 1907-ben. Jézus Szíve lélekharang 40 kg-os, 38 cm alsó átmérőjű, Szlezák László öntötte Budapesten 1930-ben. A harangon évszám nincsen, valószínűleg készen vették meg Szlezák Lászlótól. A II. világháború előtt 4 harangja volt, ebből kettőt elrekviráltak. A toronyban ma is fellelhető jármok méretéből következtetve kb.750 és 200 kg-osak lehettek. A megmaradt két harangot több mint egy évtizede nem hallhatták a kecskemétiek, javításuk tervbe van véve. A rendház udvarán található a kb. 15 kg-os csengettyű, amely díszítése alapján 19. századi lehet, felirat, kép és évszám nélküli. A rendház Négy ütemben készült a mai Piarista Rendház és Diákotthon. Az alapkő letételét követő ötödik évben fejezték be a mai kollégiumi szárny építését. Itt működött a rend kecskeméti iskolája Források Heltai Nándor: Kecskemét – Kecskemét. Kecskeméti Lapok Kft. Kecskemét, 1998. p. 133-134. Juhász István: Kecskemét város építéstörténete. Monográfia Szerkesztőség. Kecskemét, 1998. p.193-217. További információk http://kecskemet.piar.hu/
Budai ciszterci Szent Imre-templom

A Budai Ciszterci Szent Imre Plébániatemplom neobarokk stílusú épületét a Szent Imre jubileumi év alkalmával 1938-ban Serédi Jusztinián hercegprímás Szent Imre tiszteletére szentelte fel. A ciszterci rend számára Wälder Gyula egyetemi tanár tervezte. A Villányi úton álló templomot 1972–75 között belsőleg, 1976–79 között külsőleg újították meg. A plébániát 1989-től ismét a ciszterciek látják el. Legutóbb 2019-2020 között esett át homlokzat- és tető rekonstrukción. Tornyai órákat is kaptak. Galéria Jegyzetek Források https://web.archive.org/web/20141101074932/http://www.esztergomi-ersekseg.hu/?fm=1&am=4&op=plebaniaview&p_id=93