NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
St. Georg (Sopron)

Die Domkirche St. Georg (ungarisch Szent György Dómtemplom) ist ein Sakralbau in Sopron (deutsch Ödenburg) im Westen von Ungarn. Geschichte Um 1380 wurde eine gotische Kapelle errichtet. 1398 wurde die Kapelle St. Georg und Margareta in einer Bulle von Papst Bonifatius IX. erwähnt. Ende des 16. Jahrhunderts war sie evangelische Pfarrkirche. 1674 kam die Kapelle im Zuge der Gegenreformation in den Besitz der Jesuiten. 1676 brannte das Gebäude nieder und wurde 1685–1694 erweitert wieder aufgebaut. Dabei wurden die barocken Seitenkapellen hinzugefügt und die Innengestaltung barock verändert. 1705/06 wurde es von Pietro Antonio Conti umgestaltet. 1780 kam die Kirche nach der Auflösung des Jesuitenordens an das Domkapitel St. Georg. 1839 wurde sie restauriert. 1944 wurde das Gebäude schwer beschädigt und 1948 und 1959 wiederhergestellt. Architektur und Ausstattung Das Hauptschiff weist jeweils vier barocke Kapellen an den Seiten auf. Die Innengestaltung besteht aus gotischen und barocken Elementen. Der Hauptaltar von 1761 zeigt das Martyrium und die Verklärung des heiligen Georg. Die von Johann Wöckherl gebaute Orgel ist in Teilen von 1633, der Orgelschrank stammt aus dem Jahr 1756. 2003 bis 2008 wurde durch Restaurierungen die ursprüngliche Disposition von 1756 wiederhergestellt. Die Glocke ist die älteste in Sopron. Weblinks Website der St. Georg Pfarrei (ungarisch) Domkirche St. Georg @1@2Vorlage:Toter Link/vendegvaro.utazom.comvendegvaro (Seite nicht mehr abrufbar. Suche im Internet Archive) Einzelnachweise
Szent György-templom (Sopron)

A soproni Szent György-templom gótikus, egyhajós belső terét az 1676-os tűzvész után több lépésben alakították át: a csúcsíves lezárású főhajót gazdag stukkóval díszítették és kétoldalt kápolnasorral keretezték. 1380-1430 között eredetileg gótikus stílusban épült. Mozgalmas, olaszos homlokzata a 17. századból származik, de rajta két gótikus domborművet máig megőriztek. Némileg az 1760-as években is átalakították. Eklektikus tornyát 1882-ben emelték. A szentély melletti keresztelőkápolnában középkori freskótöredéket látni. A stukkódíszeket 1705–1706 között Pietro Antonio Conti készítette; berendezése is többnyire 18. századi. A templomban található Magyarország legrégebbi orgonája, Johann Wöckherl bécsi mester műve 1633-ból. Szabadon, ingyenesen látogatható. További információk Szent György-templom, Sopron Szent György Plébánia oldala
Kolegiata św. Jerzego w Sopronie

Kolegiata św. Jerzego (węg. Szent György-domtemplom) – rzymskokatolicka świątynia znajdująca się w węgierskim mieście Sopron. Historia Kościół został ufundowany przez Jánosa Schmuckenpfenniga, była to pokuta za dokonane wcześniej morderstwo. Budowę rozpoczęto w 1393, wzniesiono go w ciągu pięciu lat. W XVI wieku przejęty przez protestantów, którzy w 1633 zakupili do niego organy, wykonane przez Johannesa Woeckerla z Pasawy. Są to ósme najstarsze zachowane organy na świecie. W 1674 wrócił w ręce katolików, Leopold Karl von Kollonitsch przekazał go jezuitom. Przebudowany w stylu barokowym, poświęcony w 1694. W 1705 zniszczony podczas oblężenia Kuruców. W 1714 odbudowano fasadę, a w 1720 wzniesiono wieżę. Po kasacie klasztoru w 1773 został przekazany kapitule kolegiackiej św. Jerzego i został jej siedzibą. W 1869 zawaliła się wieża kościelna, nową wzniesiono w 1882 według projektu Ferdinanda Spacha w stylu neorenesansowym. Architektura i wyposażenie Fasada Fasada jest podzielona dwoma gzymsami, zwieńcza ją naczółek. W dolnej części elewacji znajdują się dwa portale, w tympanonach znajdują się gotyckie przedstawienia – w lewym żywot św. Małgorzaty, w prawej – walka św. Jerzego. Między nimi jest nisza z figurą Jezusa Chrystusa. W górnej części fasady znajdują się kolejne dwie nisze, w lewej znajduje się rzeźba Matki Bożej, w prawej – św. Józefa. Wnętrze Ołtarz główny wykonał w 1713 Mihály Esterházy. Znajduje się w nim obraz z 1761 przedstawiający świętego Jerzego autorstwa Marcina Altomontego. Po bokach figurują rzeźby śś. Ignacego Loyoli i Franciszka Ksawerego. Rokokowe tabernakulum wykonano w 1765. Po obu stronach prezbiterium znajdują się stalle z 1780. Ambona pochodzi z 1693, przebudowana w 1765. Zdobią ją figury Chrystusa i ewangelistów. Do korpusu nawowego dostawionych jest osiem kaplic, po cztery z każdej strony. Nad każdą z kaplic znajduje się empora, jej balustradę zdobią herby fundatorów kaplic. Dzwony Na wieży zawieszone są trzy dzwony: Galeria Przypisy
Szent Imre-templom (Kőszeg)

A kőszegi Szent Imre-templom a Jurisics téren áll, a Szent Jakab mellett. 1697-től 1894-ig, a Jézus Szíve templom felszenteléséig ez volt Kőszeg plébániatemploma. Története A templomot a protestáns gyülekezetnek építtette a város a boradóból. Eredetileg egy Walent Marx nevű kirschlagi osztrák építőmesterrel szerződtek, és ő 1615–1618 között nagyjából fel is építette az épületet, de közben önkényesen megváltoztatta a torony szerződésben megállapított magasságát és beboltozott néhány, a tervben elő nem írt részt. Ezért a város felbontotta a szerződést, és végül Wolf Zehentmayer bécsi építőmesterrel állapodott meg, aki 1640-ben magasabbra emelte a tornyot és befejezte a templomot. 1670-ben barokk stílusban kibővítették. A katolikusok 1673-ban kapták meg. A templom ma gótizáló, késő reneszánsz épület. Falait támpillérek erősítik. Egyhajós, gótikus szentélye sokszögben záródik. Gótikus arányú, hosszúkás formájú, reneszánsz részletezésű ablakai egészen sajátosak. A hajó északi oldalához 1670-ben csatolták a kápolnát és sekrestyét. Ennél is későbbi a szentély feletti Sanctus-tornyocska és a homlokzati torony felső, kettős hagyma formájú sisakja. Szent Imre szobrát 1722-ben helyezték el a főkapu felett. A barokk főoltárképet ifj. Dorfmeister István festette 1805-ben, és Szent Imre herceg fogadalmát ábrázolja aki magyar főnemesi ruhában látható. A jobb oldali mellékoltár közelében id. Dorfmeister István: Vizitáció című képét helyezték el. Egykoron a miserendje közös volt az ugyancsak kőszegi Szent Jakab-temploméval: télen a Szent Imrében, nyáron a Szent Jakabban miséztek. Jelenkor A templomot a Kőszegi Horvát Kisebbségi Önkormányzat kérte és kapta használatba. Jelenleg is horvát nyelvű miséket tartanak itt. 2007-ben elkészült a teljes külső felújítása, amikor is megújult a torony, a tetőszerkezet, az óraszerkezet is. A templomot dr. Veres András megyés püspök áldotta meg. A templom mellett pár régi sírkő áll (a középkorban ezen a helyen volt a város temetője). Galéria Jegyzetek Források VPP – országos miserend Kőszeg Újabb bejegyzés került a világhírű kőszegi Szőlőjövések könyvébe
Szent István-kápolna (Makó)

A makói Szent István-kápolna a Maros partján, egy családi vállalkozásként működő kemping területén található. A hófehér falú épületet 2004 és 2008 között emelték a szálláshely-tulajdonos szeretteinek emlékére. Tornyán, valamint cseréppel fedett tetejének elején és hátulján kettőskereszt díszeleg. Négy színes ólomüveg ablaka Szent István magyar királyt, a keresztre feszített Krisztust, Szentírást olvasó lányokat, és a tízparancsolatot ábrázolja. A kétszárnyú, fa bejárati ajtó előtt kovácsoltvas kapu található. Az épületen elhelyezett két emléktábla közül az egyik az építés idejét jelzi, a másik az építtető családtagjainak emlékét őrzi. Külső hivatkozások A Tóth István és fia által működtetett Camping Motel Makó honlapja
Szent István-plébániatemplom (Kiskunfélegyháza)

A kiskunfélegyházi Szent István-plébániatemplom Pártos Gyula által tervezett, 1873-1880 között épült neoreneszánsz stílusú templom. Az egyházközséget 1883-ban alapította az akkori váci püspök. A zártsorú főutcán áll, szabadon (Szent István tér). Két tornya, félköríves apszisa, empóriuma, kereszthajóval, főhajóval és két mellékhajóval. A négyezetet csegelyes boltozat fedi, a karzat csehsüvegboltozatos. A Sarlós Boldogasszony-templom mellé már 1802-ben terveztek egy második templomot. 1872-ben alakult meg a Templomépítő Bizottság, Pártos Gyulát kérték fel terv elkészítésére. A templomról készült legtöbb terv elveszett, adatok a Váci Püspöki és Gazdasági Levéltárban találhatók. A telket a város adományozta. A felszentelést 1880-ban végezte Peitler Antal József váci püspök. 1885 augusztusában a templom plébániát is kapott. A belső berendezés a hívek adományainak köszönhetően készültek el. 1885-ben a Szentháromság-szobor Maltár Pál és Vidéki Borbála adományából, 1886-ban az ezüstkereszt T. Szabó Imre tanácsnok és felesége adományából, és a fából faragott angyalszobor özv. Endre Jánosné szül. Csányi Veronika adományából. 1888-ban készült el az orgona, Ország Sándor műve. Az első világháborúban elvitték a harangokat és orgonasípokat fegyverkészítés céljából. 1923-ban bizottság alakult új harangok megrendelésére, ezek 1925-ben készültek el. A belső festés csak a 20. században készült el. 1938-ban Lohr Ferenc és Tary Lajos készített terveket és vitelezte ki a műveket. A második világháborúban jelentős kár nem érte, bár az üvegablakok kitörtek és az orgona is megsérült, a festmények azonban épek maradtak. 2008-ban kapott műemléki védelmet. A templomkertben látható egy Szentháromság-oszlop és egy Szent család-oszlop, 2006-ban avatták fel Szent István bronzszobrát. Források http://www.ujplebania.hu/index.php?oldal=31 Archiválva 2021. április 2-i dátummal a Wayback Machine-ben További információk A plébánia honlapja
Ungarische Universität für Landwirtschaft und Biowissenschaften

Die Ungarische Universität für Landwirtschaft und Biowissenschaften (ungarisch: Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem) ist eine agrarwissenschaftliche und veterinärmedizinische Universität in Ungarn mit Sitz und Hauptcampus in der mittelungarischen Stadt Gödöllő; weitere Campus befinden sich in Békéscsaba, Budapest, Gyula, Jászberény und Szarvas. Die Universität wurde zum 1. Januar 2000 gegründet und ging aus einem Zusammenschluss mehrerer Hochschulen hervor – die älteste dieser war die 1787 gegründete ehemalige veterinärmedizinische Universität Budapest. Der Name der Universität war von 2000 bis zum 31. Januar 2021 Szent-István-Universität (SZIU). Die SZIU war nach dem ungarischen König Stephan I. (der Heilige) benannt. Seit dem 1. Februar 2021 wird die Universität von einer Stiftung getragen und trägt den ungarischen Namen: Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem. Fakultäten bis zum 1. Februar 2021 Fakultät für Angewandte Kunst und Erziehungswissenschaften in Szarvas und Jászberény Fakultät für Landwirtschaft und Umweltwissenschaften in Gödöllő Fakultät für Wirtschafts-, Agrar- und Gesundheitswissenschaften in Békéscsaba, Szarvas und Gyula Fakultät für Wirtschafts- und Sozialwissenschaften in Gödöllő Fakultät für Maschinenbau in Gödöllő Fakultät für Veterinärmedizin in Budapest Miklós-Ybl-Fakultät für Architektur und Bauingenieurwesen in Budapest Weblinks Offizielle Homepage (ungarisch, englisch)
Hungarian University of Agriculture and Life Sciences

The Hungarian University of Agriculture and Life Sciences is a university of technology in Hungary. Its headquarters and main campus are located about 30 kilometres from the capital, Budapest, in the Central Hungarian town of Gödöllő. Other campuses are based in Budapest, Békéscsaba, Gyula, Jászberény and Szarvas. The university was established in 2000 from the merge of several previously independent institutions—the oldest of these being the former University of Veterinary Medicine Budapest, founded in 1787. (Note: In 2016, the University of Veterinary Medicine Budapest regained its independence thus it is no longer part of the SZIU.) The Szent István University is named after Hungarian King Stephen I (the Saint). The current rector of the university is Dr. János Tőzsér. Change of structure On 1 February 2021 the university structure changed. The new name Hungarian University of Agriculture and Life Sciences There are now no faculties. The structure consists of Campuses Budai Campus (Budapest); Georgikon (Keszthely); Szent István (Gödöllő); Károly Róbert (Gyöngyös); Kaposvár Institutes Faculties before 2021 Source: Faculty of Agricultural and Environmental Sciences Faculty of Agricultural and Economics Studies Faculty of Economics and Social Sciences Faculty of Food Science Faculty of Horticultural Science Faculty of Landscape Architecture and Urbanism Faculty of Mechanical Engineering Ybl Miklós Faculty of Architecture and Civil Engineering References
Université Saint-Étienne (Hongrie)

L'Université hongroise des sciences de l'agriculture et de la vie (en hongrois : Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem, MATE), nommée l'Université Saint-Étienne (en hongrois : Szent István Egyetem, /sɛnt iʃtva:n ɛɟ͡ʝɛtɛm/, SZIE) avant 2021, est une université publique hongroise située à Gödöllő et fondée en 2000. Issue de la fusion de l'Université vétérinaire, de l'Université d'agronomie de Gödöllő, de l'Université d'horticulture et d'agroalimentaire, de l'École supérieure de formation de professeurs de Jászberény et de l'École supérieure technique Miklós Ybl, l'université subit plusieurs changements de structures au fil des ans, mais demeure généralement spécialisée en matière de biologie, d'écologie, d'agronomie, d'environnement et d'horticulture. Histoire Les origines Fondée en 2000 sous le nom d'Université Saint-Étienne, l'institution est issue de la fusion de l'Université vétérinaire (Állatorvostudományi Egyetem), de l'Université d'agronomie de Gödöllő (Gödöllői Agrártudományi Egyetem), de l'Université d'horticulture et d'agroalimentaire (Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem), de l'École supérieure de formation de professeurs de Jászberény (Jászberényi Tanítóképző Főiskola) et de l'École supérieure technique Miklós Ybl (Ybl Miklós Műszaki Főiskola). En 2003, la structure de l'université subit un premier changement important : les trois facultés de Buda de l'université (issues de l'ancienne Université d'horticulture et d'agroalimentaire) quittent son giron et s'adjoignent à l'université Corvinus de Budapest. En 2009, le Collège Tessedik Samuel fusionne avec l'université et sont conséquemment intégrés trois facultés et un institut. Finalement en 2016, les trois facultés parties vers l'université Corvinus de Budapest – la Faculté des sciences de l'alimentation, la Faculté d'horticulture et la Faculté d'architecture paysagère et d'urbanisme – fusionnent à nouveau avec l'Université Saint-Étienne. Le développement de l'université actuelle Organisation Fonctionnement Facultés Sites universitaires Enseignement et recherche Formation Échanges internationaux Activités de recherche Relations internationales Vie étudiante Bibliothèque universitaire Internats et collèges Vie associative Autour de l'université Instituts et institutions universitaires Sociétés universitaires Partenariats Financements Personnalités liées à l'université Voir aussi Articles connexes Gödöllő Enseignement supérieur en Hongrie Liens externes Site officiel Portail de la Hongrie Portail des universités
Uniwersytet Świętego Stefana

Uniwersytet Świętego Stefana (węg. Szent István Egyetem) – węgierska publiczna szkoła wyższa z siedzibą w Gödöllő. Uczelnia powstała w roku 2000 poprzez połączenie kilku niezależnych jednostek edukacyjnych: Wydziału Medycyny Weterynaryjnej, Uniwersytetu Rolniczego w Gödöllő (Gödöllői Agrártudományi Egyetem), Kolegium Technicznego im. Miklósa Ybl (Ybl Miklós Műszaki Főiskola), Kolegium Nauczycielskiego w Jászberény (Jászberényi Tanítóképző Főiskola). W 2009 roku dołączono również Kolegium Sámuela Tessedika (Tessedik Sámuel Főiskola). Najstarszą z jednostek wchodzących w skład uniwersytetu był Wydział Medycyny Weterynaryjnej założony w 1787 roku w Budapeszcie. W roku 2016 został on ponownie przekształcony w samodzielną uczelnię Uniwersytet Medycyny Weterynaryjnej w Budapeszcie (Állatorvostudományi Egyetem). W tym samym roku do uczelni przyłączono Wydziały: Ogrodnictwa, Nauk o Żywności oraz Architektury Krajobrazu (wraz z Arboretum w Szarvas), funkcjonujące dotąd przy Uniwersytecie Korwina w Budapeszcie. W grudniu 2015 roku, decyzją parlamentu węgierskiego, Wydział Sztuki Użytkowej Uniwersytetu św. Stefana połączono z dotychczasowym Kolegium Karola Eszterházyego w Egerze, Kolegium Karola Roberta w Gyöngyös tworząc Uniwersytet Karola Eszterházyego. Uczelnia składa się z trzech kampusów, położonych w Gödöllő, Budapeszcie i Szarvas: Budapeszt: Wydział Nauk o Żywności Wydział Ogrodnictwa Wydział Architektury Krajobrazu i Urbanistyki Wydział Architektury i Budownictwa im. Miklósa Ybla Gödöllő Wydział Nauk Rolniczych i Środowiskowych Wydział Nauk Ekonomicznych i Społecznych Wydział Inżynierii Mechanicznej. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (ang. • węg.)
Szent Jakab-templom (Kőszeg)

A Szent Jakab-templom Kőszeg legnagyobb múltra visszatekintő belvárosi, háromhajós temploma. A gótikus belső kialakítás és a barokk külső megjelenés mögött gazdag, néha viharos történelem húzódik meg. Története Feltételezhető, hogy az 1289-es ostrom idején elpusztult minorita templom helyén épült. Nagy Lajos alatt pedig újra felépült a ferencesek kőszegi kolostora. A Garaiak nevéhez fűződik a templom 1403-1407 közötti átépítése. E korból többek között az állat- és emberalakos ábrázolások, avagy a Garaiak címerállatának tartott kígyós zárókő maradt fenn. 1551-től viharos idők következtek. A reformáció során elfoglalták a templomot, 1653-ban lerombolták középkori oltárát. Széchenyi György győri püspök 1671-es látogatásával rábírja a városi tanácsot a templom visszaadására, egyben engedélyezik, hogy a német gyülekezet használhassa a magyar Szent Imre-templomot. 1675-től a jezsuitáké, majdan 1777-1815-ig a piaristáké, aztán 1815-1948-ig a bencések látják el a hitszolgálatot. A torony a 15. században épült, a szentély fölé. 1697-ben került a Sanctus-tornyocska. A belső támpillérek közötti lévő kápolnák 1758-ban készültek el. A barokk külsőt az 1807-es felújításkor kapta. Esterházy Pál (nádor) 1693-ban készítette a főoltárt, amelynek főalakja 1735-ig Szent Jakab volt, majd ezt Madonna-szoborra cserélték. 1719-ben készültek a mai napig meglévő faragott padsorok. Az 1937-es restaurálás során feltárták a templom mai napig legjelentősebb gótikus secco technikával készült freskóit: a Palástos Madonna és a Szent Kristóf és a Háromkirályok ábrázolásokat. Dex Deéd Ferenc mester a restaurálás során a kor egyházmegyei, rendi, városi személyiségeit is megörökítette: Grősz József szombathelyi megyés püspököt, Kelemen Krizosztom Pannonhalmi főapátot, vagy Vitéz Nagy Miklós (1933-1941) kőszegi polgármestert, aki 1941-től Újvidék polgármestere, majd 1946-ban kivégezték. A sírkövek tanúsága szerint számos család temetkezőhelye is itt volt. 1538-ban Jurisics Miklós gyermekeit helyezték nyugalomra: Ádám és Anna kapott vörös márvány faragott sírkövet. Itt nyugszik Mezőszegedi Szegedi László, Wesselényi Ferenc nádor felesége Széchy Mária (a "Murányi Vénusz") és a Szent Imre-templomot 1704-ben felszentelő Franz Anton Puchaim. A főbejárat előtt az 1746-os városképen látható előtető volt, amelyet elbontottak. A bejáratot aztán kovácsolt vaskerítés védte, melyet az 1960-as években eltávolítottak. Az épület felújításra szorul a vele egybeépített egykori bencés székházzal együtt. 2011-ben a templom körüli Kincs apát köz és Rajnis utca a belváros többi részével együtt megújításra került. 2011-ben kezdődött a tetőszerkezet felújítása. Jegyzetek
Église Saint-Joseph de Józsefváros

L'église Saint-Joseph (en hongrois : Szent József-templom) est une église catholique de Budapest, située dans le quartier de Corvin sur Horváth Mihály tér. Elle a été construite en 1797, soit 20 ans après la fondation de la Paroisse de Józsefváros. Notes et références Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Chiesa di Józsefváros

La chiesa di San Giuseppe (in ungherese Szent József-templom) è un luogo di culto situato nel quartiere Józsefváros, a Budapest, nella parte orientale della città, capitale dell'Ungheria. I lavori di costruzione dell'edificio in stile barocco iniziarono nel 1797 e terminarono nel 1814 secondo il progetto di Fidél Kasselik. Alla fine dell'Ottocento furono aggiunti altri elementi alla struttura. L'altare maggiore, di József Hild, presenta una base su un arco trionfale che incornicia un dipinto di Leopold Kupelweiser, artista austriaco, dal titolo L'apoteosi di San Giuseppe. Vi sono anche due altari laterali tardobarocchi. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007. ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Józsefváros Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale della parrocchia di Józsefváros, su jozsefvaros.plebania.hu. URL consultato il 7 luglio 2013 (archiviato dall'url originale il 24 maggio 2013).
Szent László-templom (Szob)

A római katolikus Szent László-templom Szob Pest vármegyei település központjában épült 1775–1778 között, barokk stílusban. 1779-ben szentelték fel Szent László tiszteletére. A templom építészete A templom tornya 48 méter magas, melyben négy harang található. Délben a 650 kilós harang szólal meg, melyet Gombos Lajos harangöntő mester öntött 1958-ban, Őrbottyánban. Az egyhajós templom tornya a nyugati oldalra épült, a torony bádogból készült hagymasisakkal fedett. A szentély északi és déli oldalán egyformán kiképzett, ablakkal és bejárattal ellátott helységek vannak, a sekrestye és az oratórium. Az épületet magas lábazat veszi körül. A templom rövid története Nazdrovich Kristóf idejében, 1774-ben kezdték el lerakni az alapjait. A korábbi templom valószínűleg a Luczenbacher kastély helyén állhatott, ám a Duna áradásai miatt a falu úgy döntött, hogy új templomot építenek a folyótól távolabb. A munkálatok befejeztével, 1779-ben szentelték Szent László tiszteletére. A templomban található négy harang a „Lélekharang” (még a korábbi templomból került át, 1756-ban öntötték), a „Jézus szíve”, „A magyarok nagyasszonya” (melynek felirata: Boldogasszony harangodban árva néped szíve dobban), valamint a „Szent László” (melynek felirata: Szent László, népünk szent királya, harangoddal hívj imára!) neveket viselik. Orgonáját 1794-ben a Rajecben működő Pazsiczky család orgonaműhelyéből rendelték meg. Az egyedülálló, barokk díszítésű hangszer kiemelten műemléki rangú. Az 1838-as nagy árvíz idején ezt a templomot is elérte a Duna. Források A templom Szob város hivatalos honlapján
Szent László híd

A Szent László híd Szekszárdtól északra köti össze a Dunántúlt az Alfölddel. A köznyelv hívja még szekszárdi hídnak is. A híd az 1498,79 folyamkilométernél található. A hídnyílás magassága 9,5 méter, a hajózható hídnyílás szélessége 100 méter. Két ártéri hídból és egy 80 m+3×120 m+80 m nyílásközű, 520,5 m hosszú mederhídból áll. Az ártéri hidak támaszközei 3×65,5 m-esek. Története 2003. július 4-én adták át a forgalomnak. 73 év után ez volt az első olyan új híd a Dunán, ami nem Budapesten épült. 919,6 méteres hosszával megépítésekor az ország leghosszabb közúti hídja volt. Ezen a hídon vezet át az irányonként egy forgalmi sávos M9-es autóút, amely az M6-os autópályát és a 6-os főutat köti össze az 51-es főúttal. A tervek szerint ez a 20 kilométeres szakasz része lesz annak a gyűrűnek, amely Soprontól az ország déli határaihoz közel haladva Szegedig tart majd, ezzel kiegészítve az ország közlekedésének sugaras, fővárosközpontú rendszerét. Az építés során külön figyelmet kellett fordítani a terület természetvédelmére, ugyanis az építkezés a Duna–Dráva Nemzeti Park Gemenci Tájegységének közelében folyt. A tájegység állatvilágának a szabad mozgás biztosítására számos vad- és hüllőátjárót alakítottak ki. A híd 2004-ben Építőipari Nívódíjat kapott. A híd Szent László király, Szekszárd város védőszentjének nevét viseli. Az átkelő átadását követően megszűnt a Fadd-Dombori és Fajsz közötti kompjárat. Galéria Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek M9-es autóút Külső hivatkozások Az M9-es út tervei, nyomvonala Duna-Hidak M9 autóút szekszárdi (Szt. László) Duna-híd – Uvaterv.hu Szekszárdi Szent László Duna-híd mederhídja Archiválva 2017. szeptember 14-i dátummal a Wayback Machine-ben – Pontterv.hu