NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaposvár Plaza

A Kaposvár Plaza Kaposvár első modern bevásárlóközpontja. 2000. december 7.-én nyílt meg a város keleti részén, a Berzsenyi Dániel utca 1–3. szám alatt. Üzletek, vendéglátóhelyek, szolgáltatások és egy négytermes mozi működik benne. A létesítményt 2021-ben felújították. Története A Kaposvár Plaza megépítése a város kereskedelmi szerkezetének átalakulását jelezte. A 2000-es évek elején Kaposvár célja az volt, hogy modernizálja a belváros környéki szolgáltatási infrastruktúrát, és olyan létesítményeket hozzon létre, amelyek a térség lakosságát helyben tartják vásárláskor. A bevásárlóközpont a 2000-es évek elején országszerte jellemző plázafejlesztések időszakában épült meg. 2000. december 7-én adták át, mintegy 13 000 m² alapterülettel. A földszintes, modern kereskedelmi épület szerkezete vasbeton és acél elemekből áll, homlokzatát üvegfelületek és könnyűszerkezetes burkolatok határozzák meg. Belső tere egy központi folyosóra szerveződik, amelyhez mindkét oldalon üzletek kapcsolódnak. A főbejárat közelében található az ételudvar, míg a mozi a létesítmény hátsó részén kapott helyet. A nyitáskori kínálatban üzletek, ételudvar, szupermarket és mozi szerepelt. A létesítmény gyorsan a város egyik meghatározó kereskedelmi központjává vált. Időszakosan különböző rendezvényeknek ad otthont. A 2010-es években több üzletcserén és bérlőváltáson ment keresztül, üzletstruktúrája a kiskereskedelmi piac változásaihoz igazodva módosult. A pláza kínálata folyamatosan igazodott a helyi igényekhez. 2021-ben átfogó felújítást végeztek, amelyről a helyi sajtó is beszámolt. A felújítás során energiatakarékos világítási rendszert építettek ki, új burkolatokat helyeztek el, modernizálták a gépészeti és elektromos hálózat egyes elemeit. A jövőbeli fejlesztések a szolgáltatások bővítésére és az energiahatékonyság növelésére irányulhatnak, ennek folyamán később a teljes épület tetején napelemes rendszer került kiépítésre. 2025-ben az évekig elhagyatott ételudvarban megnyitott a Pizza Hut étterem. Funkciók és szolgáltatások A bevásárlóközpontban különböző kereskedelmi és szolgáltató egységek működnek: ruházati üzletek cipő- és divatáruüzletek drogéria élelmiszerüzlet ételudvar szolgáltatók négytermes mozi – digitális vetítőrendszereket alkalmaz, amelyek alkalmasak 2D és 3D filmek vetítésére Közlekedés A Kaposvár Plaza több irányból is könnyen megközelíthető. A közelben haladnak el a város keleti részét kiszolgáló autóbuszjáratok. Jegyzetek Források Magyarországi bevásárlóközpontok adatbázisa. plaza.hu (Hozzáférés: 2026. június 24.)
Fonalkikészítőgyár

A Fonalkikészítőgyár egy ipari üzem volt Budapest XX. kerületében. Története Az üzem jogelődei, a Fonalkikészítő Rt. és a Varrócérna Kereskedelmi Rt., a második világháború bombázásai következtében szinte teljesen megsemmisültek. 1948-ban, az államosítás során a vállalatok újraalakultak Varrócérna Nemzeti Vállalat néven. 1949-ben beolvadt az Effekt és a Hazai Cérnagyár, 1950-ben pedig több kisebb üzem. 1951-ben a Varrócérnagyár Nemzeti Vállalat és a Vasfonalgyár egyesült, és felvette a Fonalkikészítő Gyár nevet. 1952-ben további bővítés történt a Grokó céggel, majd a következő években kisebb vállalatoktól átvett részlegekkel, valamint 1968-ban a Hajdúböszörményben létesített új üzemmel. A gyár az 1990-es években Budapesten két, vidéken egy teleppel rendelkezett. Napjainkra megszűnt, területét több kisebb vállalat használja. Képtár Jegyzetek Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 445. o. ISBN 963-05-6410-6 [1] További irodalom Lakatos Ernő – Lukács Mátyás – Nagy Ernő – Sütő Anna: Pesterzsébet, Soroksár. Budapest XX. kerületének múltja és jelene (Tanulmányok), Budapest XX. kerületi Tanács, Budapest, 1972 Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Szent II. János Pál Iskolaközpont

A Szent II. János Pál Iskolaközpont (régebben Szent Benedek Iskolaközpont) egyházi oktatási intézmény Budapesten, a XI. kerületben. Fenntartója a Krisztus Légiója Kongregáció. Az iskola története Alapítása 1923-ban a pannonhalmi főapátság iskolát alapított Budapesten, amely a Rigó utcában működött (azt az épületet bérelték, amely később a nyelvvizsgaközpont lett). A nagyhírű pesti bencés iskola működésének az egyházi iskolák zömét államosító kommunista rendelet vetett véget 1948-ban. Újraalapítás (1994) A pesti bencés iskolában végzett öregdiákok kérésének eleget téve 1994-ben a pannonhalmi főapát hozzájárult az iskola újra alapításához. Az intézmény székhelye a kapucinus atyák nagylelkűségéből az I. kerületi Fő utcában, a kapucinus templom melletti rendház épülete lett. 2002-ben a Bencés Rend, az iskolát támogató alapítvány és az iskolaigazgató felkérését elfogadva a fenntartói szerepet a Krisztus Légiója Kongregáció vállalta. A Krisztus Légiója Kongregáció (eredeti, spanyol nyelven: Legionarios de Cristo) pápai jogú férfi szerzetesrend, amely Magyarországon 1996 óta van jelen. Apostoli munkájukhoz közvetlen segítséget és háttér-támogatást jelent a Kongregáció köré csoportosuló, a világban több tízezres létszámmal büszkélkedő Regnum Christi lelkiségi mozgalom. A Krisztus Légiója több mint 180 iskolát és 40 felsőoktatási intézményt tart fenn világszerte. Mivel a Fő utcai épület időközben alkalmatlanná vált az oktatásra, 2011-ben az iskola a XI. kerület, Mezőkövesd út 10 cím alá költözött, egyúttal az újonnan megalapított óvodával együtt iskolaközponttá vált. 2015 szeptemberében az Iskolaközpont felvette Szent II. János Pál pápa nevét. Jegyzetek Források Regnum Christi ujbuda.hu További információk Hivatalos weboldal
Gyergyótölgyes utcai járműtelep

A Gyergyótölgyes utcai járműtelep vagy BKV Kelenföldi Járműtelepe egy közlekedéssel kapcsolatos üzemi létesítmény, amely Budapest Kelenföldi városrészében található, és a 4-es metró Kelenföld vasútállomás metróállomás végállomásához kapcsolódik. Jellemzői Az épületegyüttes tervezése 2008-ban kezdődött. Az tervezési munkálatokat a DPI Design Kft. végezte, az építészetért Pintér Tamás, Dombi Miklós, Kéner Tamás, Kovács Péter és Lefkánics Zsuzsanna volt felelős. A környezettervezést Dr. Balogh Péter István (S73 Kft.) készítette, míg a szakági terveket Goda Balázs, Kovács László, Pilz Norbert és Rödönyi Károly (Főmterv Zrt.) dolgozta ki. Az építkezés 2012-ben fejeződött be, A telep a Kelenföldi pályaudvar szomszédságában helyezkedik el, a Somogyi út, a Borszéki utca és az ezeket összekötő, Gyergyótölgyes utca által határolt területen. A területen korábban nem volt építmény vagy jelentős növényzet. Az épületegyüttes fő funkciói a járműtárolás, a járműjavítás, a karbantartás, valamint az irodai és diszpécserközponti tevékenységek ellátása. A telep központi épületében található a diszpécsertorony, a szociális helyiségek, a járműjavító épület és a fenntartási szakszolgálatok. A járműjavító csarnokban két vágányon zajlik a járművek magas szintű karbantartása, melyet emelők és közép- valamint oldalaknák segítenek. A különálló járműtároló és eszterga épületben speciális járműveket és vontatóeszközöket tárolnak és karbantartanak, valamint itt vizsgálják és szabályozzák újra a metrókerekeket. A napi tároló és mosó csarnok 12 vágánnyal rendelkezik, melyek közül 10 a vonatok éjszakai tárolására szolgál, míg a fennmaradó kettő a mosásra és gyors átvizsgálásra van kialakítva. Az épületegyüttes három szintre tagolódik, a funkcionális alsó szint, a középső parkosított zöldtetőkkel tagolt ipari réteg, valamint a felső irodai és diszpécserközpont szintek. A telep épületei vasbeton tartószerkezettel épültek, a diszpécsertorony monolit, míg a csarnokok előregyártott szerkezetekből állnak. A csarnokok külső burkolata acél kazettás és hullámlemez, az üvegezett felületek függönyfalas szerkezetek. A diszpécsertorony teljesen üvegezett, fém lamellás árnyékoló rendszerrel. A legtöbb épület extenzív zöldtetővel rendelkezik. A telep tervezése során kiemelt figyelmet fordítottak a munkavállalók egészségére és kényelmére. A tágas, világos irodák és műhelyek, a természetes és mesterséges szellőzés, valamint a zöldfelületek biztosítják a megfelelő munkakörülményeket. A telep MÁV vágánykapcsolattal rendelkezik: összeköttetése van a Budapest–Pécs-vasútvonal[forrás?] (és ezen keresztül Kelenföld vasútállomás) felé is. Képtár Jegyzetek Források https://epiteszforum.hu/a-bkk-kelenfoldi-jarmutelepe https://nemzetiarchivum.hu/photobank/item/FOTO-bWpLMTk2N1VnU1FOWUFUcHcvZ0s2TEIwdVA5Z0xzVEp4MzUxSW84QXdTQ2h4eVJ1cXhaYjFscmZkdnFQYi9Vcg További külső hivatkozások https://5.kerulet.ittlakunk.hu/kozlekedes/170107/eltevedt-4-es-metro-az-allomas-helyett-kocsiszinbe-ment https://iho.hu/hirek/lessen-be-kelenfoldon-az-m4-es-metro-telephelyere-virtualisan-kinyitotta-a-kapukat-a-bkv https://környezetvédelem.hu/sites/default/files/emas/HU_000044_2021.pdf
Szentendre kocsiszín

A Szentendre kocsiszín egy közlekedéssel kapcsolatos üzemi létesítmény Szentendrén. Jellemzői A kocsiszín a szentendrei Rózsa utca – Kőzúzó utca és a H5-ös HÉV végállomása által határolt területen található. A kocsiszín 8 éves munkával 1982 és 1990 között épült, hogy felváltsa az 1914-es régi kocsiszínt. Utóbbiban rendezték be 1992-ben a Városi Tömegközlekedési Múzeumot. (Nem csak a múzeumban, hanem a kocsiszín mellett is tárolnak régi HÉV-vagonokat.) Érdekesség, hogy innen hoztak át 2017-ben 3 teherkocsit és 1 gőzmozdonyt, hogy a Budafoki Állami Pincegazdaság (Nagytétényi út 10.) régóta használaton kívüli iparvágányán múzeumi célra bemutassák. Adatok A kocsiszínben 8 db vágány található, amelyek közül 7 db a tároló felé, 1 db az állomás felé és 1 db mindkét irányba (állomás fele a mosó vágány). A kocsiszínen belül ketté van osztva az épület 4-4 vágányra. Az egyik 4-est kisebb munkálatokra használják (például ha egy vonat forgalomban hibásodik meg, vagy ha esti E1-es vizsgálatokat végeznek), illetve tárolnak 1-2 szerelvényt (mozdonyt, szuperhévet). A másikat nagyobb munkálatokra használnak (például ha HÉV-et kell emelni, vagy ha E3-as vizsgálatokat végeznek, illetve itt mennek végbe a nagy felújítások is). Ebben a részben vannak a műhelyek, az öltözők. Itt dolgoznak a vasúti járműszerelők, akik 2 fő csoportra vannak osztva. Vannak akik H-P 8 órában dolgoznak. Ők a nagy felújításokon, az E3-as vizsgálatokon, illetve a nagyobb hibaelhárításon dolgoznak. Minden embernek van egy beosztása (például alváz, fényező, festő, stb.). A másik fő csoport, a váltó csoport. Ők 12 órás munkarendben dolgoznak, 4 csoportba osztva. A nappalos műszak 6:00-18:00, az éjszakai műszak 18:00-6:00-ig dolgozik. Náluk nincs külön beosztás. Az ő feladatuk, hogy a forgalomba történt hibák azonnali megjavítása, akár az állomás területén. Az éjszakai műszaknak ezek mellett, az E1-es vizsgálatok elvégzése is a feladataik közé tartozik. A kocsiszínhez tartozik 2 tároló is. A fő tároló 6+1 vágányból áll, ahol az épp nem közlekedő vonatokat tárolják. A Nyugati-tároló 8 vágányos, ahol a forgalomból kiállított vonatokat és kocsikat tartják. A tároló területén található a torony is. Képtár Jegyzetek Források https://vasutallomasok.hu/allomas.php?az=sten https://iho.hu/hirek/miert-eppen-szentendre-140709 https://hampage.hu/trams/sze1/ Google térkép
Kőbányai Tejüzem

A Kőbányai Tejüzem, Keleti-Budapesti Tejüzem, később Danone Tejtermék Gyártó és Forgalmazó Kft. egy ipari üzem volt Budapest X. kerületében. Története 1974-ben kezdte meg működését a Keleti-Budapesti Tejüzem, amely létrehozása idején Kelet-Európa második legnagyobb tejüzeme volt. A létesítmény a Budapesti Tejipari Vállalat keretébe tartozott a Rákospalotai Tejüzemmel, a Kelenföldi Tejüzemmel, az Erzsébetvárosi Tejüzemmel és a Budafoki Sajtgyárral közösen. A rendszerváltás után a Kőbányai Tejüzem telepét 1994-től a Danone vállalat használta. A 21 évig működő budapesti Danone-gyárban 2015 második felére teljesen leállították a tejtermékgyártást. A döntés 155 főt érintett, főként üzemi dolgozókat, de a magyarországi értékesítés és a tejbeszerzés továbbra is fennmarad. A termelés leállítását a cég az alacsony kapacitáskihasználtsággal indokolta; a gyár bezárása nem érintette a hazai piacot, a termékeket ezt követően más európai üzemekben fogják előállítani. A Danone piaci részesedése az elmúlt években Magyarországon csökkent, a gyártás leállítása a régiós jelenlét csökkentésének része. A cég magyarországi története során több gyárat vásárolt és adott el (pl. Győri Keksz 2007-ben), a budapesti üzem megszűnésével pedig a tejtermékgyártás teljesen a külföldi gyárakba koncentrálódott. A gyárépületek bontását 2017-ben megkezdték. A gyárnak saját iparvágánya volt a Keresztúri úti vontatóvágány, és azon keresztül Rákos vasútállomás felé. Az iparvágányon a vasúti kiszolgálás valamikor 1996 és 2004 között szűnt meg. Jegyzetek Források https://hvg.hu/gazdasag/20140612_Tejet_nem_tartalmaz__bezar_a_Danone_buda https://index.hu/mindekozben/poszt/2017/09/25/bontjak_a_pesti_danone-gyarat/ https://villamosok.hu/balazs/bpvasut/ipvg/kobanya4/index.html https://www.kkvnet.hu/hu/kozep-nagyvallalat/danone-konnyu-es-finom Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 253. o. ISBN 963-05-6410-6 [1] Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Budacolor Nyomdafestékgyár

A Budacolor Festékgyár egy Budapest XXII. kerületében működő festékipari vállalat, székhelye a Háros utca 11. szám alatt található. Története A vállalatot az 1950. évi államosítások során hozták létre Budafoki Nyomdafestékgyár Nemzeti Vállalat néven. Legjelentősebb jogelődjei közé tartozott a francia Lorilleux magyarországi érdekeltsége (1908), továbbá a Schmidt Testvérek (1930) és a Hartmann Testvérek (1936) Nyomdafestékgyár Rt. A vállalat 1967-ben vette fel a BUDACOLOR Festékgyár nevet. Fő tevékenységi köre nyomdafestékek és nyomdai segédanyagok – így szárítók, oldószerek és ragasztók – gyártása volt, emellett kisebb mennyiségben textilfestékeket is előállított. 1981-ben új telephely nyílt a Háros utcában (Budacolor II.), miközben a korábbi gyáregység továbbra is működött közeli a Gyár utca 13. szám alatt (Budacolor I.). Az üzem a rendszerváltás után, 1993-ban kft.-vé alakult. Napjainkban az üzem működik, de a Háros utcai telephelyre más vállalatok is beköltöztek. Mindkét telephelynek saját iparvágánya volt. A Gyár utcai telep iparvágánya a Hárosi vontatóvágányon keresztül kapcsolódott Háros vasútállomáshoz, míg a Háros utcai telepnek közvetlen iparvágánya volt a vasútállomásról. A Háros utcai telephely iparvágányát 2012 után elbontották. Jegyzetek Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 160. o. ISBN 963-05-6410-6 [1] Wenczel György: Budapest vasúti hálózata (1987. márc.) Wenczel György: Budapest vasúti hálózata (1989. jan.), MÁVTI Kft., Loór Gyula kiegészítéseivel, 1996. jún. (térkép) https://villamosok.hu/balazs/bpvasut/ipvg/haros/index.html Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Kőbányai Erőmű

Az MVM Észak-Budai Fűtőerőmű egy erőmű Budapest X. kerületében. Története Az erőmű 1962-ben épült fel a Bihari út – Fertő utca – Ferencváros vasútállomás-Kőbánya-Kispest vasútállomás közötti szakasz által határolt területen. 1966-ban az erőműben – Magyarországon elsőként – 50 Gcal/h teljesítményű szovjet forróvízkazán létesült. 1972-ben üzembe helyezték a második ilyen létesítményt az erőmű területén. 2005-ben az erőmű kapacitása 300 MW hő- és 20 MW villamosenergia-termelő teljesítmény volt. 2005 januárjában átadták a Kőbányahő Kft. 3 milliárd forintos, gáztüzelésű kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő erőművét a Budapesti Erőmű kőbányai telephelyén. Az új létesítmény kiváltotta a régi, nagyobb kapacitású erőművet. Az új erőmű 58 MW hő- és 15,6 MW villamos teljesítményű, évente 189 ezer MWh hőt és 112 ezer MWh villamos energiát termel. A korszerű technológiának köszönhetően évi 31 500 tonnával csökken a szén-dioxid-kibocsátás. Az üzem 11 hónap alatt épült meg, és megfelel a környezetvédelmi előírásoknak. A beruházásra a Budapesti Erőmű Rt. (25%) és a Prometheus Rt. (75%) hozta létre a Kőbányahő Kft.-t. Az erőmű a szabadpiacon értékesít, fő ipari partnerei többek között a Richter, az Alpharma, a CEVA, a BKV, a MÁV és a Sportfólió. Az éves árbevételt várhatóan 3,1 milliárd forintra becsülték ekkor. 2017-ben az erőmű egyik régi, Bihari út felőli épületét elbontották. Az erőműnek saját iparvágánya nem volt, de területén áthaladt a Bihari úti vontatóvágány Kőbánya-Hízlaló vasútállomás felől. Képtár Jegyzetek Források https://adt.arcanum.com/hu/view/Energiagazdalkodas_1974/?query=k%C5%91b%C3%A1nyai+er%C5%91m%C5%B1&pg=529&layout=s https://vik.wiki/images/6/62/Budapesti_eromuvek_2008.pdf https://villamosok.hu/balazs/bpvasut/ipvg/kobanya3/index.html https://hvg.hu/gazdasag/20050120harommilliard https://virabel.hu/rolunk/ https://www.veolia.hu/hu/energia/eromuvek/kobanyai-eromu https://nemzetiarchivum.hu/photobank/item/FOTO-9c642835f7e44a35896e32f343fd6efa https://nemzetiarchivum.hu/photobank/item/FOTO-2bc7a0c4c6b343b99eb40598fe6a5b90 Videófelvételek https://www.youtube.com/watch?v=1MJPNyYMb7Y Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Építőipari Gépesítő Vállalat

Az Építőipari Gépesítő Vállalat (ÉVG) egy ma már nem működő kereskedelmi és ipari vállalkozás volt Budapest XXIII. kerületében. Története Az Építőipari Gépesítő Vállalat egy gazdasági szervezet volt, jogelődje az 1949-ben alapított Építőipari Munkaeszközkölcsönző Vállalatként működött. A vállalat tevékenységi köre az idők során fokozatosan bővült és egyre összetettebbé vált, végül négy meghatározó fő terület köré szerveződött. Elsődleges tevékenységei közé tartozott az építőipari gépek kölcsönzése, valamint azok üzemeltetése, amellyel alapvető szolgáltatást nyújtott az építőipar szereplői számára. Emellett jelentős szerepet vállalt az építőgépek és azok alkatrészeinek nagykereskedelmi forgalmazásában, biztosítva a szükséges eszközök széles körű elérhetőségét. A vállalat harmadik fő tevékenységi területe az építőgépek javítása és karbantartása volt, amely hozzájárult a géppark folyamatos és megbízható működéséhez. 1987-től kezdődően pedig a gyártási tevékenységet is bevezette, így már maga is részt vett építőipari gépek előállításában. Az ÉGV meghatározó szerepet töltött be az építőipar gépesítésében, hiszen a különféle építési munkálatokhoz szükséges géptípusok mintegy 60%-át forgalmazta, ami jól érzékelteti jelentőségét és súlyát az ágazaton belül. Az üzem területén napjainkban autószalon működik. Jegyzetek Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 382. o. ISBN 963-05-6410-6 [1] További irodalom Takács József – Gyarmati János: ÉVG. Építőipari gépesítő vállalat 25 éve 1949–1974 / Jubileumi évkönyv, Révai Nyomda, Budapest, 1974 Lakatos Ernő – Lukács Mátyás – Nagy Ernő – Sütő Anna: Pesterzsébet, Soroksár. Budapest XX. kerületének múltja és jelene (Tanulmányok), Budapest XX. kerületi Tanács, Budapest, 1972 Kasza Sándor: Soroksár. XXIII. kerület, CEBA Kiadó, Budapest, 1997, ISBN 963-85490-2-5 (Budapest városrészei 23.) Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Bálint Ágnes Kulturális Központ

A Bálint Ágnes Kulturális Központ (angolul: Agnes Balint Cultural Center, rövidítve: BÁKK) Vecsés városának meghatározó közművelődési intézménye. Az intézmény a város kulturális életének központi helyszíne, amely széles körű programkínálattal szolgál minden korosztály számára. Története A központot 2013. május 24-én adták át ünnepélyes keretek között. Az épület megnyitása jelentős mérföldkő volt Vecsés kulturális életében, mivel korábban a város közművelődési feladatait a kisebb befogadóképességű József Attila Művelődési Ház látta el. Az átadó ünnepség díszvendége Kövér László, az Országgyűlés elnöke volt. A megnyitót követően kétnapos Mesefesztivált rendeztek, amely országos érdeklődést váltott ki. A kulturális központ létrehozása részben európai uniós támogatással valósult meg, és a városközpont egyik kiemelt intézményeként épült fel. Források Kulturba.hu. kulturba.hu Jegyzetek
József Attila Művelődési Ház (Vecsés)

A vecsési József Attila Művelődési Ház (JAM, JAM Ház) a település meghatározó kulturális intézménye. A művelődési ház eredete a 20. század közepére nyúlik vissza, amikor Vecsésen a közösségi életet elősegítő kulturális intézményként kezdte meg működését. A ház szerepe akkoriban különösen fontos volt, mivel Vecsés nem rendelkezett korszerű közművelődési létesítménnyel egészen a későbbi évtizedekig. Források Szórakozás. www.wetschesch.hu Múltra néző ablakok a JAM Ház falán. Vecsési Tájékoztató
Vecsési temető

A Vecsési temető Vecsés városának köztemetője Pest vármegyében, amely a település egyik legfontosabb kegyeleti helye. Területén megtalálhatók a 19. századi helyi plébánosok sírjai, valamint több Vecséshez kötődő művész, politikus és közéleti személyiség nyughelye is. Külön parcellák őrzik a történeti jelentőségű temetkezéseket, köztük a második világháború áldozatainak emlékhelyeit. Források Vecsési temető bti.budapestikozmuvek.hu Vecsési temető intezet.nori.gov.hu
Upponyi-hegység

Az Upponyi-hegység az Északi-középhegység (földrajzi nagytáj) része, azon belül a Bükk-vidék kistája. Nevezik még Upponyi-hegyhátnak és Upponyi-rögnek is. Elhelyezkedése Nyugatról a Heves–Borsodi-dombság, északról és keletről a Borsodi-medence, délről a Bükk-vidék tetőrégiója határolja. Kialakulása Legidősebb kőzetei az ország legidősebb kőzetei közé tartozó 470-450 millió éves (ordovícium) palássá préselt tengeri üledékek. Az üledékes kőzetek képződése egészen a karbon végéig, mintegy 300 millió évvel ezelőttig folytatódott. A víz mélységének állandó változása miatt ezek az üledékek sokfélék: homokkő, agyag, mészkő és dolomit is található közöttük (pl. a mészkőből és meszes agyagpalából álló, karbon korú Lázbérci formáció vagy a nagy szervesanyag-, vas- és mangánlerakódásokat is tartalmazó agyagpalából álló, szilur korú Tapolcsányi agyagpala formáció). Az üledékes kőzetek közé a devon időszakban vulkáni kőzetek nyomultak. Az Upponyi-hegységet alkotó kőzetek fiatalabb változatai építik fel a Bükk alaphegységét. Felszíne A hegység átlagos magassága 400–450 m. A Bán-patak völgye és a Lázbérci-víztározó két részre osztja: a nyugati része egy kiemelt sasbérc (Közép-Bérc, 429 m), melyet főleg a karbonból származó pala, kristályos mészkő és összepréselt homokkő épít fel. Karsztjelenségekben szegény, csak az Upponyi-szorosban található néhány kisebb barlang (pl. Upponyi 1. sz. kőfülke, ahol jégkori ősember nyomaira bukkantak). A mintegy 500 méter hosszú szoros a víz pusztító munkájának eredménye, igazi szurdokvölgy. Keleti része az óidei alaphegységet a miocénből származó homok, agyag és kavics, illetve szintén miocén korú, de vulkáni eredetű andezit agglomerátum.[forrás?] Ezekből a nagy sziklákból a külső erők pusztító hatásának köszönhetően jellegzetes alakú kőgombák jöttek létre. Itt alakult ki tömbös csuszamlással Magyarország második legnagyobb ál-barlangrendszere, a Damasa-szakadék, mely Bánhorváti határában, a Csom (Som)-völgy oldalában található. 200-300 évvel ezelőtt egy földrengés hatására az andezit-agglomerátum 10-15 méter magas tömbökben 10 méter mélyen a völgybe csúszott. A sziklák között helyenként még nyáron is megmarad a hó. Élővilág A hegység legnagyobb részén agyagbemosódásos barna erdőtalajok találhatóak. Uralkodó növénytársulása a cseres-tölgyes, de az Upponyi-szoros környékén sziklagyepek és bokorerdők is előfordulnak. Természeti értékeit a Lázbérci Tájvédelmi Körzet óvja, a dédestapolcsányi Szalamandra-tanösvény mutatja be. Egykori (miocén) flórájának nyomai (sárgás és fekete levéllenyomatok) az Upponyi-szorosban maradtak fenn. Állatvilága a Bükkéhez hasonló, különlegessége a kerecsensólyom, az uhu és a fekete gólya fészkelése. Források Bükk turistakalauz térképpel, Budapest, 2007 A Damassa-szakadékról Magyarország földtörténete Külső hivatkozások Geológiai térkép