NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klebelsberg Középiskolai Kollégium

A Kaposváron, a kisgáti városrészben található Klebelsberg Kuno Középiskolai Kollégium Magyarország egyik legmodernebb, de egyben már 23 éves hagyományokkal is bíró kollégiuma. A kollégium 448 középiskolás diák elhelyezésére szolgál. A kollégium A kollégiumot 2003-ban avatta fel Orbán Viktor korábbi és későbbi miniszterelnök. Az akadálymentesített, ezért mozgássérült tanulók által is igénybe vehető épület rendelkezik világított kültéri műfüves labdarúgó-, tenisz- és betonozott kosárpályával, beltéri uszodával és tornateremmel is. Udvarán egy fából készült harangláb mellett három író mellszobra is helyet kapott: Wass Alberté, Dsida Jenőé és Reményik Sándoré. A tanulók négyágyas szobákban vannak elhelyezve, minden második szobának van közös fürdője. A kollégium háromemeletes, a második emeleten a fiúk, az elsőn és a harmadikon a lányok laknak. A földszinten találhatóak a tanulószobák, a tanári szoba, a diákönkormányzat terme, a számítógéppark, a könyvtár és az orvosi szoba. Az alagsorban kapott helyet az étkező, a karbantartó helyiségek és az asztalitenisz-szoba. Diákok A kollégiumnak elsősorban a gimnáziumi tanulók elhelyezését kell biztosítania, elsősorban a Táncsics Mihály Gimnázium és a Munkácsy Mihály Gimnázium tanulóinak – a fennmaradó helyeken a Toldi Gimnázium és a Noszlopy Gáspár Közgazdasági Szakközépiskola tanulói osztoznak. Emellett a kollégiumban korábban volt „Gyakorlós”, „Gépészes” és még pár egyéb intézményből is tanuló. Szórakozás A kollégium két számítógépet egész nap lakói rendelkezésére bocsát, melyeken világhálós hozzáférés lehetséges. A kollégiumban működik informatikaterem is, modern informatikai eszközökkel ellátva, biztosítva közel 30 diák egy időben történő munka- és internetezési lehetőségét. Minden szinten a közös társalgóban TV van elhelyezve, ahol szerda és csütörtök esténként össznépi labdarúgó Bajnokok Ligája-nézés van. A kollégiumban rendszerint vannak rendezvények, melyeket diszkó követ. Ilyen esemény a például szüreti bál és a mikulásbuli. Versenyek Klebelsberg Kunó sportnap A kollégium indulása óta minden évben megrendezik a Klebelsberg Kunó sportnapot, melyen Kaposvár kollégiumai versenyeznek több számban, az összesítettben elnyerhető vándorkupáért. A versenyt 2004-ben, 2005-ben és 2006-ban is a Klebelsberg Kollégium csapata nyerte meg. Történelmi versenyek A Klebelsberg Kunó élettörténeti versenyt 2005-ben rendezték meg először, a 9. évfolyamos tanulók indulhatnak rajta. A versenyen első ízben 3 lány, 1 fiú és 1 vegyes csapat indult. A kollégiumban pályázatokon is megmérkőzhetnek a tanulók, példa erre a 2006-ban életre hívott Én így látom Trianont című pályázat-verseny. Egyéb A kollégium alapításától kezdve minden év végén karácsonyfadíszítő versenyt rendeznek. Képek Jegyzetek Források A kollégium honlapja További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Klebelsberg Középiskolai Kollégium témájú kategóriát.
Kmetty Múzeum

A Kmetty Múzeum egy 1981-ben megnyílt szentendrei múzeum. A Ferenczy Múzeumi Centrum részeként, a város főterén működik, egy 18. századi épületben. A nyaranta Szentendrén dolgozó Kmetty János festőművész halála (1975) után özvegye 275 tételből álló hagyatékot adományozott a Ferenczy Múzeumnak, ebből jött létre a Kmetty Múzeum. Kiállítások Itt, a Kmetty munkásságának szentelt múzeumban helyet kapott a teljes életmű, amit csak a múzeum meg tudott kapni tartós letétre más gyűjteményekből. A gyűjtemény segítségével áttekinthetők a művész alkotói periódusai. Jellegzetes városképeit, csendéleteit, önarcképeit láthatjuk az állandó kiállításon. Követhetjük korai plein air jellegű, aztán kubista, majd a magyar aktivizmus körébe sorolható alkotásait a hatvanas években készült kékes színnel átfogott kompozíciókig. 2018-ban a múzeum épületét korszerűsítették, az ezalatt zárva tartó állandó kiállítás azóta ismét látogatható. A Kmetty Múzeum udvarában Kerényi Jenő 1960-ban készített Csontváry-szobrát tekinthetjük meg. Források Magyarország múzeumai. Budapest : Vince Kiadó, 1998. Kmetty Múzeum l. 188. o. ISBN 963906999X Czellár Katalin – Somorjai Ferenc: Magyarország. Budapest : Panoráma, 1996. Kmetty Múzeum l. 667. o. ISBN 9632437616 Külső hivatkozások Ferenczy Múzeumi Centrum
Kodály körönd

Kodály körönd ist ein kreisrunder Platz im VI. Bezirk von Budapest. Lage Der Kodály Körönd ist einer von zwei Plätzen an der Andrássy út und befindet sich an deren Kreuzung mit Szinyei Merse utca und Felső erdősor utca am nördlichen Drittel des Andrássy út. Gleichzeitig markiert der Platz den dritten Streckenabschnitt des Andrássy út bis zum Heldenplatz, auf dem die Straße noch breiter wird und von Palästen und Villen sowie Gärten in offener Bauweise umgeben ist. Der Platz hat einen Durchmesser von 123 Metern und ist mit der Station Kodály körönd an die älteste Budapester Metró-Linie angebunden. Geschichte Nachdem der Platz in den 1890er Jahren angelegt wurde, hieß er zunächst Körönd, ab 1938 Hitler-Adolf tér, ab 1945 wieder Körönd und wurde 1971 nach dem ungarischen Komponisten Zoltán Kodály in Kodály körönd umbenannt. Galerie Weblinks Einzelnachweise
Kodály körönd

Kodály körönd is a circus in Budapest, Hungary, at the intersection of Andrássy Avenue and Felsőerdősor u., with beautifully painted old buildings and statues of four of Hungary's great heroes in each corner. It is also a station on the yellow M1 (Millennium Underground) line of the Budapest Metro. The four heroes are: György Szondy (1500–1552) - Hero against the Ottoman invasion who, on July 9, 1552, with his troops, stood his ground against Ali Pasha when those in neighboring castles fled. Miklós Zrínyi (1508–1566) - Defender of the Kingdom of Hungary against the Ottomans. Bálint Balassi (1554–1594) - Celebrated poet during the same war against the Ottomans, giving voice to love and honor. János Bottyán (1643–1709) – "Blind Bottyán" – popular name of Bottyán János, who fought against the Ottomans under the Habsburgs, liberating Buda, but who later became a general in the war of independence against the Habsburgs under Francis II Rákóczi, 1705. He is "blind" because he lost an eye while fighting the Ottomans. The four buildings on the square form a full circle, with Andrássy út and Szinyei Merse utca intersecting in the middle. There are no turns at the intersection, but one can use a surrounding rotary instead, and the heroes are in each pie-quarter cut out by the intersection and the rotary. The circus was named Körönd (circus) from the 1890s, Hitler Adolf tér (Adolf Hitler square) from 1938, renamed Körönd in 1945, then, in 1971, named after Zoltán Kodály who once lived in one of the buildings there. Körönd and its renaming in the 1930s play a central role in Vilmos Kondor's 2012 novel Budapest Noir. References Media related to Kodály körönd at Wikimedia Commons Derzsi Elekes Andor: Terézváros, Andrássy út 94 szám in: Metapolisz 802 Budapest, 2014, ISBN 963-229-987-6
Kodály körönd

Kodály körönd est une place de Budapest située à dans le quartier de Terézváros (6e arrondissement). Elle se situe sur la prestigieuse Andrássy út et fait ainsi partie de son périmètre UNESCO. Il s'agit d'une place de forme circulaire (d'où son nom körönd, « place circulaire » en hongrois) sur laquelle se dressent quatre palais aux silhouettes symétriques. Elle tient son nom du compositeur hongrois Zoltán Kodály, qui a habité l'un de ces immeubles. La place est desservie par la station Kodály körönd de la ligne du métro de Budapest. Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Budapest
Tiszavirág Sportuszoda

A Tiszavirág Sportuszoda egy szegedi, nemzetközi sportesemények megrendezésére is alkalmas uszoda. Története A kivitelezést 2018 augusztus 13-án kezdték meg. Az épület nevére 128 javaslat érkezett, amiből ötöt jelöltek ki. Ezek közül 2020 augusztusában közönségszavazással választották ki a tiszavirágot. 2021. január 29-én adták át az építők a létesítményt. A hivatalos megnyitót 2021. február 20-án tartották egy Magyarország – Szerbia vízilabda-mérkőzéssel. Az uszoda vízét egy saját 209 m mély kút biztosítja. A tetőn egy 200 kW teljesítményű napelempark üzemel. Medencék 1 versenymedence (50 × 25 m, 10 pálya) 1 bemelegítőmedence (25 × 15 m) 1 tanmedence (20 × 12,5 m) 1 melegvizes ülő medence Sportesemények 2022. február 7-én bejelentették, hogy még ebben az évben Magyarország rendezi az úszó-világbajnokságot. A vízilabda torna egyik helyszíne lesz a Tiszavirág Sportuszoda. Megközelítése A 9-es vagy 19-es trolibusszal az Erdő utca megállóig (a belváros felől 10 perc) A 90F busszal az Erdő utca megállóig A 73-as, 73Y, 74-es, 74Y busszal az Etelka sor megállóig (a Mars tér felől 10 perc), onnan körülbelül 300 méter gyalogosan Jegyzetek Források Felépült Szeged új fedett uszodája az Etelka soron. szegedpolus.hu (Hozzáférés: 2022. április 13.)
Tokaj (hora)

Hora Tokaj (maď. Tokaji hegy, také Kopasz hegy) je osamělá hora sopečného původu v severovýchodním Maďarsku, která tvoří jižní konec Slanských vrchů (maď. Szalánci-hegység). Hora dosahuje výšky 512 metrů nad mořem. Na úpatí hory leží město Tokaj a Vinařská oblast Tokaj. Je to také místo, kde se řeka Bodrog vlévá do řeky Tisy. V tomto místě se sbíhají tři geografické oblasti Bodrogköz (ze severu), Nyírség (z východu) a údolí Tisy (z jihu). Na vrcholu hory stojí od roku 1960 televizní vysílač. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Tokaj (góra) na polské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tokaj na Wikimedia Commons
Tokaj (góra)

Tokaj (węg. Tokaji hegy, także Kopasz hegy) – samotna góra pochodzenia wulkanicznego w północno-wschodnich Węgrzech, stanowiąca południowy kraniec pasma Gór Tokajsko-Slańskich. Wysokość – 512 m n.p.m. U podnóża góry Tokaj leży miasto Tokaj i tokajski region winiarski. Jest to miejsce, w którym Bodrog uchodzi do Cisy. W tym miejscu graniczą ze sobą regiony geograficzne Bodrogköz (na północy), Nyírség (na wschodzie) i dolina Cisy (na południu). Galeria
Kossuth Múzeum

A Kossuth Múzeum a Pest Megyei Múzeumok Igazgatósága tájmúzeuma Cegléden, a Múzeum u 5. sz. alatt. Itt van az ország leggazdagabb Kossuth-gyűjteménye, melyben nemcsak Kossuth Lajos életének relikviáit, hanem a Kossuth-kultusz művelődéstörténeti jelentőségű dokumentumait is őrzik. Története, gyűjteményei A múzeumot 1917-ben alapították. Mai épülete ifj. Nagy István tervei alapján tíz évvel korábban, 1907-ben bank céljára épült. A múzeum 1956-ban költözött mai helyére. Az intézmény gyűjtőköre Cegléd városra és a környező településekre terjed ki, ezek tárgyi emlékeit, szellemi örökségének dokumentumait gyűjti, őrzi és dolgozza fel. Gazdag régészeti, néprajzi, numizmatikai, képzőművészeti gyűjteménnyel és a települések helytörténetére vonatkozó anyaggal rendelkezik. Ezekből részletek alkalmanként, időszaki kiállításokon láthatók. Az állandó kiállítás A múzeum Kossuth-gyűjteménye országos jelentőségű, melynek egy részét „Tükör valék…“ címmel állandó kiállítás mutatja be. A gyűjtemény és a kiállítás többek között Kossuth Lajos itthoni államférfiúi tevékenységének és az emigrációban töltött évek relikviáit, valamint a Kossuth-kultusz dokumentumait tartalmazza. Az emeleti termekben berendezett kiállítás egyik híres látnivalója, a turini szoba Kossuth itáliai, torinói lakásának bútorait, berendezési tárgyait mutatja be. Érdekes kor- és művelődéstörténeti emlék az ún. százas küldöttség tablója. Kossuthot emigrációjában 1877. január 24-én Cegléd város polgárainak 100 fős küldöttsége kereste fel. A tablón Kossuth és az eseményen részt vett személyek fényképei láthatók. Egy másik vitrinben Kossuth halotti maszkját őrzik (Turin–Torino, 1894). Források A Pest Megyei Múzeumok Igazgatósága honlapja Tájékoztató a ceglédi Kossuth Múzeumról
Kossuthův most (Győr)

Kossuthův most (maďarsky Kossuth híd) se nachází poblíž Győru a překlenuje Mošonský Dunaj (bezprostředně za ústím Ráby). Svůj název nese podle Lajose Kossutha, maďarského revolucionáře. Most měří 126 metrů a spojuje centrum města, konkrétně oblast Dunakapu, s náměstím Kálóczy v lokalitě Révfalu. Často bývá označován jako Révfaluský most. Oba konce mostu zdobí sochy turulů. Na místě současného mostu stála již v 16. století starší konstrukce, která byla v roce 1899 nahrazena dřevěným mostem. Současný železný most byl postaven v letech 1926–1928 a stal se chloubou města. V roce 1945 byl zničen ustupující německou armádou a jeho rekonstrukce byla dokončena v roce 1950. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kossuth híd (Győr) na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kossuthův most (Győr) na Wikimedia Commons
Kossuth híd (Győr)

A Kossuth híd Győrött található, a Mosoni-Dunán ível át (közvetlenül a Rába torkolata után). Nevét Kossuth Lajosról kapta. A 126 méteres híd a belvárosi Dunakapu térről vezet a Révfaluban fekvő Kálóczy térre. A hidat gyakran Révfalusi híd néven emlegetik. Mindkét hídfőjét turulszobrok díszítik. Története A Kossuth híd helyén már a 16. században híd állt, aminek helyére 1899-ban fahidat építettek. 1926-1928 között épült fel a jelenlegi vashíd, mely Győr büszkesége lett. 1945-ben a németek felrobbantották, újjáépítése 1950-ben fejeződött be. Panoráma A hídról nyugat felé szép panoráma nyílik a Mosoni-Duna és a Rába összefolyására. A torkolatnál vízicsikón lovagoló nőt ábrázoló szobor látható, ami Győrt, a „vizek városát” szimbolizálja. Mögötte a Cziráky-emlékmű hatalmas obeliszkje áll. A Rábán tovább az Ifjúság hídja, a Dunán pedig a Szigetet Révfaluval összekötő híd, a Jedlik Ányos híd sziluettje tűnik elénk. Érdekes látvány, ahogy a Rába sárgásabb vize fokozatosan elkeveredik a Duna kék vizével.
Kosztolányi Dezső tér

A Kosztolányi Dezső tér Budapest XI. kerülete, azon belül a Szentimreváros egyik forgalmas körtere a Bartók Béla út és a Bocskai út kereszteződésében. Fontos szerepe van a közösségi közlekedésben. A 4-es metró 2014-es megindulásáig jelentős autóbusz csomópont is volt. 1963-1999 között a tér déli kanyarulatánál található Bukarest utcában működött a Kelenföld autóbusz-állomás. A felhagyott buszállomás épületében 2005-ben kávézó nyílt. Fekvése Határai: Edömér utca 1. és 2., Bocskai út 30. és 31., Bartók Béla út 69. és 86., Bukarest utca 1. és 2., Bocskai út 28. és 29. Nevezetességei Budai Parkszínpad Feneketlen-tó Elnevezése 1931-től Lenke térnek nevezték, 1947 óta viseli Kosztolányi Dezső nevét. Megközelítése Közösségi közlekedéssel: Autóbusz: 7, 53, 58, 114, 150, 153, 154, 212, 212A, 212B, 213, 214, 240 Villamos: 19, 49 Éjszakai autóbuszjárat: 907, 908, 908A, 918, 940, 941, 972, 972B A tér épületei Kosztolányi Dezső tér 4. – Bocskai út 29., »Gellért-udvar«, Fővárosi Alkalmazottak Nemzeti Szövetségének szövetkezeti társasháza, (Martonosi) Baráth Lajos, 1931 Kosztolányi Dezső tér 5. – Bartók Béla út 69. – Bocskai út 30–32., Stílus Építő Rt. lakóháza, Porgesz József, 1926–1927 Kosztolányi Dezső tér 6. (Bartók Béla út 86. – Ulászló utca 35. – Bukarest utca 1.), Porgesz József, 1926 körül Kosztolányi Dezső tér 7. – Bukarest utca 2. – Ulászló utca 33., Porgesz József, 1927 körül Kosztolányi Dezső tér 8., Tiefenbäck József, 1938 Kosztolányi Dezső tér 9., Asztalos Béla, 1935 Kosztolányi Dezső tér 10., (?) Dávid Károly, 1932 Kosztolányi Dezső tér 12. – Bartók Béla út – Bocskai út, Fischer József és Detoma Alfonz, 1908 körül Források Budapest Teljes Utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003) Dr. Seifert Tibor - A főváros nyugati kapuja (Újbuda önkormányzata, 1998) (a kiadáson hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 963-3-4828-4 Galéria Jegyzetek Külső hivatkozások A Kosztolányi Dezső tér leírása (BudapestCity.org) Archiválva 2012. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben
Maison Krausz

La Maison Kraushz (en hongrois : Krausz-ház) est un édifice situé à Szeged. Cette maison est connue pour avoir abritée la plupart de la famille Jacquin. En 1806, la famille Jacquin s'est fait chasser par la famille Kiefer.[réf. nécessaire] Portail de la Hongrie Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Krausz-ház (Szeged)

A Krausz-ház (szintén ismert nevén Szegedi Katolikus Ház) a szegedi belváros egyik legrégebbi épülete, a szegedi katolikus közösség életének egyik központja. A Krausz-ház 1708-ban épült, így a szegedi belváros egyik legrégebbi épülete. A szegedi nagy árvíz előtt már mai formájához hasonlóan állt, 1879 áprilisában Krebsz Mihály tulajdonaként regisztrálták. A víz nem öntötte el ez épületet, mivel az a város legmagasabb pontjának közelében, a Palánk dombon foglal helyet. Mivel az épület túlélte az árvizet, így biztosnak tekinthető, hogy az épület utcafrontja szegedi belváros régi utcahálózatának egy kis darabját őrizte meg. Az árvíz után a Krausz-testvérek működtettek benne különböző vállalkozásokat és adták bérbe különböző célokra. 1880-tól étterem, 1883-tól szálloda működött benne. 1891-ben a Szegedi Ipari és Kereskedelmi Bank tulajdonába került, amely felújíttatta, ezzel az épület homlokzata elnyerte mai formáját. 1896-ban az épületet megvásárolta Engel Lajos, a Szegedi Napló tulajdonosa és itt rendezte be a városi lap szerkesztőségét. 1905-ben az épület hátulsó részét bővítették, hogy helyet teremtsenek a betűszedő műhely számára. A két háború között itt működött a József Attila Tiszta szívvel című költeményét 1925-ben megjelentető Szeged című újság szerkesztősége és nyomdája. (A költő, akit verséért eltávolítottak az egyetemről, a Krausz-házzal szemben kapott szobrot.) 1933-ban a szegedi belváros római katolikus közössége vásárolta meg az épületet. 1945-öt követően az épületet államosították, előbb óvoda, az egyetem hallgatói önkormányzata és újságjának szerkesztősége, majd a SZOT-iroda kapott benne helyet. Itt készült el a Tiszatáj című folyóirat első száma. A katolikus egyház tulajdonjogát 1996-ban állították helyre. A katolikus közösség 2002-ben hozzákezdett az műemlékké nyilvánított épület renoválásához, amely csak igen vontatottan haladt. A tető javításakor derült ki, hogy az egész szerkezetet cserélni kell. A ház homlokzatát évekig tartották felállványozva, majd óriásplakátokkal borították. A renoválás 2011-ben ért véget. Napjainkban az épület a katolikus közösség tulajdona. Az épületben vendégszobák, rendezvényterem és szemináriumi helységek találhatóak. Az épület nyilvános részében működik az egyetemi lelkészség, illetve az egyház egyik alapítványa által üzemeltetett Millenniumi Kávéház. Források Hivatkozások A Wikimédia Commons tartalmaz Krausz-ház témájú kategóriát. "kathaz.hu" (magyar nyelven). Szeged-Belvárosi Római Katolikus Plébánia. Hozzáférés: 2016. szeptember 3.. "Csongrád megyei örökségtár – Szeged" (magyar nyelven). Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Hozzáférés: 2011. április 6.. Dombai Tünde (2011. március 29.). "Újjászületett a szegedi Katolikus Ház" (magyar nyelven). Délmagyarország. Hozzáférés: 2011. április 6.. Jegyzetek
Kula-vár

A Kula-vár vagy Kula-torony kőből épült, 14. század környéki őrtorony Szabadbattyán településen, a 6307-es út közelében. A középkor folyamán ezen a vidéken áthatolhatatlan, ingoványos területet borított el a Sárvíz folyó, melynek egyetlen természetes átkelőhelyét a Szabadbattyán települése melletti gázló alkotta; a tornyot ennek védelmére emelték. A vár rövid története A régészeti kutatások szerint már a 14. században királyi vámhelyet állítottak fel ezen a helyen, majd őrsége számára emelték a zömök, támpillérekkel támogatott vastag falú őrtornyot. Hadi alkalmazására csak a 16. században került sor, amikor a hadászatilag fontos Székesfehérvár 1543-as ostroma és bevétele után a hódító török csapatok Battyánt is megszállták. A nagyobb létszámú helyőrség befogadására a mocsaras talajba levert fatörzsekből álló palánkfalat készítettek, melyet kívülről vizesárok is oltalmazott. Egy 1568-as zsoldlista szerint a védőseregét 109 főnyi zsoldos alkotta, kiket gyakran megtámadtak a környékbeli királyi végvárak vitézei. Mint a török uralta Fehérvár egyik elővárának, feladata főként a nagyobb Habsburg csapatok érkezéséről történő híradás volt, hogy a fehérvári bég felkészülhessen a védelemre. Sorsa mindig a sokkal jelentősebb Fehérvártól függött, így 1601 szeptemberében ismét a keresztény katonaság vonult be falai közé, majd annak következő évi sikeres ostroma után a török csapatok. Evlija Cselebi török világutazó az 1660-as években ezt jegyezte fel itt jártakor: „E vár Székesfehérvárnak az előpajzsa az ellenséggel szemben s katonái naponta három-négyszer is harcolnak az ellenséggel, mert a Sárvíz folyón való átmenetelre más út nincsen. E folyón átmenőktől a vár katonái vámot szednek, ha a várat ostromolják, Fehérvárról egyszerre odajönnek és megszabadítják.” Véglegesen csak 1687 októberében sikerült a falai közül kiűzni a hódítókat, helyüket a Fehérvárt blokád alá vonó, Habsburg irányítás alatt álló zsoldossereg foglalta el. A palánkvárat a későbbiekben elpusztították az időjárás viszontagságai, míg a háromemeletes kőépületben gabonaraktárt alakítottak ki a helybeli lakosok. Korszerű műemlékvédelmi feltárására és helyreállítására az 1970-es években került sor. Ma már Fejér vármegye török kori életét bemutató kiállítás látható a sok véres harcot megélt falak között. Képgaléria Jegyzetek
Kuny Domokos Megyei Múzeum

Das Kuny Domokos Megyei Múzeum (Komitatsmuseum Kuny Domokos), auch Tatai Vármúzeum (Burgmuseum Tata) ist ein Museum in der ungarischen Stadt Tata, das sich mit archäologischen, ortsgeschichtlichen, künstlerischen und kunstgewerblichen ethnographischen Exponaten befasst. Es befindet sich im Gebäude der Burg in der Váralja utca 1–3. 1949 wurde das im Komitat Komárom-Esztergom gelegene Museum per Gesetz beschlossen und 1951 in der Villa Quadt eingerichtet. Das Fundament der Sammlungen bildeten die Ausstellungsstücke des 1912 in Tatatóváros gegründeten Piaristenmuseums. Durch die rasche Vergrößerung der Bestände wurde sehr schnell ein Umzug in die im 19. Jahrhundert neogotisch rekonstruierte seeseitige Front der mittelalterlichen Burg am Öreg-See notwendig. 1954 eröffnete dort das Museum. Zu den wichtigsten römerzeitlichen Exponaten zählt ein aus Freskenresten rekonstruierter tonnengewölbter länglich-rechteckiger Raum, der ursprünglich zu einem Privathaus des antiken Brigetio (Komárom) gehörte. Im Erdgeschoss befindet sich ein römisches Lapidarium sowie mittelalterliche Bruchstücke aus der von den Osmanen zerstörten Burg von Tata und vom Kloster Vérteskeresztúr. Ein weiterer Raum ist römischen Funden von verschiedenen Grabungsplätzen – darunter vom Kastell Ács-Vaspuszta am Limes Pannonicus – gewidmet. Besonders wertvoll sind auch die Erzeugnisse aus den antiken Töpferwerkstätten Brigetios. Im mittleren Stockwerk wird unter anderem die einheimische Keramikherstellung in Tata dargestellt, die ihre Blütezeit im späten 18. und 19. Jahrhundert hatte. Die erste Fayencemanufaktur Tatas gründete 1758 der Franzose Dominique Cuny (ungarisch: Domokos Kuny), nach dem das Museum benannt ist. Bedeutend ist in diesem Stock auch ein mächtiger, mittelalterlicher Ofen aus grünen Kacheln. Im obersten Stockwerk befindet sich eine Ausstellung zur Familie der Esterházy, die unweit der Burg ein Schloss besaß. Museumsdirektoren Lajos Dobroszláv (1951–1953) Ferenc Jenei (1953–1957) Ákos Kiss (1957) Alán Kraloványszky (1957) Endre Bíró (1957–1984) Sarolta B. Szatmári (1984–1989) János Fatuska (1989–1995) Éva Mária Fülöp (1995–2004) Szilvia Andrea Holló (2004–2007) Julianna Kisné Cseh (geschäftsführende Direktorin 2007) Éva Mária Fülöp (2007–2012) Gyula Perger (2013–2017) Richárd Schmidtmayer (2017–heute) Literatur Éva Fülöp, Julianna Kisné Cseh (Hrsg.): A tatai muzeum tortenete (1912–2002) – Die Geschichte des Museums von Tata (1912–2002), Kuny Domokos Múzeum, Alfadat-Press Nyomdaipari Kft., Tata 2002, ISBN 963-7110-37-2. Julianna Kisné Cseh: Római üvegek. Die römische Gläser. A Kuny Domokos Múzeum gyűjteményei 2. Kuny Domokos Megyei Múzeum, Tata 2003. Weblinks Kuny Domokos Múzeum. Offizielle Webseite. Abgerufen am 10. Mai 2025 (ungarisch). Kuny Domokos Múzeum. In: museum.hu. Abgerufen am 10. Mai 2025 (ungarisch, englisch). Einzelnachweise