NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Szilágyi Dezső-torgets reformerta kyrka

Szilágyi Dezső-torgets reformerta kyrka (ungerska: Szilágyi Dezső téri református templom) är en protestantisk kyrkobyggnad nära Donau i centrala Budapest i Ungern. Kyrkan uppfördes 1896 i nygotisk stil i rött tegel efter ritningar av arkitekten Samu Pecz, som också ligger bakom stadens berömda saluhall. Byggnadens tak är täckt av glaserade takpannor i brunt, grönt och gult från Zsolnays porslinsfabrik. Klocktornet är 62 meter högt och rymmer sedan uppförandet fyra kyrkklockor: tre större från stålfabriken i Bochum och en mindre. Interiören har ljusa väggar och rikt ljusinsläpp genom flera rosettfönster. Kyrksalen har formen av en pentagon med ett centralt placerat altare. Församling Församlingen, som har verkat i kyrkan sedan uppförandet, är reformert. Källor Szilágyi Dezső Square Reformed Church, Budapestinfo.hu Vår historia, församlingens webbplats Referenser Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Szilágyi Dezső-torgets reformerta kyrka.﻿
Trefort Ágoston Két Tanítási Nyelvű Technikum

Budapesti Műszaki Szakképzési Centrum Trefort Ágoston Két Tanítási Nyelvű Technikum, vagy korábbi nevén BMSZC Trefort Ágoston Két Tanítási Nyelvű Szakgimnázium, megszokott rövidített nevén: Trefort SZAKI (1990 előtti nevén: Latinca Sándor Gép- és Villamosipari Szakközépiskola) egy budapesti műszaki technikum. Története Az iskolát 1959-ben a Munkaügyi Minisztérium alapította, a szakképzés és a középiskolai képzés szoros kapcsolatának megteremtése végett. A fő cél az volt, hogy az itt végző tanulók teljesíteni tudják a középiskolai érettségi és a szakmunkásvizsga követelményeit egyaránt. Az iskola eredeti elnevezése („szakmunkásképző középiskola”) szintén ezt tükrözte. A jelenlegi épületbe 1962-ben költözött át az iskola. Az épületet eredetileg Kós Károly tervezte, és a század elején, 1912-ben adták át. Az új épületnek köszönhetően évfolyamonként négyre bővült az osztályok száma. Az iskola alapításától kezdve egészen a rendszerváltásig Latinca Sándor nevét viselte. 1990-ben vette fel a magyar művelődéspolitikus, Trefort Ágoston nevét. 2012-ben ismét egy kisebb névmódosítás történt: „Kéttannyelvű Fővárosi Gyakorló Szakközépiskola” helyett „Két Tanítási Nyelvű Szakközépiskola” lett. A 2015-ben elfogadott köznevelési törvény értelmében az iskola felvette a Trefort Ágoston Két Tanítási Nyelvű Szakgimnázium nevet. Elhelyezkedése A főváros XIX. kerületének központjában található, közel a KöKi Terminálhoz, így tömegközlekedési eszközökkel jól megközelíthető. Tanulóinak többsége a XIX. kerületből, illetve a szomszédos kerületekből, helységekből jár be. Galéria Források Az iskola honlapja
Tóth Péter-ház

A Tóth Péter-ház egy eklektikus palota Szeged belvárosában. Az Újszeged felől a régi hídon át a városba érkezőket ennek az épületnek a látványa fogadja. A rossz műszaki állapotban lévő épület műemléki védelem alatt áll. Az épület telkét Tóth Péter fűszerkereskedő 1881-ben vásárolta meg a várostól. A telek a Híd utca, Roosevelt tér és Victor Hugo utca által határolt háztömb mintegy felét foglalja el. Egy évvel később A Tóth házaspár egy U alakú épület terveit nyújtotta be a város számára jóváhagyásra. A palota terveit Bálint Sándor szerint Jiraszek Nándor készítette, akinek vállalkozása az épület kivitelezésében is vezető szerepet játszott. Az épületben az eredeti tervek szerint lakások és az utcára nyíló üzletek kaptak helyet; az üzletház első boltja 1883 májusában megnyitott. A lakhatási engedély 1884-ből származik. Az épület pezsgő üzletházként működött a 19. század utolsó évtizedeiben, a korszakot jellemző iparosműhelyek és kisebb boltok kaptak benne helyet: kalapos, cukrász, szűcsmester. Az emelet egy részét a főispán reprezentatív lakása foglalta el. A világháború utáni nagy lakáshiány idején a nagy alapterületű polgári lakásokat több apróbb lakásra osztották fel. A rendszerváltozás után az épületet több szervezet is a saját tulajdonának tekintette az épületet. Az létesítmény többségi tulajdonosa a magyar állam volt, de jelentős kisebbségi tulajdoni hányaddal rendelkezett a római katolikus egyház. Ugyanakkor Szeged város, illetve Csongrád-Csanád megye önkormányzatai is tulajdonosnak tekintették magukat és tulajdonosi joguknak peres úton kíséreltek meg érvényt szerezni. A rendezetlen tulajdoni viszonyok miatt egyik szervezet sem mert komolyabb felújítási munkákba fogni az épületben, így az évről évre rosszabb műszaki állapotba került. A 2000-es években a palota három lakását lakták, a földszinti üzletek azonban jobbára hasznosítás nélkül kallódtak: időszakosan Tourinform iroda és egy EU-s tájékoztatási pont működött bennük. Az épület több híres szegedinek is otthona volt. Itt lakott Kószó Péter országgyűlési képviselő, Habermann Gusztáv történész és Arató Pál, a rádió zenei főosztályvezetője. Hivatkozások A Wikimédia Commons tartalmaz Tóth Péter-ház témájú kategóriát. Aigner Jenő (2008. április 24.). "A szegedi Tóth Péter-ház" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2013. június 22. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2013. szeptember 11.. Dombai Tünde (2008. április 14.). "Csak a madár jár a Roosevelt téri kísértettoronyban" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2016. március 7. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2013. szeptember 11.. Dombai Tünde (2009. december 15.). "Magában omladozik a Tóth Péter palota" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2013. július 20. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2013. szeptember 11.. "Csongrád megyei Örökségtár – Szeged" (magyar nyelven). Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Hozzáférés: 2013. szeptember 10.. Bátyi Zoltán (2012. január 11.). "Ki menti meg Tóth Péter házát?" (magyar nyelven). Szeged 24. 2012. január 26. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2013. szeptember 13..
Vajda-palota

A szegedi Vajda-palotát 1910-ben építették, tervezői Márkus Géza és Spiegel Frigyes voltak. Jellemzői Az elegáns folyóparti sétányon elhelyezkedő palotának eredetileg reprezentatív lakófunkciót szántak. Az épület erősen tagolt homlokzata a folyópart felé tekint, szárnyai egy E betűt formáznak, amelynek rövid szárai fordulnak az utca felé, gerince pedig a telek utcától távolabbi határán fut végig. Az Vajda-palota csak rövid ideig működött lakópalotaként. 1926-ban a városi iparosok és kereskedők szervezete, a Szegedi Lloyd vásárolta meg a létesítményt, amelyet a tagok közösségi helységévé alakítottak át. Az épületben polgári kaszinó, könyvtár és klubok működtek. 1944. december 2-án ebben az épületben jött létre a Magyarországot újabb világháborús vereségbe sodró jobboldali rendszerelit leváltását célzó pártok tömörülése, a Magyar Nemzeti Függetlenségi Front. 1945 után a Nemzeti Parasztpárt, az 1950-es években a Magyar Dolgozók Pártjának városi székháza, majd egy iskola is az épületben működött. 1956-ban költözött az épületbe Délmagyarország című regionális napilap szerkesztősége, amely egészen 2000-es évek közepéig innen adta ki a megye legfontosabb sajtótermékét. A napilap mellett több más sajtóterméket is innen szerkesztettek, pl. a Tiszatájt és a Csongrád Megyei Hírlapot, később pedig a Délvilágot is. Ebből az időből származik a közkeletű Sajtóház megnevezés. Az épületet történelmi jelentősége miatt 1970-ben nyilvánították műemlékké. A megyei lapok piacát a rendszerváltozás után megszerző LapCom a 2000-es években meg szerette volna szerezni az épület tulajdonjogát, ám az állam nem vált meg a belvárosi palotától. A kiadóvállalat a sikertelen ügylet után 2005-ben elköltöztette innen szerkesztőségeit, az épület hosszú ideig üres volt. A palotát 2007-től az állam felújíttatta, majd 2009-ben az ügyészség költözött falai közé. Ekkor helyezték el a homlokzaton a latin nyelvű feliratot (In Servitute Legum = a jog szolgálatában) és Jusztícia alakját. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Vajda-palota témájú kategóriát. "Csongrád megyei Örökségtár – Szeged" (magyar nyelven). Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Hozzáférés: 2013. szeptember 10..
Vörösmarty Mihály Gimnázium (Budapest)

A budapesti Vörösmarty Mihály Gimnázium a főváros egyik nagy múltú, híres középiskolája. Józsefvárosban, a Horánszky utca 11. szám alatt található. Története Az intézményt Pest szabad királyi város törvényhatósága alapította, s működését az 1871/1872-es tanévtől kezdte meg. Hivatalos elnevezése szerint az idők során volt alreáltanoda, főreáltanoda, főreáliskola, reálgimnázium, gimnázium és általános gimnázium is. Az iskola helye a magyar oktatás rendszerében alapításától mindmáig: középiskola, iskolatípusa 1871–1935 között reáliskola, 1935-től gimnázium. Épülete 1873-1874-ben épült, tervezője Diescher József volt. Az intézményből vált ki 1907-ben a X. kerületi Állami Főgimnázium, a mai Szent László Gimnázium. A gimnázium mai nevét fennállásának 50. évfordulóján, 1921-ben vette fel. Ez volt az egykori Józsefvárosi Reálgimnázium, ahová A Pál utcai fiúk című regény vörösingesei is jártak. 2023. szeptember 1-én a gimnázium tanárai nyilatkozatot tettek közzé, amiben kijelentették, hogy „minden külső kényszer ellenére megőrizzük iskolánkat olyannak, amilyennek megismertük és megszerettük. Híres diákjai A műszaki tudományok terén Jendrassik György Mihály Dénes Pfeifer Ignác Régi-Rerrich Béla Ulbrich Hugó Az orvostudományban Hangody László Jendrassik Loránd Schaffer Károly A szépirodalomban Gábor Andor Harsányi Kálmán Hidas Antal Karinthy Frigyes Más művészetek terén A sport terén Híres tanárai Jegyzetek Források https://vmgsuli.hu/index.php?lang=en
Árkád (budapesti bevásárlóközpont)

Az Örs vezér tere kőbányai oldalán elhelyezkedő Árkád Magyarország egyik legmodernebb kiskereskedelmi komplexuma, népszerű nevén plázája. Története Az 1960-as évek végéig az Örs vezér tere egy tipikus külvárosi tér volt, átmenő forgalommal. Ekkoriban még a H8-as és H9-es HÉV belső végállomása a Keleti pályaudvarnál volt. Az M2-es metróvonal 1970-es átadása azonban sokat lendített a tér fejlődésén, s egyre fontosabb csomóponttá vált. Egyre több Kelet-Pest felé közlekedő busznak került ide a végállomása, ezért a BKV a tér délkeleti sarkán is alakított ki villamos- és buszvégállomást. Az egykori 13-as és 63-as villamosok összekötésével megnyílt a lehetőség a terület rendezésére. A buszvégállomást átköltöztették az egykori BKV-székház déli oldalára (a jelenlegi helyére). A 13-as villamos hurokvágányát és a kis barkácsáruházat (parkolójában az MDF-piaccal együtt) lebontották. 2001-ben megindult az építkezés a tér kőbányai oldalán, s 2002. március 20-án megnyílt a német ECE csoport első magyarországi bevásárlóközpontja, a 48 000 m² bérbe adható és 3400 m² irodai területtel rendelkező Árkád Budapest. A közeli lakótelepeken (5 percre) körülbelül 81 300 ember él, így hamar nagy népszerűségre tett szert. A közösségi közlekedés jelenlegi helyzete is növeli a forgalmát: a 2-es metróról átszállni kényszerülők egy része rendszeresen betér a bevásárlóközpontba. 2007-ben adták át a hazai viszonylatban akkor még legnagyobbnak számító Arena Mallt, így érezhető forgalomcsökkenés volt megfigyelhető az Árkádban. Részben ezért döntött az ECE csoport a fejlesztés mellett, melynek részeként 2012-ben megkezdődött az Árkád 2 építése. A 2012. április 24-i alapkőletételen a kőbányai polgármester, Kovács Róbert is jelen volt. Az építkezés gyorsan haladt, s 2013. március 20-án, egészen pontosan 11 évvel az Árkád 1 megnyitója után, az Árkád 2 is megnyitotta kapuit. Ezzel az Árkád Budapest bérbe adható területének mérete 68 000 négyzetméterre nőtt (körülbelül 200 üzlettel). Összesen körülbelül 1600 parkolóhely épült, amiket két órán keresztül ingyen, utána óránként 600 forintért lehet bérelni, éjjelente pedig a szomszédos Gyakorló utcai lakótelep lakói kedvezményes áron használhatnak. A bevásárlóközpont nagyjából 1200 munkahelyet biztosít, így a környék egyik legnagyobb munkaadója. Jegyzetek Források Árkád Budapest ECE – Árkád Örs vezér tere, Budapest (németül) Árkád Örs vezér tere Budapest (angolul) Holnap nyit az új budapesti pláza (HVG)
Ávilai Nagy Szent Teréz-templom

Az Ávilai Nagy Szent Teréz-templom Kazincbarcika 1913-ban felszentelt római katolikus temploma. Búcsúünnepe: október 15. Története 1910-ben a sajókazinciak és a barcikaiak templom és iskola felépítését tervezték. Első lépésként saját költségükön vásároltak két harangot. Wind István egyházmegyei építészmérnök tervei alapján dr. Samassa József bíboros, egri érsek saját költségén építtette fel a templomot. A templom Sajókazinc egyik kiemelkedő dombján épült, amelyet 1913. június végén a bíboros, egri érsek főpásztor szentelt fel. Az itteni katolikus hívek 1939-ig a sajószentpéteri, majd pedig az újonnan szervezett berentei plébániához tartoztak fíliaként. Isten háza Juhász István plébános harmincéves egyházszervező munkája alatt folyamatosan szépült, fejlődött. A belső térben Lavotha Géza fafaragó művész munkái: a szentségház, a stációk, a szentek szobrai láthatók. Bolacsek László ötvösművész sárgarézből készült munkái – a csillár, a falikarok, a kórus előtti korlát – fokozzák a szép összhatást. Az orgona Olaszországból érkezett. Az egyházközség 1982-ben lett önálló plébánia, így az Ávilai Nagy Szent Teréz-templom ekkortól kapta meg a plébániatemplomi rangot, 1993-tól pedig – az egyházmegyék átrendezése következtében – az Egri főegyházmegye Kazincbarcikai Esperesi Kerületének központjává vált. Juhász István halála után (1993) dr. Medvegy János plébános folytatta elődje fejlesztő munkáját. 1996-tól kezdve Bánhorváti és Dédestapolcsány, majd Berente, Sajógalgóc és Sajókaza egyházközségeit is a kazincbarcikai plébánia látja el, tevékenységét egy kinevezett káplán és egy állandó diakónus is segíti. 2003-ban Iváncsy Balázs plébános nevéhez fűződik a harangtorony tatarozása. 2005-ben megújult az elektromos hálózat és elkészült a gázfűtés is. A 90 éves régi harang megrepedt, ezért az egyházközség új harangot öntetett, melyet Dr. Seregély István nyugalmazott egri érsek úr szentelt fel 2007. május 4-én. 2013. október 12-én búcsúünneppel egybekötve ünnepelték a templom fennállásának századik évfordulóját. Képgaléria Jegyzetek Források Kazincbarcikai római katolikus plébánia. "Ávilai Nagy Szent Teréz-templom" (magyar nyelven). 2018. szeptember 21. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2013. október 23.. Látnivalók Kazincbarcikán További információk Miserend Archiválva 2013. október 30-i dátummal a Wayback Machine-ben Kapcsolódó szócikkek Ávilai Szent Teréz Szent Család római katolikus templom (Kazincbarcika)
Óbudai Népzenei Iskola

Az Óbudai Népzenei Iskola 1990-ben jött létre az 1972-ben elkezdődő táncházmozgalom keretében. Az egyetlen olyan állami zeneiskola Magyarországon amelyben csak autentikus népzenét és népdaléneklést tanítanak. Létrehozója Kobzos Kiss Tamás. Sok hangszeren tanítanak, köztük olyan ritka hangszereken is, mint például a citera, a koboz vagy a tekerőlant. Ismertebb tanárai: Budai Ilona, Fábián Éva, Ökrös Csaba és Turi András. Jegyzetek Források Óbudai Népzenei Iskola, hagyomanyokhaza.hu, hozzáférés: 2018. október 26. Óbudai Népzenei Iskola, hozzáférés: 2018. október 26.
Monostor-Brücke

Die Monostor-Brücke (ungarisch Monostori híd, slowakisch Most Monoštor, in der Planungsphase Neue Donaubrücke Komárom) ist eine Straßenbrücke über die Donau zwischen Ungarn und der Slowakei, westlich der Zwillingsstädte Komárom und Komárno. Die am Donaukilometer 1770,6 gelegene Schrägseilbrücke trägt den Namen der nahen Monostor-Festung im Stadtteil Koppánymonostor am ungarischen Ufer, die zum Festungssystem von Komorn gehört. Die Gesamtlänge der Brücke beträgt 601,6 m mit der längsten Spannweite von 252 m. Der Stahlpylon erreicht eine Höhe von 94,5 m über der Fahrbahn und befindet sich auf der slowakischen Seite. Gebaut wurde die Brücke etwa 120 Meter westlich der Eisenbahnbrücke auf der Bahnstrecke Nové Zámky–Komárom und ist die erste Donau-Straßenbrücke zwischen Medveďov / Vámosszabadi und der altstadtnahen Elisabethbrücke. Neben der eigentlichen Straßenverbindung verlaufen über die Brücke je ein Geh- und Radweg. Auf der ungarischen Seite führt die 13-as főút zur Brücke. Die Weiterführung auf der slowakischen Seite ist die Cesta I. triedy 64A, die vorerst auf einem Kreisverkehr mit der Cesta I. triedy 63 enden wird, in Zukunft aber als nördliche Umgehungsstraße von Komárno fortgesetzt werden soll. Zudem ist die Brücke uneingeschränkt für Lastkraftwagen passierbar. Schwere Fahrzeuge müssen somit keine größere Umwege mehr fahren, da auf der seit 1892 bestehenden Elisabethbrücke ein Verbot für Fahrzeuge mit einem zulässigen Gesamtgewicht von über 20 Tonnen besteht. Die Baukosten beliefen sich auf 117 Millionen Euro, wobei 56 Millionen von der Slowakei und 61 Millionen von Ungarn beigesteuert wurden. Zu 85 Prozent wurde die Brücke aus EU-Mitteln (Connecting Europe Facility) finanziert. Der Bau der Brücke wurde durch ein slowakisch-ungarisches Regierungsabkommen aus dem Jahr 2012 gutgeheißen. Der Spatenstich fand in Anwesenheit der Regierungschefs Viktor Orbán und Robert Fico am 18. Oktober 2017 statt. Die beiden Brückensegmente wurden im Dezember 2019 miteinander verbunden. Die Verkehrsfreigabe ist am 17. September 2020 erfolgt. Einzelnachweise Weblinks Technische Beschreibung der Brücke auf asb.sk (slowakisch)
Church of Our Lady of Sarlós

The Church of the Blessed Virgin Mary is a historic Roman Catholic church in Újlak, in the Budapest II district of Hungary. History The church was erected between 1746 and 1766. It was designed Hungarian architects Kristóf Hamon and Máté Nöpauer. The main altar inside the church was designed by Kristóf Hickisch and officially consecrated in 1799. The bell tower, which was originally erected in the center of the main façade, had to be demolished in 1765 due to a structural defect and replaced by a new tower on the south side of the building. The roof has been replaced twice due to weather damage, including a 1793 lightning strike and a rainstorm in 1875. Its present eclectic appearance was designed by Miklós Ybl in 1877. The church was renovated from 1957 to 1960 and again in 1997. In the 20th century, classrooms were added on to the original 18th-century building. Building Description Above the main entrance is the Latin inscription CREATORI 1705 CREATURA, referring to the year the parish was founded. The interior contains a triple-vaulted nave and an organ gallery. The walls contain several curved alcoves, designed to give the impression of greater size and space. The interior contains multiple murals, which were painted in the 1920s. Artwork The main altar area has a painting of the Visitation of the Virgin Mary to Saint Elizabeth, which appears to be in the style of the painter Ferenc József Falconer; the church also contains sculptures completed the artist Frigyes Held in 1799. The church contains a monstrance dating back to 1761, where it was used on the previous altar, while the pulpit dates back to 1747 or 1748, having been a gift from the Poor Clares. The interior of one of the arched alcoves contains an altar of Saint Anna, which was relocated there in 1779 from nearby Matthias Church. The church contains many other side altars donated by citizens and which feature the citizens' popular saints . Saint Sebastian is particularly represented; also present is a side altar to Saint Florian dating to 1778, a side altar of St. Anthony of Padua dating back to 1777 or 1778, and a side altar of the Virgin Mary dating back to 1760. Nearest to the main altar is a side altar of the Heart of Jesus dating back to 1902; this replaced a 1782 side altar of St. John of Nepomunk. The interior also features a wooden Pietà which was carved 1818 work by artist Lőrinc Dunaiszky. It also contains a Rieger organ which as of 2022, is in a state of disrepair. References https://web.archive.org/web/20191213083135/https://www.esztergomi-ersekseg.hu/plebaniak/sarlos-boldogasszony-plebania-budapest-ujlak
Église paroissiale de la Visitation d'Újlak

L'église paroissiale de la Visitation d'Újlak (Újlak Sarlós Boldogasszony Plébániatemplom) est une église catholique romaine de Budapest située dans le quartier d'Újlak, sur Bécsi út. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Sarlós Boldogasszony-plébániatemplom (Budapest–Újlak)

A Sarlós Boldogasszony-plébániatemplom Budapest II. kerülete Újlak városrészének római katolikus műemlék temploma. Története Főbejárata felett latin nyelvű felirat (CREATORI 1705 CREATURA) hirdeti a plébánia alapításának évszámát. A mai épületet a 18. század derekán, az akkoriban főleg német nyelvű, kevésbé módos újlaki (Neustift) polgárok 1746–1766 között Hamon Kristóf és Nöpauer Máté építőmesterekkel emeltették. A főoltárt Hickisch Kristóf tervezte, és 1799-ben avatták fel. A főhomlokzat közepére tervezett harangtornyát statikai hibája miatt 1765-ben le kellett bontani, helyette a déli oldalhoz csatlakozó torony épült. Sisakját két ízben is renoválni kellett elemi csapások (1875-ben felhőszakadás) miatt. Mai formáját Ybl Miklós adta meg, 1877-ben. Ekkor nyerte el mai, eklektikus külső képét. 1957–1960-ban, majd 1997-ben ismét felújították. A templombelső Az orgonakarzatot tartó hármas ívsor alól nyílik a három boltozatrésszel fedett, egyhajós belső tér. Arányai és tagolásának kialakítása miatt nagyobbnak tűnik tényleges kiterjedésénél; mindkét oldalon íves kialakítású mellékterek növelik a térhatást, a boltozati hevederek vízszintes erőhatásainak felvételére szolgáló, a térbe „behúzott” falrészekkel. A freskókat az 1920-as években festették. A berendezés A főoltáron lévő festmény Szűz Mária és Szent Erzsébet találkozását (Sarlós Boldogasszony) az ún. Vizitáció Falconer József Ferenc, a szobrok Held Frigyes művei (1799). A forgó rendszerű szentségtartó a korábbi, 1761-es oltárról származik. A szószék (1747–48), a budai klarisszák ajándéka, 1774-ben; a diadalív másik oldalán álló Szent Anna-oltár – a Mátyás-templomból – 1779-ben került ide. A fából faragott Pietà-szobor (1818) Dunaiszky Lőrinc alkotása. A mellékoltárok az újlaki polgárok adományaiból létesültek, kedves szentjeiket (például Szent Sebestyén többször is szerepel. A bal oldalon az első a Szent kereszt-oltár, 1766-os alapítású. Ezen az oldalon a középsőt Szent Józsefnek (1762–63), a bejárat felőlit Szent Flóriánnak állították (1778). A másik oldalon folytatva: Páduai Szent Antal (1777–78), majd a Szűz Mária-oltár (1760) következik. Fölötte függ a korábbi templom kegyképe 1706-ból, amely a Segítő Szűz Máriát ábrázolja (későbbi másolata ma a főoltárt díszíti). A főoltárhoz legközelebb a Jézus Szíve-oltár áll, korábbi Nepomuki Szent János-oltár helyére került, 1782-ben. Szobra 1902-ból való. A 14 stációképet Fáy Albert festette, 1781-ben. Az 1905-ös gyártású Rieger-orgona jelenleg nem üzemel, javításra szorul). A 20. században hittantermekkel bővítették az eredetileg 18. századi plébániaépületet. Források https://web.archive.org/web/20191213083135/https://www.esztergomi-ersekseg.hu/plebaniak/sarlos-boldogasszony-plebania-budapest-ujlak
Chiesa di Újlak

La chiesa di Újlak dedicata alla Visitazione della Beata Vergine Maria è un luogo di culto situato nel quartiere omonimo, a Budapest, nella parte occidentale della città. All'inizio del Settecento, alcuni abitanti di origine bavarese costruirono una chiesetta sul luogo dove sorge quella attuale, progettata da Kristóf Hamon e Mátyás Nepauer e terminata nel 1756. Il campanile fu aggiunto pochi anni più tardi. Nell'interno barocco si può ammirare un dipinto della Madonna, donato alla chiesa dagli abitanti di Passavia. Sull'altare maggiore, costruito nel 1798, vi è un dipinto di Francis Falkoner, intitolato La visitazione. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007. ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Újlak Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ujlakitemplom.hu.
Église Sainte-Catherine-d'Alexandrie de Tabán

L'église Sainte-Catherine-d'Alexandrie (Alexandriai Szent-Katalin plébániatemplom) ou église catholique romaine de Tabán (Tabáni római katolikus templom) est une église catholique romaine de Budapest située dans le quartier de Tabán. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme