NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Militärhistorisches Museum Budapest

Das Militärhistorische Museum (ungarisch Hadtörténeti Intézet és Múzeum, deutsch wörtlich „Heeresgeschichtliches Institut und Museum“, früher auch „Heeresgeschichtliches Museum“) in Budapest präsentiert eine reichhaltige Sammlung an historischen Waffen, Uniformen, Flaggen, Landkarten und Geschossen von der Zeit der Türkenkriege im 16. Jahrhundert bis in die Moderne. Darüber hinaus bietet es eine aus etwa 28.000 Münzen bestehende numismatische Sammlung. Besondere Aufmerksamkeit verdient die Ausstellung über den Ungarischen Volksaufstand von 1956. Er begann am 23. Oktober 1956 mit einer friedlichen Großdemonstration ungarischer Studenten und wurde am 4. November 1956 durch sowjetische Truppen blutig niedergeschlagen. Entsprechend der Zeitdauer des Aufstandes trägt die Museumsausstellung den Titel „13 Tage“. Geschichte Das Heeresgeschichtliche Museum wurde 1918 durch Oberst Kamil Agházy und Generalmajor János Gabányi begründet. Seit 1926 dient der 1847 im klassizistischen Stil erbaute Westflügel der Nándor-Kaserne als Museumssitz. Im Zweiten Weltkrieg wurden etwa zwei Drittel der Sammlung des Museums zerstört. Nach dem Krieg begann die Sammlung wieder zu wachsen. Exponate Allein die Waffensammlung des Museums enthält nun mehr als 50.000 Objekte, wie Handfeuerwaffen, Maschinengewehre sowie andere militärische Ausrüstungsgegenstände. Eine besondere Rarität stellt die aus dem Jahr 1929 stammende Enigma-H dar (Bild rechts). Dabei handelt es sich um eine frühe Vorläuferin der später im Zweiten Weltkrieg von der deutschen Wehrmacht zur Verschlüsselung ihres Nachrichtenverkehrs verwendeten Rotor-Chiffriermaschine Enigma. Das Museum ist täglich, außer montags, von 9 bis 17 Uhr geöffnet. Bibliothek und Veröffentlichungen Angegliedert an das Museum sind eine militärhistorische Bibliothek, Kartenbibliothek sowie ein Archiv. Das militärgeschichtliche Institut gibt die vierteljährlich erscheinende wissenschaftliche Zeitschrift Hadtörténelmi Közlemények (deutsch Militärgeschichtliche Mitteilungen) heraus, die 1888 von der Ungarischen Akademie der Wissenschaften gegründet wurde. Es werden in der Zeitschrift Forschungsergebnisse und neu entdeckte Quellen zur ungarischen und allgemeinen Militärgeschichte vom Mittelalter bis zur Gegenwart veröffentlicht. Literatur József Vadas: Museen in Budapest. Corvina Verlag, Budapest 1993, ISBN 963-13-3827-4, S. 32–36 (ungarisch: Budapesti múzeumi kalauz. Übersetzt von Piroska Draskóczy). Weblinks Hadtörténeti Intézet és Múzeum. Offizielle Webseite. Abgerufen am 21. April 2024 (ungarisch, englisch). Einzelnachweise
Musée d'histoire militaire (Budapest)

Le Musée d'histoire militaire (en hongrois : Hadtörténeti Múzeum) est un musée situé à Budapest en Hongrie. Historique du musée Principales acquisitions et donations récentes Direction du musée Directeurs Conservateurs des départements Les musées annexes Les différentes collections Activités du musée Galerie de photos Notes et références Bibliographie Voir aussi Articles connexes Liens externes Portail de Budapest Portail des musées Portail de l’histoire militaire
Museo della storia militare di Budapest

Il Museo della storia militare di Budapest (in ungherese Hadtörténeti Intézet és Múzeum) è situato in un'ala delle Caserme Palatine. Ospita un'ampia collezione di oggetti militari legati ai disordini e alle guerre che hanno coinvolto la città a partire dal periodo precedente all'occupazione del turchi sino alla storia più recente del XX secolo. Uniformi, bandiere, armi e munizioni offrono un panorama della storia militare della città. Nella sezione della Rivoluzione del 1956, alcune fotografie illustrano i tredici giorni di dimostrazioni terminati con l'invasione sovietica e migliaia di morti. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2006. ISBN 9788837077556 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Museo della storia militare di Budapest Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su militaria.hu. (EN) Sito ufficiale, su militaria.hu. Hadtörténeti Múzeum (canale), su YouTube.
Havas-villa

A Havas-villa (vagy Dreher-villa) egy mára elhagyatott, rossz állapotú villa Budapest X. kerületében, Kőbányán, a Csajkovszkij-park mögött, ami egykor a villa kertje volt. Története A villát Havas József jogász, Pest városi tanácsos építtette, mikor 1834-től kezdve több környékbeli szőlős telket is felvásárolt. Valószínűleg 1856-ban épült fel és nagy valószínűséggel Hild Károly (Hild József öccse) tervezte klasszicista stílusban. Maga az építési engedély 1856. március 31-i keltezésű. Az épület születésének oka egyszerű volt: Havas még abban az évben megnyitotta Magyarország első konyakgyárát a szomszédos telken. Nem sokkal később, 1859-ben el is adta mindkettőt; a vevő, Perlmutter Jakab már sörgyártással próbálkozott. Tőle vásárolta meg aztán 1862-ben a sörfőzdéjével együtt Dreher Antal, hogy aztán itt alapítsa meg híres sörgyárát. A gyár sikerei nyomán anyagi lehetőség nyílt a villabővítésre, -fejlesztésre is, ami már Feszl Frigyes tervei alapján készült el 1872-ben. A két oldalirányú toldás teljes mértékben illeszkedett az eredeti épület stílusjegyeihez. 1907-ben Hubert József tervei alapján a hátsó homlokzathoz is toldottak egy kiugró részt, de továbbra is megmaradt klasszicista épületnek. A második világháborúig a Dreher Sörgyárak mindenkori vezérigazgatójának volt fenntartva, majd a háború után államosították, a kastély kertjét pedig közparkká nyilvánították és aszerint átalakították. A ma Csajkovszkij-park nevű területen később a rendszerváltásig KGST piac működött. A villát a munkásőrség bázisává alakították és leválasztották a parkról, így máig az épület bejáratától alig pár méterre egy vasbeton kerítés igyekszik a bámészkodókat távol tartani, feltéve ha a gondozatlan, elhanyagolt parkon át valaki idáig próbálna merészkedni. A szocializmusban megszokott módon az épület kívül is és belül is gyors romlásnak indult, de különös módon az egykori cserépkályhák többsége (szinte minden szobában volt egy, lévén építésekor nem alakítottak ki központi fűtéses rendszert) használható állapotban fennmaradt. A rendszerváltás után sem fordítottak gondot állapotának legalább a megőrzésére, de őrzését megoldották, így a további pusztulástól némiképp megmentették. Ma kamerák figyelik a kerítésen belüli területet. A lecsupaszított épületet 2008 óta a kőbányai önkormányzat szervezésében évente egyszer, a kőbányai pincerendszerrel együtt bárki ingyenesen meglátogathatja. Képtár Források A Dreher-villa szétrohadó pompája, fovarosi.blog.hu, 2011. március 19. Kőbányai homályos, HírExtra, 2007. október 31. Adatlap, műemlékem.hu A Wikimédia Commons tartalmaz Havas-villa témájú kategóriát.
Heim Pál National Pediatric Institute

Heim Pál National Pediatric Institute (Hungarian: Heim Pál Országos Gyermekgyógyászati Intézet) is a children's hospital located in several locations in Budapest, Hungary. History Heim Pál National Pediatric Institute was founded on 4 June 1908 as the Hungarian Royal State Children's Asylum (Hungarian: Magyar Királyi Központi Állami Gyermekmenhelyet), an educational and health institution for orphaned children. Throughout and after the First World War, it operated as an orphanage. After the Second World War, it was renovated and became a national institute for treating children. In 1953 it was named after János Bókai, a famous Hungarian pediatrician of the 19th century, and a few years later, it was renamed after Pál Heim, another famous pediatrician. By this time, the Children's Hospital was operating with 555 beds. In 2005, the Children's Hospital was merged with Madarász utcai Gyermekkórház, another well-known and respected Hungarian children's hospital. References External links Official website
Helemba-sziget

A Helemba-sziget (szlovákul: Chľabanský ostrov) a Duna esztergomi szakaszán található, a város tulajdonában álló, 16,8514 ha nagyságú, erdő művelési ágú sziget. Fekvése A sziget a Helemba községhez tartozó Kovácspatak üdülőteleppel átellenben, Esztergom és Helemba között, Szamárhegytől északra, nagyjából az 1713 és az 1711-es folyamkilométer között fekszik. Kelet-nyugat irányba húzódik, hossza körülbelül 1,5 kilométer, szélessége 100-200 méter között változik. Körülbelül három kilométerrel a sziget fölött torkollik a Garam a Dunába, ami hordalékával zátonyszigeteket épített ki. Ezek közül legnagyobb a Helembai. A sziget tervezett rehabilitációja a víziturizmust élénkítené. Különleges geológiai adottságainak köszönhetően a sziget nagy része magas vízállás esetén sem kerül víz alá. (Bár az évszázadok során sokat változott a Duna medre a város környékén is.) Története A sziget régészeti lelőhelyekben igen gazdag. Az ásatások során őskori földházak, középkori emlékek, egy kisebb Árpád-kori templom, a körülötte elterülő temető, egy érseki nyaraló alapjai, valamint a körülötte lévő gyümölcsöskert (valószínűleg barackos) nyomai kerültek elő. A dömösi prépostság Helemba faluban részbirtokot és halászokat kapott 1108 körül, valószínűleg ezek a helembai halászok nyugodtak az itt feltárt Arpád-kori temetőben. A sziget első említése 1234-ből való „Halumbazyget” néven. II. Endre király ekkor rendelte el, hogy a Róbert érsek szigeten található házát kifosztók halállal lakoljanak, de az oklevélről feltételezhető, hogy hamis. A kőből épült érseki ház volt az egyetlen épület a szigeten, ami túlélte a tatárjárást. Az Esztergomi szandzsák 1570-es adóösszeírása említi, mint a „Kis Érsek Sziget rétje a nagy szigettel és Helemba faluval szemben”. Királyaink is megfordultak a szigeten, így V. István itt állította ki egyik oklevelét 1270-ben. 1599. október 5-én a Habsburg Birodalom és az Oszmán Birodalom megbízottai itt folytattak béketárgyalásokat, amik kölcsönös engedmények híján kudarcba fulladnak. A Trianoni békeszerződés előtt Hont vármegyéhez tartozott, de mivel a Duna sodorvonalától délre fekszik, Magyarország része maradt, Esztergomhoz került. Ez a határkijelölés Csehszlovákia és Magyarország között 1924. március 11-én történt meg. Élővilága Itt található a Dunakanyar egyetlen gémtelepe. A telepen nagy számban szürke gémek és kárókatonák fészkelnek. Bizonyos években fészkel itt kabasólyom és jégmadár. Források További információk Szávoszt-Vass Dániel (2012-09-06). "Róbert érsek barackfái - Globális éghajlatváltozás nyomai a Helemba-szigeten?" (magyar nyelven). Hozzáférés: 2014. : Check date values in: |accessdate= (súgó) – a Helemba-sziget története a kőkorszaktól napjainkig Kapcsolódó szócikkek Prímás-sziget, Esztergom Helemba
Villa Hercules

La Villa Hercules (en hongrois : Hercules-villa) est un musée situé dans le 3e arrondissement de Budapest. Sa collection a pour vocation de présenter l'histoire d'Aquincum, site romain situé à l'emplacement de l'actuelle capitale de la Hongrie. Ce musée fait partie du Musée historique de Budapest. Historique du musée Principales acquisitions et donations récentes Direction du musée Directeurs Conservateurs des départements Les différentes collections Activités du musée Galerie de photos Notes et références Bibliographie Voir aussi Articles connexes Liens externes Portail de Budapest Portail des musées
Hercules-villa

A Hercules-villa római kori lakóépület maradványait bemutató múzeumi kiállítóhely Budapest III. kerületében, a Meggyfa utca 19-21. szám alatt. A Budapesti Történeti Múzeum része, műemlék. Története Miután Aquincum, a római kori város a Kr. u. 2. század elején Pannonia székhelye lett, felépült az egykori helytartói palota, melynek emlékei az Aquincumi Múzeumban láthatók. A palotán kívül a katonaváros északi szélén más, különböző rendeltetésű építmények sorát emelték, köztük díszes lakóépületeket a helyi tisztségviselők számára. Az itteni lakóház elődje valószínűleg a század első felében épített kis villa lehetett. Erre építették a 2. században a villát. A 3. század elején jelentősen kibővítették, vízvezetékkel és padlófűtéssel látták el, a falakat freskókkal, a padlókat mozaikkal díszítették. Még a 4. században is végeztek rajta bővítést. A nagyméretű városi villa (villa urbana) 270 körül, a vandálok támadása következtében pusztulhatott el. Az épület és díszítése A Hercules-villa magját egy portikusszal szegélyezett épület képezte, amihez több helyiség csatlakozott (köztük egy apszisos is). A padló mozaikja a villa névadóját, Herculest és Déianeirát ábrázolja. A többi előkerült mozaikon az ittas Hercules látható, rajta kívül szőlőt tartó szárnyas Erósz, lépő tigris, és ökölvívók jelennek meg. Az alakokat geometrikus minta és növényi ornamentika egészíti ki. A falakon lévő freskókon jellemző ábrázolás a virágmintás ajtó- és ablakkeret, színes füzérek és madarak. A kiállítóhely A villa romjai egy általános iskola alapozásánál kerültek elő, az ásatások 1958-ban kezdődtek meg Wellner István vezetésével, az épületet Hegyi István tervei szerint konzerválták. Az egykori római villa legbecsesebb, gazdag díszítéseket tartalmazó maradványai felett két üvegfalú védőépület magasodik. A nagyobbikban a három lakóhelyiséget is magában foglaló központi épületrész, a kisebbikben a külön álló fürdőépület romjai láthatók. A védőépületek melletti parkosított részen az egykori vízvezeték és néhány szarkofág részlete látható. A villa díszterme az iskola földszintjén kialakított helyiségben tekinthető meg. A Hercules-villát mint múzeumi kiállítóhelyet 1967-ben nyitották meg a közönség előtt. Eredeti formájában utoljára 2007 júniusában volt megtekinthető (akkor is csak hét végén), azóta zárva tart, felújítását tervezik. 2015. április 12-től október 25-ig vasárnaponként 11 és 13 óra között ismét látogatható volt. Források A Hercules-villa a Budapesti Történeti Múzeum honlapján A Népszabadság c. lap híre a Hercules-villa bezárásáról Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 549–550. o. ISBN 963-05-6410-6 További információk Németh Margit: Az aquincumi Hercules villa és a katonaváros emlékei. (hely nélkül): BTM – Archeolingua Alapítvány. 2006.
Herman Ottó Gimnázium

Ottó Herman Secondary School (Hungarian: Herman Ottó Gimnázium) is a secondary school in Miskolc, Hungary. The school is famous for being ranked among the best secondary schools in Hungary. In 2018, HVG ranked the school as 12th best in the country outside Budapest, and third best excluding secondary schools located in the capital city of Hungary, Budapest. In 2022, eduline ranked the Herman to be the 30th best high school in Hungary. History The school was established 1878 when József Samassa, archbishop of the town Eger mandated to start a school six grades. The land and the building was granted by Bükk Zsigmondné Sebe Terézia. Sisters from the church supported the educational initiatives at the beginning. In 1957, the school was named after Ottó Herman, a Hungarian zoologist, ethnographer, archeologist and politician. In 1995, a new athletic center was added to the school, adjacent to the main campus, on the other side of the tram line. This addition made the school capable to support more athletic activities. The two main sections of the school are connected with a bridge over the tram line and main road. In 1997, the school celebrated its 40th birthday. In 2013, a new laboratory facility was added in order to support STEM education. Gallery Events and Activities The school annually organizes student mock government elections where students mock school leadership and run for presidency of the school. In 2019, Dwayne Johnson endorsed a group of students in their race to win the school's annual mock student government elections. The school is famous for releasing music videos for various occasions on YouTube that are performed either by the faculty or students, e.g. celebrating holidays and graduating classes as well as support or protest against current political events. External links Official site References
Ottó Herman Museum

The Ottó Herman Museum is the largest museum in Miskolc, Hungary. It holds more than 600,000 artifacts. Its main focus is on archaeology, mineralogy, arts, history, and ethnography. History The museum was founded in 1899 under the name Borsod-Miskolcz Museum (Borsod is the historical county whose capital is Miskolc, and Miskolcz is an archaic spelling of the name of the city.) It became state property in 1949. The museum took the name of the famous polymath Ottó Herman in 1953. Since 1963, it collects artifacts not only from Miskolc and Borsod, but from the whole unified Borsod-Abaúj-Zemplén county. Exhibition sites belonging to the Ottó Herman Museum The museum has several buildings both in Miskolc and in Borsod-Abaúj-Zemplén county. The one near Erzsébet square in Miskolc is the oldest. It hosts the mineral collection. The main building on Görgey street was built in 1952; it holds the arts museum, library, and storerooms. The Pannonian Sea Museum is one of the new parts of the museum, which opened in 2013. Other exhibition sites are the Abaúj Museum at Forró, the Bodrogköz Castle Museum of Pácin, the Ferenc Kazinczy Museum of Sátoraljaújhely, the Ferenc Kazinczy Memorial Hall in Széphalom, the Gallery of Sárospatak, the Gömör Museum of Putnok, the László Holló Gallery of Putnok, the Matyó Museum of Mezőkövesd, the Agricultural Machines Museum of Mezőkövesd, the Museum of Tokaj in Tokaj, and the Zemplén Museum of Szerencs. External links Official website Pannon Sea Museum official website Pannon Sea Museum on the official Miskolc website Museums in Miskolc on the official Miskolc website
Hit Park

A Hit Park néven nevezett terület Budapest X. kerületében fekszik, és a Hit Gyülekezete fő összejöveteli helyének, a Hit Csarnoknak nyújt otthont. Hit Csarnok A Hit Csarnok, mely Budapest egyik legnagyobb többfunkciós, fedett létesítménye, 1998 októberében nyitotta meg kapuit. A másfél milliárd forintból épült, 11 ezer négyzetméteres objektum elsősorban a Hit Gyülekezete hitéletét szolgálja, emellett azonban kiválóan alkalmas sportversenyek és kulturális események lebonyolítására is. Története A Gyülekezet 1994 novemberében vásárolta meg a Pietra Épületkerámia Rt.-től a X. kerület, Gyömrői út 63-65. szám alatti, négy és fél hektáros ingatlant, melyen korábban két téglaégető gyárcsarnok üzemelt. 1996. elején a közösség és alapítványa a beruházás lebonyolítására létrehozta a H&H Projects Kft.-t. Az eddig csak bérleményekben létező gyülekezet egyhetes ünnepi istentisztelet-sorozattal 1998 októberében vette birtokba országos centrumát. Az épület elkészülte nemzetközi viszonylatban is komoly elismerést váltott ki, hiszen a Hit Csarnok Európa legnagyobb pünkösdi-karizmatikus istentiszteleti helye lett.[forrás?] A Hit Park névre keresztelt terület legnagyobb létesítményében 1500 ülőhely található a lelátókon, a több mint két kosárlabdapálya méretének megfelelő, 1800 négyzetméteres küzdőtéren pedig körülbelül 1500 szék fér el. A többlépcsős beruházás első szakasza részben saját forrásból, részben bankhitelből valósult meg. Az első ütemben készült el a több, mint 3000 főt befogadni képes, teljes egészében légkondicionált csarnok, valamint az azt övező parkosított terület, amely 1000 fölötti parkolóhellyel rendelkezik. A beruházás második ütemében készült el a 3800 négyzetméteres, tribünnel ellátott, 1200 fő befogadóképességű Akadémia Csarnok előadótermekkel, irodákkal, díszteremmel. Környezet A Hit Park beruházása ösztönzően hatott szűkebb és tágabb környezetére, így az úgynevezett „barnamezős”, azaz már nem, vagy alig használt ipari területek megújításában. A Hit Park átadását követően a Gergely utcában egy kulturált lakópark és rekreációs központ épült. A Gergely utcában és a Sibrik Miklós úton található elhagyatott, parlagon heverő ipari területeken sorra épültek a szupermarketek. A kihalt és nem túl biztonságos környék megtelt élettel és a közbiztonság is kedvezően változott. A Hit Park adatai Összterület: 7,8 hektár Hasznos alapterület: 22.100 négyzetméter Hit Csarnok (I. Csarnok): 6.068 négyzetméter /google map mérés/ Akadémia Csarnok (II. Csarnok): 4000 négyzetméter III. (felújítás alatt álló) Csarnok: 3400 négyzetméter IV. Csarnok: 4000 négyzetméter Hit Csarnok befogadóképessége: 3000 fő Akadémia Csarnok befogadóképessége: 600 fő A csarnokok megnyitásának időpontja, műszaki átadás: 1998. szeptember 7. Tervező: Ripszám János Kivitelező: Sió-Bau Kft. Kihasználtság: évi 124 rendezvény Látogatottság: évi 800 000 fő Külsős rendezvények: kiegészítő jelleggel, a szabad kapacitás függvényében: vállalati konferenciák, kiállítások Üzemeltető: H&H Projects Kft. A rendezvényeket 25 fős állandó személyzet és hetente több száz alkalmi segítő szolgálja ki Jegyzetek
Hodossy-kastély

A Hodossy-kastély, Ártándon, Hajdú-Bihar vármegyében található. A klasszicista stílusú kastélyt a 19. század elején építtette Hodossy Sámuel. A jelenlegi épület az egykori kúriának a bal szárnya, többi részét lebontották. A kastély építtetőjének fiát, Hodossy Miklóst, Kossuth Lajos 1848. november 20-án az erdélyi hadsereg kormánybiztosának nevezte ki. Az udvarias, de igen szigorú földbirtokos karrierje 1827-ben kezdett felfelé ívelni, amikor először al-, később főjegyzővé választották. Ezután a vármegye országgyűlési követe lett, majd 1848-ban egészen a kormánybiztosi posztig vitte. Ez utóbbit el sem akarta vállalni, mivel a bukott kormány emberének gondolta magát. Végül jobb belátásra bírta a határozat: ha nem vállalja a posztot, akkor viselje a börtön következményeit! Az épület 1849 augusztusában, a debreceni csata után főhadiszállás volt, ahol Rüdliger orosz tábornok tárgyalt a magyar hadsereg fegyverletételéről Pöltenberg Ernő magyar tábornokkal. Négy nappal később Görgey Artúr Világosnál feltétel nélkül tette le a fegyvert. A fegyverletétel után Hodossy egy ideig bujdosott, majd jelentkezett az osztrákoknál, és letöltötte börtönbüntetését. Szabadulása után visszatért a birtokra, ahol a kúria egyúttal gazdaságának központjává is vált. A kastélyt lánya, Klára örökölte, aki Platthy József felesége volt, így az ő kezükbe került az épület. Hodossy Klára 1899-es halála után fia, Platthy Miklós lett a kastély tulajdonosa, aki historizáló stílusban átépítette azt. Később helyőrségi laktanyaként használták, így a háború során jelentős károkat szenvedett. Lakhatatlanná vált a középső és jobb oldali szárnya, ezért ezeket elbontották. Így nyerte el mai, végleges formáját. A ma látható épület már csak az egykori épület bal szárnya, melyben a második világháború vége óta óvoda működik. A kastély oldalhomlokzatán a Bihar Vármegyei Múzeumi Emlékbizottság 1929-ben a 80. évforduló alkalmával emléktáblát helyezett el, melyen feltüntették annak a nyolc ártándi katonának nevét, akik életüket áldozták a szabadságért vívott küzdelemben. Források Hodossy-kastély Irány Magyarország
Gödény-kúria

A balkányi Gödény-kúria nemes Gödényházi és farkasfalvi Gödény család balkányi ágának volt a székhelye. Története A balkányi Gödény-kúriát a nemes Gödényházi és farkasfalvi Gödény-család balkányi ága birtokolta a szocialista államosításig. Az államosítás után az épületben több családot is elhelyeztek, majd rendőrőrs lett és azóta is az. A 2000-es években a déli végében okmányiroda működött, ami a balkányi kormányablak elindulását követően megszűnt. Forrás Kirándulástervező – Gödény-kúria
Lászlótanya

Lászlótanya egykor a gróf Károlyi család tulajdonában volt vadászkastély. Fekvése Füzér közigazgatási területén, a Nagy-Milic és a Hollóházáról induló Országos Kéktúra közelében, Magyarország legészakibb pontján fekszik, Hollóházáról lehet megközelíteni. Története Névadója gróf Károlyi László volt, aki az 1945–46-os inflációs időszakban, itt a lászlótanyai kastélyban készítette elő munkatársaival a forint kibocsátását. A kastély örököse is Károlyi László lett volna, azonban közbeszólt a történelem. A II. világháború után államosították, SZOT-üdülő lett belőle, Hollóháza, Béke üdülő néven. Az ezredforduló után privatizálták, a leggazdagabb magyarok között jegyzett vállalkozó, Wáberer György érdekeltségében levő Lászlótanya Kft.tulajdonába/kezelésébe került, aki igényesen felújíttatta. Itt van a Lászlótanya Kft. fióktelepe. A kastély parkja Füzér 0166/4 hrsz. alatt szerepel az arborétumok jegyzékéről szóló jogszabályban. Ugyancsak műemléki védelem alá tartozik a park, mint védett történeti kert. Jegyzetek