NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dömötör Tower

The Dömötör tower is the oldest building in Szeged, Hungary. The foundation was most probably laid during the 11th century, while the lower part was built (in Romanesque style) from the 12th century, and the upper part (Gothic style) from the 13th century. The tower was once part of the former Szent Dömötör templom (St. Demetrius church), but today it stands in Dóm Square, in front of the much larger Votive Church of Szeged. The upper part was rebuilt from the original stones in 1926. The architecture of the tower is similar to another found in Southern France, or in the territory of the former Byzantine Empire. Features On the upper part, there are 48 pointed windows in three levels (sixteen on each level, two on every side of the octagonal levels). On the lower part, a gate was cut and turned to a baptismal chapel in 1931. Above the gate there is a replica of the oldest sculpture in Szeged, the "Kőbárány" (stone lamb), an agnus dei (Lamb of God) representation from the early 12th century. The replica replaced the original sculpture in 1991. Inside the tower, there is a fresco by Vilmos Aba-Novák of the baptism of Hungarians in the 11th century. Due to the mould growing on the rear wall, the baptismal chapel is no longer in use. Gate of Life The tower's "Gate of Life" was made by János Bille in 1931 and explains a Christian life through symbols. At the top and at the bottom, there are two numbers: 1272 and 1931. The former was thought to represent the year in which the upper part was built, while 1931 is when it was turned to a baptismal chapel. There are 20 symbols, not including the numbers, the first one an Alpha and the last an Omega. The Alpha and the Omega were symbols of Jesus Christ, and birth and death. References Somorjai Ferenc: Szeged és környéke. 2012 United p.c. ISBN 978-8490159071 Csongrád megye építészeti emlékei. szerk.: Tóth Ferenc, Szeged 2000. ISBN 963 7193 28 6
Torre Dömötör

La Torre Dömötör​ (en húngaro: Dömötör-torony) es el edificio más antiguo de Szeged, en Hungría. Sus bases fueron muy probablemente colocadas durante el siglo XI, mientras que la parte inferior se construyó (en estilo románico) desde el siglo XII, y la parte superior (de estilo gótico) del siglo XIII. La torre fue una vez parte de la antigua templom Szent Dömötör (Iglesia de San Demetrio), pero hoy en día se encuentra en la Plaza Catedral, frente a la Iglesia mucho más grande Votiva de Szeged. La parte superior fue reconstruida a partir de las piedras originales en 1926, La arquitectura de la torre es similar a otra que se encuentra en el sur de Francia, o en el territorio del antiguo Imperio Bizantino. Véase también Torre Edificio Arquitectura Referencias
Dömötör-torony

A Dömötör-torony Szeged legidősebb, 11. század alapokon nyugvó építménye, a mai Fogadalmi templom (Dóm) helyén állt Szent Demeter-templom egyetlen meghagyott tornya. Cs. Sebestyén Károly (Karánsebes, 1876. máj. 13. – Bp., 1956. dec. 21.): etnográfus elvitathatatlan érdeme és legfontosabb munkája volt a torony felfedezése és kibontása. Elsősorban neki köszönhető hogy a Szent Demeter-templom bontása nem maradt tudományos figyelem nélkül. Kutatásai nyomán 5 építési fázist tudott elkülöníteni. Ezen kívül a szegedi vár vizsgálatának is szentelt néhány tanulmányt. Munkásságában tudatosan több tudomány módszereit és eredményeit használta fel. Története A templom első említése 1199-ből származik. Fennállása évszázadai alatt számos alkalommal átépítették, a 18. századra nyerte el végső formáját. 1709-ben még hat ablaksora (emelete) volt. 1913-ban döntött a város a lebontásáról, hogy a helyén épüljön fel a Foerk Ernő tervezte Fogadalmi templom. A Szent Demeter-templom bontásakor került elő annak falába építve a Dömötör-torony. 1931-ben felújították, és keresztelőkápolnává alakították. Rerrich Béla munkája a torony művészi restaurációja. A falába a vár bontása során előkerült román kori szobrokat, a toronyba vágott új ajtó íves felső részébe pedig Szeged legrégebbi szobrát, a 12. századi „kőbárányt” illesztették. A kápolna belsejét Aba-Novák Vilmos falfestményei díszítik, amelyekkel a művész 1932-ben aranyérmet nyert a páduai egyházművészeti kiállításon. A torony kovácsoltvas kapuja a keresztény liturgia jelképeivel az emberi élet egyes mozzanatait mutatja be, e kovácsoltvas ajtót is Rerrich Béla tervezte. A torony gyakran képezi részét a Szegedi Szabadtéri Játékok díszleteinek. Források Bálint Sándor: Szeged városa. Szeged, Lazi Bt., 2003. 178 o. Rerrich Béláról és a Dömötör-toronyról ld. 143-144. o. További információk Digitális város: Szeged (halott link 2014-12-14) Dömötör-torony a Vendégvárón A régi Szeged képei - a Dömötör-torony Szegedi séták: a Dömötör-torony Sírokat találtak a Dömötör-templom kiásott alapjában
Wieża Dömötör

Wieża Dömötör (węg.: Dömötör-torony) – najstarszy budynek w Segedynie, na Węgrzech. Fundamenty budowli pochodzą prawdopodobnie z XI wieku, podczas gdy dolna część została zbudowana (w stylu romańskim) z XII wieku, a górna (styl gotycki) z XIII wieku. Wieża była częścią dawnego kościoła św. Dymitra (Szent Dömötör templom), ale obecnie stoi ona na Placu Katedralnym (Dóm tér), naprzeciw znacznie większego Kościoła Wotywnego w Segedynie. Górna część wieży została odbudowana z oryginalnych kamieni w 1926 roku. Architektura budynku nawiązuje do wpływów dawnego Cesarstwa Bizantyjskiego. Przypisy Bibliografia Sándor Bálint: Szeged városa. Szeged, Lazi Bt., 2003. 178 o. Rerrich Béláról és a Dömötör-toronyról ld. 143-144. o.
Minta-Gymnasium Budapest

Das Minta-Gymnasium Budapest (Minta bedeutet Modell) war eine 1872 von Mór Kármán gegründete staatliche weiterführende Schule zur Lehrerausbildung in Budapest, die um 1900 herum ähnlich wie das Fasori Evangélikus Gimnázium einige nach späterer Emigration bekannt gewordene Wissenschaftler hervorbrachte. Nachfolger ist die der Eötvös-Loránd-Universität angeschlossene Ausbildungsschule „ELTE Trefort Ágoston Gyakorlóiskola“, gelegen an der nach Ágoston von Trefort benannten Straße. Schüler Theodore von Kármán (1881–1963), Mathematiker, 1891–1899 Thomas Balogh (1905–1985) und Nicholas Kaldor (1908–1986), Wirtschaftswissenschaftler, Abschluss in den 1920er Jahren Alfréd Rényi (1921–1970), Mathematiker Peter Lax (1926–2025), Mathematiker Michael Polanyi (1891–1976), Physik-Chemiker, Abschluss 1908 Karl Polanyi (1886–1964), Historiker Géza Schay (* 1934), Mathematiker, 1913–1918 Nicholas Kurti (1908–1998), Physiker Edward Teller (1908–2003), Physiker, 1917–1925 Leo Szilard (1898–1964), Physiker Thomas Szasz (1920–2012), Psychiater Weblinks Einzelnachweise
Iglesia de Egregy

La iglesia de Egregy es una de las pocas construcciones de la arquitectura románica húngara que han sobrevivido hasta la actualidad. Se estima que se construyó a comienzos del siglo X, en la época del Gran Príncipe Árpád, lo cual la hace una de las obras arquitectónicas más antiguas del país. La iglesia se halla en la localidad de Egregy, cerca de la ciudad de Hévíz. La estructura posee una sola torre y es de dimensiones modestas lo que indica que estaba concebida para una pequeña cantidad de fieles. Se encuentra rodeada de un cementerio, y en su interior se hallan visibles hermosas pinturas en los árcos de medio punto. Las pinturas exteriores e interiores fueron terminadas en 1731. Fuentes y Referencias Gerevich T. (1938): Magyarország románkori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest. Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Iglesia de Egregy.
Egregyi templom

Hévíz városának egyik külvárosa az egykori Egregy község Árpád-kori templomáról nevezetes. A templom Az Árpád-kori templom a belvárostól északra, mintegy félórányi sétaútnyi távolságra áll a dombtetőn az egykori Egregy település temetőjében. Szép diadalívén fonatos festés figyelhető meg. Nyugati tornya kőgúlasisakos. Pontos építési ideje nem ismert, egy 1341-ből származó oklevél azonban már említi, védőszentje ekkor Alexandriai Szent Katalin volt. Külső-belső díszítő festése 1731-ben készült, amikor a török időkben jócskán megrongálódott épületet felújították, ezzel együtt jelentősen átépítették. Ugyanebben a században a templom az alsópáhoki egyház filiájaként működött, Egregy házai pedig délebbre épültek fel korábbi elhelyezkedésüknél. A templom köré temető települt, innentől kezdve temetőkápolnaként használták, új védőszentjévé Szent Magdolnát választották. A 19. században újra felújították, a század második felétől építészek részletes leírásokat készítettek róla. 1912-ben ismételt felújítás következett, 1938-ban pedig a toronysisakot javították. Források Sz. Czeglédy Ilona, Entz Géza, Reisinger Mária, Mendele Ferenc. "Az egregyi Árpád-kori templom" (PDF). Hozzáférés: 2019. december 9..: CS1 karbantartás: több név: szerzőfelsorolás (link) Gerevich T. (1938): Magyarország románkori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest. Galéria További információk
Kethuda-Moschee

Die Kethuda-Moschee war eine Moschee im alten Ortskern von Eger (Ungarn). Von dieser Moschee ist heute das fast 40 m hohe Minarett erhalten, neben dem Minarett der Hamza-Bey-Moschee in Érd und dem Minarett von Pécs eines von heute nur drei in Ungarn. Das Minarett ist das nördlichste osmanische Bauwerk in Europa. Geschichte Die Moschee wurde im 17. Jahrhundert gleich nach der Eroberung der Stadt durch die Türken im Jahre 1624 durch Arnaut Pascha errichtet. Nach der Rückeroberung der Stadt durch Karl von Lothringen wurde sie zunächst als Kirche genutzt, schließlich im 19. Jahrhundert abgerissen. Tourismus Das Minarett ist heute Wahrzeichen von Eger, es kann über eine enge Wendeltreppe mit 97 Stufen bis zum Balkon in 26 Metern Höhe bestiegen werden. Weblinks Das türkische Minarett in Eger auf Kodeks - The German Medieval Slavistics Server (deutsch)
Minaret d'Eger

Le minaret d'Eger (en hongrois : egri minaret) est l'un des trois minarets ottomans de Hongrie, situé dans le centre-ville d'Eger en face de l'église Saint-Sébastien. Désormais surplombé d'une croix en fer forgé, il s'agit du dernier vestige de la mosquée Kethüda. Notes et références Voir aussi Sandjak d'Eğri Portail de la Hongrie Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’Empire ottoman
Egri minaret

Az egri minaret az Oszmán Birodalom legészakibb európai emléke; Magyarország három ép minaretje közül a legmagasabb és a legjobb állapotú. Valószínűleg a 17. század elején épült. Története A Kethüda minárét az egykori Oszmán Birodalom legészakibb minaretjeként, valamikor 1596 (Eger elfoglalása) és 1664 (első ismert említése) között építették gondosan faragott homokkő kváderekből az eredetileg a keleti oldalán álló, vörös homokkőből épült, díszes dzsámihoz. A 91 éves török uralom alatt összesen tíz minaretet emeltek a városban, de közülük csak ez az egy maradt meg. 1687-ben, a város visszafoglalása után a magyarok első lelkesedésükben ezt is le akarták dönteni, ezért 400 ökörrel meghúzták a tornyot. Az épület azonban elég stabilnak bizonyult, úgyhogy inkább egy, az el nem távolított félholdból kinövő keresztet raktak a tetejére. A dzsámit a török uralom után Szent Józsefnek szentelt katolikus templommá, majd a 18. században kórházzá alakították, végül 1841-ben lebontották. A helyén templomot építettek. A minaret eredeti kupolának nevezett tetőrésze egy villámcsapás következtében összeomlott, az épület állaga folyamatosan romlott. 1829-ben Pyrker János László érsek bádogtetővel vonta be a tornyot, megóvva azt a teljes lepusztulástól. A jelenlegi, az épület arculatához jól illeszkedő kőkúpot a műemlék védelme érdekében 1897-ben Möller István tervei alapján, közadakozásból építették rá – ekkor készülhetett az erkély korlátja is. A torony külseje az 1960-as, belső részeit az 1970-es években felújításon esett át. Legújabb felújítására 2018-ban került sor. 2013-ban, turisztikai attrakcióként müezzin szólt az erkélyéről. Az építmény Műemlék; törzsszáma: 1982. A négy utca találkozásánál kialakult téren álló tornyot korábban kovácsoltvas kerítés vette körül. Alapja 14-szögletű, csúcsa 40 m magas. A szélesebb lábazat plasztikusan kialakított, kúpos szakasszal szűkül a toronytörzs felé. A toronytörzs felső harmadában gazdagon tagolt konzolsor fölött kovácsoltvas korláttal kerített erkély fut körbe 26 méter magasan. A torony belsejében csigalépcső vezet fel, 98 keskeny, magas lépcsőfokkal. Jegyzetek Források Az egri minaret honlapja Vendégváró.hu: Minaret, Eger EgerOnline: Kethüda minaret MAGYARORSZÁG MŰEMLÉKJEGYZÉKE, HEVES MEGYE: Minaret További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Egri minaret témájú kategóriát.
Minaret w Egerze

Minaret w Egerze położony przy ulicy Károlya Knézicha jest zabytkiem po imperium osmańskim. Z trzech dobrze zachowanych węgierskich minaretów jest najwyższy i w najlepszym stanie. Udostępniony do zwiedzania. Historia Kethüda mináre został wybudowany między 1596 r. (zdobycie Egeru) a 1664 r. (pierwsza znana wzmianka) ze starannie wykutych bloków piaskowca przy znajdującym się pierwotnie po jego wschodniej stronie okazałym, zbudowanym z czerwonego piaskowca meczecie. W czasie 91-letniego panowania tureckiego wzniesiono w mieście ogółem dziesięć minaretów, ale tylko ten przetrwał. Po odzyskaniu miasta w 1687 r. w pierwszym zapale Węgrzy chcieli go zwalić korzystając z pomocy 400 wołów. Budowla okazała się jednak na tyle stabilna, że zamiast tego na nieusuniętym z czubka półksiężycu umieścili wyrastający z niego krzyż. Meczet przekształcono na kościół katolicki pod wezwaniem Św. Józefa, w XVIII w. na szpital, a w końcu w 1841 r. zburzono. Na jego miejscu wybudowano kościół Św. Sebastiana. Pierwotna część dachu minaretu zwana kopułą uległa zawaleniu w wyniku uderzenia pioruna i struktura budynku ulegała systematycznemu pogorszeniu. W 1829 r. biskup János László Pyrker pokrył wieżę blaszanym dachem, zabezpieczając ją przed całkowitym zniszczeniem. Obecny kamienny stożek, dobudowano w 1897 r. w celu ochrony zabytku, na podstawie projektu Istvána Möllera. Zewnętrzną część minaretu odnawiano ostatnio w latach 60., a wnętrze w latach 70. XX w. Od 2013 r. muezzin wzywa z minaretu wiernych do modlitwy. Budowla Zabytek numer: 1982. Wieżę, stojącą na placu utworzonym na skrzyżowaniu czterech ulic, otacza ogrodzenie wykute z żelaza. Podstawa czternastokątna, wierzchołek na wysokości 40 m. Szersza podstawa ukształtowana plastycznie, stożkowaty odcinek zwęża się w stronę korpusu wieży. W górnej trzeciej części wieży nad bogato rozczłonkowanym rzędem wsporników, na wysokości 26 m, biegnie dookoła balkon ograniczony balustradą z kutego żelaza. We wnętrzu wieży wiedzie na górę 97 wąskich i wysokich stopni kręconych schodów. Linki zewnętrzne MAGYARORSZÁG MŰEMLÉKJEGYZÉKE, HEVES MEGYE: Minaret (węg.) Przypisy
Erdei János Sportcsarnok

Az Erdei János Sportcsarnok Makó város egyik, sportesemények lebonyolítására alkalmas létesítménye. Az épületet ezenfelül a szomszédos József Attila Gimnázium tanulói órarendi beosztás szerint használják sportolásra, de több városi rendezvényt is itt tartanak. A Makovecz Imre tervezte organikus stílusú épület egyúttal a város egyik látnivalója is. Az 1895-ben átadott főgimnázium épületét 2000-ben újították fel Makovecz Imre tervei alapján. Ekkor az iskola több új tanteremmel, rendezvényteremmel és aulával is bővült. Ugyanekkor a mellette fekvő telken, a Csanád vezér tér 6-10. szám alatt - a püspöki rezidenciától balra - felépült az akkor még Városi Sportcsarnok névre hallgató létesítmény. Az épületben ötvöződik az organikus jelleg és az iskolaépületre jellemző eklektika. A háromszintes sportcsarnokban egyoldali lelátó és átalakítható kézilabdapálya található, amely a helyi csapatok: az NB I/B-ben játszó Makói Kézilabda Club és az NB II Délkelet csoportban szereplő Marosmenti Női Kézilabda Egyesület otthona. Itt edz és játszik a kézilabdacsapatok szurkolóiból 2009 márciusában verbuválódott sportegyesület, az Onion City Makó is. Az épületben rendezték meg 2006-ban az Aerobik Magyar Kupa Döntő és Hungarian Opent, a névadás óta pedig évente sor kerül az Erdei János Ökölvívó Emléktornára. A 2001 óta megrendezett Makó Expo otthona szintén a sportcsarnok; a gazdasági seregszemlén a testvérvárosok és a helyi vállalkozók, az ipar képviselői állítanak ki. Hagyományosan az épületben kerül sor a város öt középiskolája által szervezett gomb- illetve szalagavató bálokra is. A tágas, büfével is felszerelt aulában láthatták az érdeklődők 2010-es Tér-Film-Zene Fesztivál helyi vetítéseit. Itt helyezték el a város olimpikonjainak (Erdei János, Szabó László, Pigniczki Krisztina) nevét megörökítő emléktáblát. A sportcsarnokot 2009. május 9-én, városnapon nevezték el Erdei János makói ökölvívóról; ugyanekkor egy réztáblát is elhelyeztek az épület homlokzatán, amibe a sportoló nevét vésték. A névadás Molnár László önkormányzati képviselő ötlete volt; az erről szóló döntést pedig 2009 februárjában hozta meg a képviselő-testület. Jegyzetek Források Az Erdei János Sportcsarnok az Itthon.hu adatbázisában Tóth Ferenc dr.: Makói útikalauz. Makó: Magony-Dornbach. 2005. ISBN 963 86933 1 2
Erzsébet park (Esztergom)

Az esztergomi Víziváros Duna-partján húzódó Erzsébet park huszadik századi feltöltés eredménye. Itt, a Bazilika alatt sorakoznak a turista-kikötők, ahonnan a középkori Macskaút vezet a fellegvárba. Története A park területén egykor cölöperőd állt, ami a várat védte, megakadályozta az ellenséges hajók kikötését a területen. Erre laktak és dolgoztak az esztergomi halászok, molnárok, tutajosok. Egykor a park keleti végében húzódó, középkori várfal tövében folyt a Duna. A Veprech-torony Duna felőli oldalán Szulejmán, török nyelven írt emléktáblát helyezett el 1543-as diadalának emlékére. Ez máig látható a falban. Az évszázadok alatt, a Duna medre jelentősen változott, és a második világháború után 1,5-2 méterrel feltöltötték a partszakaszt. Így a várfal harmada föld alá került, kialakult a park mai formája. Az 1990-es években épült a park nyugati, Duna-parti oldalán a Búbánatvölgybe vezető bicikliút, amit eredetileg Pilismarótig terveztek. Délkeleti oldalát a Prímási palota uralja, aminek a kertje néz a park felé. A déli végén, a Kossuth híd hídfőjénél Erzsébet magyar királyné bronz szobra áll. A parkban található a Sobieski-emlékmű, ami a párkányi csatában győztes Sobieski János lengyel királynak állít emléket. Erzsébet királyné mellszobra A 80 centiméteres szobor eredetije Zala György alkotása. Terrakottából készült 1926. május 21-én a Duna-parti sétány bejáratánál helyezték el. Az eredeti szobor a második világháború alatt megsérült, majd 1951-ben eltávolították. A szobrot Zolnay László, posztamensét Horváth István mentette meg. A csonka szobrot a Balassa Bálint Múzeum őrizte, végül 1999-ben restaurálták, és a Vármegyeháza folyosójára került. A mellszobor bronz változata 2000-ben, Ehingen testvérváros ajándékaként készült. 2000. augusztusi felavatásánál Habsburg György is jelen volt. Sobieski-emlékmű A kör alakú bronz dombormű Frim Jenő alkotása. A párkányi csata emlékére készült. Az emlékmű felirata: Esztergom visszavételének 250-ik évfordulójára állította a megye, város és Lengyel-magyar Egyesület 1933. szeptember 14. Közepén Sobieski 50 centiméter átmérőjű életnagyságú domborműve. A mű tetején eredetileg kőből faragott sas állt, azonban ez letörött. Pótlására Nagy János szlovákiai magyar szobrászművész egy méter magas bronz sast készített. Az emlékmű teljes magassága három méter. Források További információk Sobieski-emlékmű avatása Esztergomban (1933-as Híradó) Képek Erzsébet királyné mellszobráról a SzoborLap.hu oldalon
Esterházy-kastély (Csákvár)

A csákvári Esterházy-kastélyt Fellner Jakab tervei szerint, gróf galántai Esterházy János főispán kezdte építtetni 1760 és 1765 között. Először az udvarház készült el, a kastély építését 1778-ban kezdték el a fertődi kastély mintájára, eredetileg barokk-rokokó stílusban. Később Göttz Anton tervei szerint átalakították. Az 1810 és 1814 közötti földrengések miatt az épület felújításra szorult, és az átépítés után klasszicista stílusú lett, csak hátsó udvari homlokzata maradt eredeti formájában. A felújítási munkálatokat Charles Moreau tervei szerint végezték. A 365 helyiséges kastélyban volt könyvtár, képtár, színházterem, kápolna és vadászterem is. A jelenlegi konyha és ebédlő eredetileg lovarda és istálló volt. A kastély előtt két vörös márvány díszkút látható, amiket egy-egy bronz, színjátszásra utaló álarc díszít. Az épület 1954 óta TBC-kórház, jelenleg a Fejér Vármegyei Szent György Kórház Csákvári Intézeteként működik. 77 hektáros angolparkját Isidore Canevale tervei alapján, 1779-ben kezdték el telepíteni. A kertben körülbelül 400 fafaj található, köztük több mint 200 éves platánok és vadgesztenyefák, ezenkívül több szobor és építmény is. Források "Csákvár műemlékei". csakvar.hu. Hozzáférés: 2012. március 2.. További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Esterházy-kastély témájú kategóriát. "A kastély". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)
Castello di Csesznek

Il Castello di Csesznek o Castello Esterházy di Csesznek è un palazzo situato nella città di Csákvár, in Ungheria. Storia Il palazzo venne fatto costruire tra il 1760 ed il 1765, su progetto dell'architetto Jakab Fellner, dal conte János Esterházy. La parte centrale del castello venne completata e resa abitabile nel 1778 e venne modellata sulle forme del Palazzo Eszterházy di Fertőd, in stile rococò. Successivamente il complesso venne completamente ristrutturato su progetto di Anton Göttz in stile neoclassico dopo che una serie di terremoti colpì la regione tra il 1810 ed il 1814; l'unica parte che venne mantenuta originale fu la facciata sul retro verso il parco. I lavori vennero diretti quindi da Charles Moreau che li portò a compimento nel 1823. Il palazzo dispone di 365 stanze in tutto, una per ogni giorno dell'anno, nonché di una grande biblioteca, di una cappella e di una sala dedicata a celebrare la caccia di cui il conte era un grande amante. L'attuale area occupata da una cucina e da una sala da pranzo era originariamente un maneggio con fienile. Di fronte al castello si possono vedere due fontane ornamentali in marmo rosso, ciascuna adornata da una maschera teatrale in bronzo in riferimento all'arte della recitazione molto apprezzata da casa Esterházy. Nel 1954, l'edificio divenne un ospedale per malati di tubercolosi ed attualmente è ancora sede dell'ospedale Szent György della contea di Fejér. Il suo parco all'inglese, di 77 ettari, venne costruito a partire dal 1779 su progetto del paesaggista italiano Isidoro Canevale. In esso sono ancora oggi presenti più di 400 specie diverse, tra cui sicomori ed ippocastani di oltre 200 anni di età. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Castello di Csesznek