NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rákóczi-Brücke

Die Rákóczi-Brücke, von 1995 bis 2011 Lágymányos-Brücke (ungarisch Rákóczi híd, Lágymányosi híd), ist die zweitjüngste von heute neun Straßenbrücken über die Donau in der ungarischen Hauptstadt Budapest. Sie sollte ursprünglich zur Expo 95 fertiggestellt werden. Erbaut wurde sie in den Jahren 1992 bis 1995 zur Entlastung der Petőfibrücke. Sie befindet sich unmittelbar neben der dem Eisenbahnverkehr dienenden Verbindungsbahnbrücke und wiegt 6800 Tonnen. Sie hat fünf 35 Meter hohe Mastpylone in der Brückenachse, an deren Spitzen zur Beleuchtung abstehende Lichtreflektoren angebracht sind. Straßenbahn Bereits beim Bau der Brücke war geplant, diese mit Straßenbahngleisen auszurüsten. Zunächst wurden jedoch nur die Fahrspuren für den Straßenverkehr hergestellt, zwischen den Richtungsfahrbahnen wurde ein besonderer Bahnkörper für die spätere Aufnahme der Gleise freigehalten. Die Straßenbahnlinie 1 endete ab dem Jahr 2000 auf Pester Seite an einer provisorischen Endstelle auf der östlichen Brückenrampe. Die Bauarbeiten zur Verlängerung der Linie 1 über die Rákóczi-Brücke begannen im Frühjahr 2014 und sollten eigentlich mit der Betriebsaufnahme im Januar 2015 abgeschlossen werden. Umfangreiche Belastungstests verzögerten die Inbetriebnahme jedoch. Am 12. Februar 2015 wurde mit vier Combino-Straßenbahnen und zwanzig beladenen LKW ein letzter Belastungstest durchgeführt und danach die Freigabe für die Inbetriebnahme der Straßenbahnstrecke erteilt. Am 20. März 2015 wurde der Fahrgastbetrieb der verlängerten Linie 1 aufgenommen. Weblinks Lágymányos-Brücke Einzelnachweise
Rákóczi Bridge

Rákóczi Bridge (Hungarian: Rákóczi híd, Hungarian pronunciation: [ˈraːkoːt͡si ˈhiːd], formerly known as Lágymányosi híd, Hungarian pronunciation: [ˈlaːɟmaːɲoʃi ˈhiːd], / Lágymányosi Bridge) is a bridge in Budapest, Hungary, connecting the settlements of Buda and Pest across the Danube. The construction of the steel girder bridge was started in 1992 to the plans of Tibor Sigrai. It is named after the Rákóczi family, but is still more usually referred to as Lágymányosi híd. This bridge is the southernmost, and the second newest, public bridge in the capital; it was inaugurated in 1995. Its Pest end is a station of Csepel HÉV, and the venue of the new Hungarian National Theatre (2002) and the Palace of Arts (2005). Tramline The bridge had been designed to accommodate tram lines. The middle of the bridge was left empty for this, but the tracks were not laid out. The Reconstruction of the tram 1 and the bridge passage line section were built together. The bridge was planned to be reconstructed by January 2015, but the opening was delayed, due to the demands of the National Transport Authority. They required one more load test with 1000 tons and after that they opened the extended tram section. See also Erzsébet Bridge Liberty Bridge Margaret Bridge Petőfi Bridge Széchenyi Chain Bridge Bridges of Budapest List of crossings of the Danube River References External links DBridges - Lágymányosi bridge Photos of Budapest bridges National Theatre Palace of Arts Bridges of Budapest - Lagymanyosi Bridge
Pont Rákóczi

Le pont Rákóczi (en hongrois, Rákóczi híd) est un pont de Budapest. Situation Il se situe au sud de la ville, en aval du pont Petőfi et double le pont ferroviaire qui le longe au sud. Caractéristiques Le pont est long de 194,8 m et large de 30,6 m. Historique Dernier pont bâti dans la ville, il est inauguré en octobre 1995 et est appelé pont de Lágymányos (Lágymányosi híd en hongrois) jusqu'en 2011, date à laquelle il prend son nom actuel. Notes et références Liens externes Fiche sur le site Structurae (hu) Ponts du Danube Portail de Budapest Portail des routes Portail des ponts Portail des lacs et cours d'eau
Ponte Rákóczi

Il ponte Rákóczi (in ungherese: Rákóczi híd), precedentemente noto come ponte Lágymányosi (Lágymányosi híd), è un ponte che si trova a Budapest in Ungheria e che collega gli insediamenti di Buda e Pest attraversando il Danubio. La costruzione del ponte a travi in acciaio fu iniziata nel 1992 su progetto di Tibor Sigrai ed inaugurato nel 1995. Prende il nome dalla famiglia Rákóczi, ma è comunemente chiamato Lágymányosi híd. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ponte Rákóczi Collegamenti esterni (EN) Ponte Rákóczi, su Structurae.
Rákóczibrug

Rákóczi híd is een brug over de Donau in Boedapest vlak naast de spoorwegbrug Összekötő Vasútibrug die in 1995 in gebruik is genomen. De brug was in eerste instantie Lágymányosi híd genoemd naar de wijk Lágymányos in het zuiden van Boeda om vervolgens in 2011 hernoemd te worden tot Rákóczi híd, (Rákóczibrug).
Podul Rákóczi

Podul Rákóczi (în maghiară Rákóczi híd, cunoscut anterior ca Lágymányosi híd / Podul Lágymányosi) este un pod peste Dunăre din Budapesta, legând Buda și Pesta. El este podul public cel mai sudic și al doilea cel mai nou pod din Budapesta. Istoric Construcția podului cu grinzi din oțel a fost începută în anul 1992 după planurile lui Tibor Sigrai. El a fost inaugurat în 1995 și numit după familia Rákóczi. Podul are o lungime de 494 m și o lățime de 35 m. Capătul lui dinspre Pesta este o stație a Csepel HÉV, precum și locul unde au fost construite Teatrul Național (2002) și Palatul Artelor (2005). Referințe Legături externe DBridges - Lágymányosi bridge Arhivat în 6 februarie 2007, la Wayback Machine. Photos of Budapest bridges National Theatre Palace of Arts Arhivat în 23 decembrie 2005, la Wayback Machine. Bridges of Budapest - Lagymanyosi Bridge Arhivat în 21 ianuarie 2021, la Wayback Machine. Vezi și Podul Margareta Podul cu Lanțuri (Széchenyi) Podul Elisabeta Podul Libertății Podul Petőfi
Мост Ракоци

Мост Ра́коци (венг. Rákóczi híd, до 2011 года назывался Мост Ладьманьоши венг. Lágymányosi híd) — автодорожный металлический балочный мост через Дунай в Будапеште, Венгрия. Соединяет дорогу Сереми (XI район) и бульвар Кёньвеш Кальман (IX район). Это первый автодорожный мост в Будапеште, который был назван не в честь человека, а в честь района Ладьманьош, также это самый южный мост города и один из новейших мостов венгерской столицы после моста Медьери. Строительство моста было начато в 1992 году по проекту инженера Т. Шиграи, открытие состоялось 30 октября 1995 года. Мост имеет специальные огромные зеркала, которые освещают дорогу равномерно с 35-метровой высоты. В 2002 году на Пештской стороне недалеко от моста был открыт Национальный театр, в 2005 — Дворец искусств. В 2011 году был переименован в мост Ракоци. Примечания Литература А. Сегеди. Мост Ракоци // Будапешт. Жемчужина Дуная / под ред. И. В. Осанова. — М.: Вече, 2012. — С. 182—183. — 320 с. — 2000 экз. — ISBN 978-5-9533-5872-9. Domanovszky Sándor. A magyarországi közúti Duna-hidak acél felszerkezeteinek története. Különlenyomat a 40. Hídmérnöki Konferencia előadásainak kiadványából (венг.). — Budapest, 2000. Gáll Imre. A Lágymányosi híd // A budapesti Duna-hidak (венг.). — Budapest: Hídépítő, 2005. — 207 с. — ISBN 963-218-690-7. Ссылки Rákóczi Bridge // Structurae (англ.)
Мост Ракоци

Мост Ракоци (мађ. Rákóczi híd) је мост у Будимпешти, Мађарској, који повезује Будим и Пешту преко Дунава. Изградња челичног моста започета је 1992. године. Име је добио по династији Ракоци, али се још обично назива и Lágymányosi híd. Овај мост је најјужнији, и други најновији, јавни мост у главном граду; свечано је отворен 1995. Трамвај Мост је предвиђен за превоз трамваја. Поседује трамвајске пруге на средини моста, али стазе нису пуштене. Реконструкција трамваја и деоница линије моста изграђене су заједно. Мост је требао да буде отворен до јануара 2015, али је отварање каснило због Националне агенције за саобраћај, која је захтевала још један тест оптерећења од 1000 тона и након тога отворили су проширени трамвајски део. Види још Елизабетин мост Мост слободе Маргаретин мост Мост Петефи Сечењијев ланчани мост Референце Спољашње везе Мост Ракоци Фотографије мостова из Будимпеште Народно позориште Палата уметности Мостови Будимпеште — мост Ракоци Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (21. јануар 2021)
Міст Ракоці

Шаблон:Міст: невідомі параметри: |Lat_dir=Шаблон:Міст: невідомі параметри: |Назва мосту=Шаблон:Міст: невідомі параметри: |Region=Шаблон:Міст: невідомі параметри: |Lon_dir=Шаблон:Міст: невідомі параметри: |Область застосування= Міст Ракоці (угор. Rákóczi híd, до 2011 називався Міст Ладьманьоші угор. Lágymányosi híd) — міст в Будапешті, Угорщина, що з'єднує Буду та Пешт через Дунай. Це перший автодорожній міст в Будапешті, який був названий не на честь людини, а на честь району Ладьманьош, також це найпівденніший міст міста і один з новітніх мостів угорської столиці після моста Медьєрі. Історія Будівництво розпочато в 1992 за проектом Тібора Шіграі, відкриття відбулося 30 жовтня 1995. Міст має спеціальні величезні дзеркала, які висвітлюють дорогу рівномірно з 35-метрової висоти. У 2002 на Пештській стороні неподалік від моста відкритий Національний театр, у 2005 — Палац мистецтв. У 2011 перейменований на міст Ракоці. Примітки Посилання Міст Ладьманьоші [Архівовано 21 січня 2021 у Wayback Machine.] (англ.) Мости Будапешта [Архівовано 10 грудня 2016 у Wayback Machine.]
Bajai Obszervatórium

Az SZTE Bajai Obszervatóriuma (korábbi néven Bács-Kiskun Megyei Csillagvizsgáló Intézet) a Szegedi Tudományegyetemhez tartozó obszervatórium. Története A második világháborút követően a bajai Borbás Mihály amatőrcsillagász kezdeményezésére hozták létre a csillagászati kutatóintézetet. 1955. január 1-jén megnyílt a Bajai Bemutató Csillagvizsgáló. 1966. január 1-jétől a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) részeként végzett tudományos munkákat. A Változó Csillagok Osztálya és a Stellárstatisztikai Osztály munkatársai Budapesten és a Piszkéstetői Obszervatóriumban dolgoztak. Az Égimechanika és Alkalmazásai Osztály Budapesten az anyaintézetben, illetve Baján az Obszervatóriumban végezték munkájukat. Fő munkaterülete: a mesterséges égitestek megfigyelésével nyert információk hasznosítása, főleg a felsőlégkör-kutatási célokra. Rendszeresen végzik mesterséges holdak vizuális és fotografikus megfigyelését, részt vesznek és kezdeményeznek nemzetközi megfigyelési programokat. Az INTEROBS-program elméletét az itt dolgozó tudományos munkatársak 1961-ben készítették. 1962-1969 között az Interkozmosz-program keretében együtt dolgozó nemzetközi megfigyelőállomások mintegy 50 000 észlelést gyűjtöttek össze. A technikai eszközök fejlődésével a program helyébe az Atmoszféra-program lépett. 1987. augusztus 1-jén az MTA átadta az Intézetet Baja városának, így az ismeretterjesztési és kutatási tevékenység kettévált. A kutatómunka fokozatosan a szoros kettőscsillag rendszerek asztrofizikája irányába tolódott el. A társadalmi, gazdasági változások eredményeként az Obszervatórium tudományos munkájának folytatására 1994. április 29-én megalakult a Bács-Kiskun megyei Önkormányzat Csillagvizsgáló Intézete, amelyet a korábban is segítséget nyújtó Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat működtet. Az igazgatói teendők ellátásával dr. Hegedüs Tibor fizikust bízták meg. A korábban megyei önkormányzati, majd minisztériumi fenntartású csillagvizsgáló 2015 elejétől a Szegedi Tudományegyetemhez tartozik, közvetlen rektori irányítás alatt. PTE Csillagászati Külső Tanszék 2000-ben a Pécsi Tudományegyetem Fizikai Intézete a csillagvizsgáló munkatársaival megalakította a PTE bajai Csillagászati Külső Tanszékét. 2017-ben három tudományos munkatársa van a bajai tanszéknek: Dr. Hegedüs Tibor címzetes egyetemi docens, tanszékvezető Dr. Bíró Imre Barna tudományos munkatárs Dr. Borkovits Tamás tudományos munkatárs. Jegyzetek Források Űrhajózási lexikon. Főszerk. Almár Iván. Budapest: Akadémiai – Zrínyi. 1981. ISBN 963 05 2348 5 Külső hivatkozások Hivatalos weboldal
Байська обсерваторія

Байська обсерваторія Сегедського університету (угор. SZTE Bajai Obszervatóriuma) — астрономічна обсерваторія, що належить Сегедському університету. Історія Після Другої світової війни з ініціативи астронома-аматора Міхая Борбаша в Баї заснували астрономічний дослідницький інститут. 1 січня 1955 року відкрили Байську демонстраційну обсерваторію. З 1 січня 1966 року вона працювала у складі Угорської академії наук. Співробітники відділу змінних зір та відділу зоряної статистики працювали в Будапешті та Обсерваторії Пішкестете. Відділ небесної механіки та застосувань проводив свою роботу в головному інституті в Будапешті та в обсерваторії в Баї. Основний напрям роботи обсерваторії — використання інформації, отриманої в результаті спостережень штучних небесних тіл, головним чином для дослідження верхніх шарів атмосфери. 1961 року співробітники обсерваторії підготували теорію для програми INTEROBS. Між 1962 і 1969 роками обсерваторія працювала спільно з закодонними станціями за програмою «Інтеркосмос». З розвитком технічного обладнання програму замінили програмою «Атмосфера». 1 серпня 1987 року Угорська академія наук передала інститут місту Бая, таким чином розділивши діяльність з поширення інформації та дослідження. Дослідницька робота поступово змістилася в бік астрофізики тісних подвійних зоряних систем. 29 квітня 1994 року для продовження наукової роботи обсерваторії створили Астрономічний інститут, підпорядкований уряду повіту Бач-Кішкун. Обов'язки директора були покладені на фізика Тібора Гегедуша. Обсерваторія, яка раніше утримувалася урядом повіту, а потім міністерством, з початку 2015 року належить Сегедському університету під безпосереднім контролем ректора. У 2000 році Інститут фізики Університету Печа разом зі співробітниками обсерваторії заснував Заочний відділ астрономії Університету Печа в Баї. 2017 року у цьому відділі працювало три наукові співробітники. Примітки Література Űrhajózási lexikon. Főszerk. Almár Iván. Budapest: Akadémiai — Zrínyi. 1981. Посилання Офіційний сайт
Fővárosi Önkormányzat Bajcsy-Zsilinszky Kórháza

A Fővárosi Bajcsy-Zsilinszky Kórház Budapest egyik legnagyobb kórháza, amely a X. kerületben, Kőbányán található. Címe: 1106 Budapest, Maglódi út 89–91. Hivatalos neve 2022-ben Bajcsy-Zsilinszky Kórház és Rendelőintézet. Története 1927-ben rendelet született, miszerint a Rózsák terén álló szegényházat egy új, 1600 férőhelyes kórház váltsa fel. Az építésre pályázatot írtak ki, amelyre 20 pályázat érkezett be: 1. Schodits Lajos, 2. Neuschloss-Knüsli Kornél és Gyenes Lajos, 3. Szabolcs Ferenc, 4. Ebner Lajos, 5. Friedrich Loránd, 6. Árkay Aladár, 7. Kracsun Virgil, 8. Weimess Marian és Bauer Emil, 9. Tscheuke Hermann, 10. Dümmerling Ödön, 11. Maróthy Kálmán, 12. Kertész K. Róbert, Kismarty-Lechner Jenő és Sváb Gyula, 13. Frecska János, 14. Körmendy Nándor, 15. Mueller Félix, 16. Deli Lajos és Faragó Ferenc, 17. Irsy László, 18. Kotsis Endre, 19. Fischer József, 20. Gerstenberger Ágost és Arvé Károly. A 12.000 pengős I. díjat Maróthy Kálmán, a 8000 pengős II. díjat Szabolcs Ferenc, a 6000 pengős III. díjat Kertész K. Róbert, illetve Lechner Jenő és Sváb Gyula pályázata közösen nyerte, ezen felül még nem kevesebb, mint 12 pályázatot egyenként 1200 pengős áron megvásároltak. Végül Maróthy Kálmán és Szabolcs Ferenc terve alapján, pénzügyi okok miatt két ütemben kezdődött el az építkezés. A terveket Rimanóczy Gyula dolgozta össze őket. Az első ütemben a kórházi épület és a tüdőosztály megépítése szerepelt. Az építkezés a vártnál olcsóbb volt, 3 793 701 pengőbe került. 1930 júliusa és 1931 ősze között húzták fel az első ütemben szereplő épületeket, viszonylag rövid idő alatt. A tényleges megnyitás azonban csak 1932-ben volt. A kórház a maga korában még Európában is egyedülállónak számított: sétálókertekkel, nagy teraszokkal és sporteszközökkel is rendelkezett. A második világháború a kórház rendjét is megzavarta, azonban 1945-re már helyre is állt szinte minden. 1955 és 1971 között történtek az első jelentősebb bővítések. Aztán az 1970-es években hatalmas épületrészekkel bővült a Bajcsy Kórház. 1995 és 2009 között Dr. Papp László volt az intézmény igazgatója. Jogállása, közfeladata Alapító jogainak gyakorlója: Az egészségügyi ágazat irányításáért felelős miniszter. Irányító szerve: Emberi Erőforrások Minisztériuma Fenntartójának neve: Országos Kórházi Főigazgatóság Közfeladata: járó- és fekvőbetegek diagnosztikus és terápiás szakorvosi ellátása, rehabilitációja és követéses gondozása. Az intézmény saját gazdasági szervezettel rendelkező költségvetési szerv. Középirányítója az Országos Kórházi Főigazgatóság. Szülészet Jegyzetek Források A Kórház honlapja
Szentlélek-templom (Veresegyház)

A veresegyházi Szentlélek-templom egy 2016-ban felszentelt római katolikus templom Veresegyházon. Címe: 2112 Veresegyház, Szentlélek tér 1-3. A templom építésének története Veresegyház korábbi, Szent Erzsébetről elnevezett temploma 1778-ban épült, az akkor 800 lakost számláló falu számára. A barokk stílusú templom a település 18 000-re növekedett lakossága igényeit egyre kevésbé tudta biztosítani, ezért a város vezetősége 2013-ban egy új, korszerű, nagyobb befogadó képességű Isten háza építése mellett döntött. A Szentlélek-templom megtervezéssel Nagy László veresegyházi építészmérnököt bízták meg, aki az egy éves rekordidő alatt megépült templom felszentelésekor ezt mondta: "Különleges összefogás eredményeként jött létre a tér, amelynek üzenetértéke vitathatatlan a jelen kor keresztény világa számára. Európa közepén, Magyarországon egy település – Veresegyház, egy közösség saját elhatározásából és erejéből templomot emelt. Az örökkévalóságot és egyetemességet szimbolizáló kör alaprajzú terekből komponált együttes középpontjában maga a feltámadott Jézus Krisztus áll. A templomtérben a tizenkét apostol oltalmazó gyűrűjében – életük példájából erőt merítve – az ő szavuk hallatán találkozzon a ma élő keresztény közösség, a feltámadott Jézus Krisztussal és valósuljon meg közöttük az egység, melyért Jézus imádkozott az elfogatását megelőző éjszakán. (János 17,20-25.) Legyen a keletre tájolt Szentségi kápolna az a hely, ahol az Oltáriszentséggel találkozva megerősödhetünk a hétköznapokban. A nyugat felé nyúló, földalatti kupolás urnaterem pedig méltó helye az örök nyugalomra tért testvéreinknek. Kívánom, hogy minden e templom falai közé betérő ember találja meg a neki szóló személyes Krisztusi üzenetet mellyel hitem szerint a Mennyei Atya az Ő szeretetéből Szentlelkének közreműködése által minden embert folyamatosan megajándékoz. Az Úristen áldása legyen mindnyájunkon! Veresegyház, 2016. május 14-én". A 400 hívő befogadására alkalmas Szentlélek-templomot dr Beer Miklós váci megyés-püspök szentelte fel. Adatok Összes hasznos terület: 1680 m², a kupola átmérője: 20 m, a torony legmagasabb pontja 31 m. Az urnatemető 136 db egy urnás, és 363 db három urnás helyet foglal magában. A beruházás költségeinek túlnyomó részét a helyi önkormányzat finanszírozta – összesen körülbelül egymilliárd forinttal járultak hozzá a beruházáshoz. A jó kialakításnak és a közös megegyezésnek megfelelően a templomegyüttes számos helyi és akár országos érdeklődésre számot tevő kulturális eseménynek is otthont tud adni. Beltér A főoltár fölött függő, hatalmas, kereszt nélküli Krisztus szobor, és a kupolát tartó 12 oszlopon megjelenített 12 apostol látványa meghatározó hatással van a templomba belépőre. A kör alaprajzú templomtérben Köpönyeges Mária, és Keresztelő Szent János színes kerámia szobrok is láthatók. A templom orgonája Dunakeszin, harangjai Őrbottyánban készültek. Galéria Források http://ujtemplom.veresegyhaz.hu/
Bakáts tér

Bakáts tér est une place de Budapest située à dans le quartier de Ferencváros (9e arrondissement). Elle s'étend à équidistance entre le Danube et la fin méridionale du grand boulevard (nagykörút), au croisement de Ráday utca et Bakáts utca. On y trouve l'Église Saint-François-d'Assise, construite par Miklós Ybl. Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Budapest
Bakáts tér

A Bakáts tér Budapest IX. kerületében, Belső-Ferencváros városrészben található. Története A terület, ahol a tér kialakult, Fellner János telke volt 1776-tól. 1872-ig Templom tér, majd Nándor tér volt a neve, ezután kapta a Bakáts tér nevet Bakócz Tamás bíboros után, akinek a neve néhol Bakács vagy Bakáts formában is előfordult. Ugyan 1889-ben az egyháztörténész Fraknói Vilmos Bakóczról írott könyvében egyértelműsítette az 1500-as években élt egykori egri püspök családnevét, az akkori fővárosi tanács erre ügyet sem vetve meghagyta az eredeti elnevezést, ami máig is megmaradt, akárcsak az ide torkolló Bakáts utcáé is. A tér közepén áll az Assisi Szent Ferenc-templom, amely Ybl Miklós alkotása; 1879. április 24-én szentelték fel. A 10. szám alatt működött a Bakáts téri kórház, aminek az épületében Erdey Gyula nőorvos létesített magánklinikát 1909-ben Erdey Szanatórium néven. 1913-ban a főváros megvette, és Bakáts téri Szülő- és Nőbetegosztályként működött a Szent István Kórházhoz csatolva. 41 betegszobában 166 beteget tudott fogadni; a vezetője Mansfeld Ottó volt. 1935-ben Budapest Székesfőváros Közkórházainak Eötvös Loránd Rádium és Röntgen Intézetévé alakították át. Ebből az intézetből hozták létre 1953-ban az Országos Onkológiai Intézetet, és egyúttal el is költöztették az épületből. A helyén általános kórház működött, amit 1967-ben a Schöpf-Merei Kórház és Anyavédelmi Központhoz csatoltak. A tér további látnivalója még az 1956-os emlékmű. Galéria Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 105. o. ISBN 963-05-6410-6
Balassa-kastély

A Balassa-kastély Ragály község egyik műemléke. A kastély 1743-ban épült. A község déli oldalán emelkedő domb oldalában, közel egymáshoz, két kastélyépület áll. Mindkettőt a környéken birtokos Ragályi család építtette. A „sárga kastélynak” nevezett épület főhomlokzata a 18. század közepén Gömör vármegyében épült barokk kastélyok képét mutatja (háromszögű, címeres oromzat, díszes vakolat pillérek, kosáríves ablakrácsok, dupla tető). Ez az épület volt a Ragályi-Balassa bárók otthona. Ragályi Ferenc 1894-ben feleségül vette Báró Balassa Emmát (1872-1936), családja utolsó tagját, a király engedélyezte a két név egyesítését és a bárói cím használatát. Ezt követően a kastély udvari homlokzatát átépítették, bővítették. Az átépítést megelőzően az udvari homlokzatról készült fényképfelvételt közöl Borovszky, Gömör vármegyéről kiadott monográfiájában. Így ismert az átépítés mértéke. A két udvari szárnyra emeletet építettek, a közöttük lévő kis udvart beépítették. Új főbejáratot, előcsarnokot, télikertet alakítottak ki. Szerencsére az eredeti főhomlokzatot változatlanul hagyták. Apjuk halálát követően a kastélyt és birtokot két lánya, Mária (1894- ? ), Lukács Endréné és Karola (1901-1979), Ragályi Ferencné örökölték. A család egy másik ága a reform korban egy emeletes, klasszicista formajegyeket viselő újabb, „fehér kastélynak” nevezett, igényesen kialakított lakóépületet építtetett. Az emeletes főtömb közepén, ívesen alakított rizalit van. Az épületet két oldalról, a homlokzat síkjában tartott, földszintes, pártafalas, az udvar felé féltetős, szárnyak határolják. Borovszky a fentebb említett monográfiájában, erről az épületről is közöl fényképet. Az igényesen alakított kastélybelső (részben felújítva) mindkét szinten boltozattal fedett helyiségek, az oválisan alakított és boltozott nagyterem, a díszített kétszárnyú ajtók, kazettás parketta, a félkörbe szerkesztett emeleti lépcső valószínűsíti az építés idejét. A család irattára, az építkezésekre vonatkozó dokumentumokkal, a második világháború során elkallódott, elpusztult. A kastély tulajdonosa volt Ragályi Nándor (1814-1881), a rozsnyói kerület 1848-as országgyűlési képviselője, Kossuth Lajos kormánybiztosa. 1861-ben ismét a kerületet képviselte az országgyűlésben. Három leánya volt, a középső Sarolta, Szabó Gusztávné és családja volt a kastély utolsó ismert lakója és tulajdonosa. Források A Ragályi Balassa kastély – leírás Ragály község honlapján (hozzáférés: 2012. július 21.) Kastélyutak – Ragály – leírás a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága oldalán (hozzáférés: 2012. július 21.) Balassa-kastély – leírás a műemlékem.hu oldalon (hozzáférés: 2012. július 21.)