NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Chiesa di Sant'Emerico

La chiesa di Sant'Emerico è un luogo di culto situato nel quartiere omonimo, a Budapest, nella parte occidentale della città. La chiesa cistercense si trova a pochi passi dall'Università della Tecnica. Storia e descrizione L'ampia struttura neobarocca, con il doppio campanile, fu costruita nel 1938 ed è un tipico esempio dell'imponente e cupa architettura in voga a Budapest nel periodo fra le due guerre. In essa sono conservati i resti di Sant'Emerico, canonizzato alla fine dell'XI secolo. Sopra l'entrata principale sono raffigurati altri santi patroni dell'ordine cistercense. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Milano, Mondadori, 2007. ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Sant'Imre Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su szentimre.hu.
Gazdagréti Szent Angyalok-templom

A Szent Angyalok templom 1994 és 2002 között épült fel a gazdagréti lakótelep délnyugati részén. Építéstörténet Az építmény alapkövét 1990-ben Paskai László bíboros tette le, és ugyancsak ő áldotta meg 2002-ben a részben elkészült templomot. Az első templomtervet Makovecz Imre készítette 1991-ben, azonban nem kapta meg az építési engedélyt. Pár évvel később Koppányi Imre (Pannon Project) tervei alapján 1994-ben kezdődhetett a félkörívben elhelyezkedő, 450 ülőhellyel rendelkező templom építése. Az építkezés szerepet kapott a lakótelepen játszódó, Szomszédok című tévésorozatban is, amely az adománygyűjtésben is segített. Az építés szervező lelkésze 2009-ben bekövetkezett haláláig Lipp László atya volt. Utódja Szederkényi Károly atya. A templom építés belső munkálatai 10 év szünet után 2013-ban elindultak és 2016-ban fejeződtek be: a szentély falait díszítő mozaikok Marko Ivan Rupnik szlovén jezsuita művész alkotásai. A faragott keresztút stációit Búza Barna szobrászművész készítette. A templomhajó bükkfa padsorai Sepsiszentgyörgyön készültek. A templom új hangszere a 18. századi ibériai orgonák mintájára épült, készítője a fóti Aeris Orgona Kft. Az épületegyüttes a szakrális feladat mellett kulturális, egészségügyi, karitatív szolgálat ellátására is képes. A templomépület déli szárnya vendégház, munkatársi ebédlő és médiaszerkesztőség lett, az északi szárny pedig közösségi házzá lett alakítva, előadóteremmel és könyvtárral. Az északi oldalon elkészült az irodák és a levéltár épülete. Az altemplomban urnatemető található. A templomot huszonhat évvel az alapkőletétel után, 2016. október 1. szentelte fel Erdő Péter bíboros. A templom búcsúja: október 2. Címe: 1112 Budapest, Gazdagréti út 14. Galéria Források Felszentelték a gazdagréti Szent Angyalok-templomot Magyar Kurír Szent Angyalok-templom (Gazdagréti templom) Külső hivatkozások Hivatalos oldal
Nagyboldogasszony-templom (Csongrád)

A római katolikus Nagyboldogasszony-templom Csongrád főtéren, egy parkban található. Történelem Az egyhajós templom 1762–1769 között épült; a főoltár 1792-ben, a torony csak 1785-ben készült el. 1886-ban megmagasították a tornyot. A főoltár képe a Tiziano Vecellio Mária mennybemenetele című velencei festményének 1917-es másolata. A templom belsejében Nepomuki Szent János és Páduai Szent Antal szobra látható. A mellékoltárokat Szent Anna és Nepomuki Szent János tiszteletére készítették el. A mennyezet legfontosabb freskói az Ave Maria, Krisztus születése, Mária látogatása, József és Mária eljegyzése, melyek 1914-ben készültek. A templomhoz sekrestye és keresztelőkápolna tartozik. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Preĝejo Ĉieliro de Maria (Csongrád) című eszperantó Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források miserend.hu
Nagyboldogasszony-plébániatemplom (Kisbér)

A Nagyboldogasszony-plébániatemplom a Komárom-Esztergom vármegyei Kisbér római katolikus temploma, a város központjában. Szervezetileg a győri egyházmegyébe tartozik. Története A ma műemléki védettség alatt álló, barokk stílusú templom 1783-ban épült; késő barokk főoltára és gazdagon díszített, copf stílusú szószéke néhány évvel később, 1788-ban készült el. Az épületet 1825-ben gróf Batthyány Antal József klasszicista stílusúra építtette át és két csonka toronnyal bővíttette. A templom freskói 1938-ban készültek Döbrentey Gábor tervei alapján, üvegablakait 1982-ben Mohay András alkotta. A templom tetőszerkezete 2012-ben teljes felújításon esett át, az épület teljes külső homlokzati felújítása 2021 tavaszán fejeződött be. Hitélete A templomban télen és nyáron is heti négy alkalommal celebrálnak szentmisét, keddi napokon reggel, csütörtöki és pénteki napokon este, vasárnap pedig délelőtt 10 órakor. A kisbéri plébánia látja el oldallagosan az ászári Szent György, a bakonysárkányi Szent István király, a hántai Páduai Szent Antal és a csépi Szent Család plébániát. Plébánosai 1683–1692: Barbacsi István plébános 1692–1714: nem ismert 1714–1722: Gasparóczky János plébános 1722–1732: Simonyi László plébános 1732–1739: Barbacsi István plébános 1739–1758: Krizmanits György plébános 1758–1803: Sárovits József plébános 1803–1818: Zetykó János plébános 1818–1854: Böle Mihály esperes-plébános 1854–1907: Illínyi József tb. kanonok, plébános 1907–1910: Hérics Márton plébános 1911–1914: Árvay Sándor plébános 1914–1939: Szohurek Antal főesperes-helyettes, plébános 1939–1946: dr. Somogyi Antal esperes-plébános 1946–1946: Nagy József adminisztrátor 1946–1952: Pócza Ferenc esperes-plébános 1952–1957: dr. Péter László esperes, adminisztrátor 1957–1960: Pócza Ferenc esperes-plébános 1960–1963: Mézes Ernő adminisztrátor 1963–1966: Telekesi József esperes, adminisztrátor 1966–1967: dr. Szelestei Béla püspöki tanácsos, adminisztrátor 1967–1973: Noga Mihály esperes-plébános 1973–1976: Medgyessy Ottó tb. kanonok, plébános 1976–1997: Győri Imre esperes-plébános 1997–2008: Varga György esperes-plébános 2008-2019: Bajkai Csaba esperes-plébános 2019– : Magyaros László plébániai kormányzó Jegyzetek További információk [www.kisberiplebania.hu A kisbéri plébánia honlapja]
Podmaniczky-kastély (Verseg-Fenyőharaszt)

A versegi Podmaniczky-kastély Budapesttől 50 km-re, Verseg-Fenyőharasztpusztán, Pest vármegye északkeleti részén, a Cserhát lábánál található. A kastély története A terület a nevét egy itt előforduló növényfajról (haraszt) kapta. A kastély 1805-ben épült klasszicista stílusban. Mai formáját 1868-ban nyerte el, amikor báró Podmaniczky Levente romantikus stílus-elemek felhasználásával átépítette és kibővítette. A századfordulón 1000 kötetes könyvtár, régi fegyver-, porcelán-, és értékes acélmetszet gyűjtemény díszítette a kastélyt. A Podmaniczky család 1913-ig birtokolta a kastélyt. A múlt század második negyedében, a híres műgyűjtő és művészpártoló, báró Hatvany-Deutsch család szerezte meg a birtokot. A kastélyba a II. világháború során német, majd orosz csapatok költöztek be. Az 1947-ben államosított kastély fokozatos pusztulásnak indult. Szolgált katonai raktárul, TSZ. irodaként, volt benne kollégium, valamint cirkuszból kiöregedett állatok menhelye. A romos épületet 1986-ban a Chemolimpex Vállalat vásárolta meg és műemlék jellegének megőrzésével újította fel Ferencz István építész vezetésével. Ekkor készültek az uszodába vezető "Szörnyecskék", Minya Mária plasztikasorozata, valamint Szilágyi András és Kovács Júlia üvegmunkái. A 90-es évek elején a kastély a Budapesti Ingatlan Rt. tulajdonába került és napjainkban 26 korhűen berendezett szobájával kastélyszállóként üzemel a 13 hektáros őspark – egykor említésre méltó angolkert - közepén álló épület. Galéria Források Fenyőharaszt kastélyszálló További információk A Fenyőharaszti kastély a Vendégváró honlapján A kastély a Műemlékem.hu-n
Polgári Tisza-híd

Az M3-as autópálya Tisza-hídját (Polgári Tisza-híd) 2002. október 1-jén adták át, az M3-as autópálya részeként a Tisza fölött. Hajdú-Bihar vármegye északnyugati térségét és Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye déli részét köti össze. Ez az első gyorsforgalmi úthálózathoz tartozó híd a Tiszán. Története A híd megépítésére a Ganz Acélszerkezet-gyártó-Vegyépszer konzorcium kapott megbízást a Nemzeti Autópálya Rt.-től. A hídelemeket a Ganz Acélszerkezet építette, a további munkákat a Vegyépszer végezte. A Tisza-híd két különálló szerkezetű, háromnyílású hídként épült. A középső hídelemek 112, a part felőliek 72 méter hosszúak. Az acélszerkezetű hídelemek helyszínre szállítása szétszerelve történt, összeszerelésük 2001 májusában kezdődött. A hidat 2002. október 1-jén adták át, az M3-as autópálya Füzesabonyt Polgárral összekötő szakaszával együtt. A híd tizennégy milliárd Ft-ba került. Jegyzetek További információk Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. honlapja
Concordia-malom

A Concordia Gőzmalom Részvénytársaság gőzmalma, röviden Concordia-malom egy nagy múltú budapesti élelmiszeripari üzem, gőzmalom volt. Az épületben működött 1978 és 2012 között a Malomipari Múzeum. Története Az ötemeletes épület Wechselman Ignác tervei szerint épült 1865-ben vagy 1866-ban a Soroksári út (88-90., ma: 24.) – Dandár utca – Vaskapu utca közötti területen, majdnem az Ipar utcáig elnyúlva. A ferencvárosi Duna-parton ez volt az első nagyobb ipartelep és az első nagy gőzmalom, melyet csakhamar több másik követett, köztük a szomszédos Pesti Molnárok és Pékek Gőzmalma és kb. egy évtizeddel később a Gizella-malom. Végül egy egész malomnegyed alakult ki, és az itteni malmoknak meghatározó szerepük volt az iparág gyors fellendülésében. A Concordia-malom 73 éven át, 1939-ig működött. Az épületét azonban – más budapesti gőzmalmoktól eltérően – a leállás után nem bontották el. 1948-ban állami kezelésbe került. A védett ipari emlékké nyilvánított, hosszan elnyúló épület keleti, Vaskapu utca felőli részében működött egykor a gőzmalom, mellette állt a gépház a kiszolgáló berendezésekkel. A meghosszabbított, Soroksári út felőli épületrész néhány évvel később készült és raktár céljára szolgált. Ennek négy emeletén rendezték be 1978-ban a Malomipari Múzeum kiállítását. A létesítmény a Dandár utca felőli részen rendelkezett egy különálló nagyobb, négyemeletes épülettel. Ez 2018-ban, tűzvészben pusztult el. Iparvágány Az üzemhez iparvágány épült ki Budapest-Dunapart teherpályaudvar felől. Az iparvágányt a Soroksári út 1968-as rendezése idején számolták fel. Képtár Források Bolla Zoltán: Újlipótváros építészete 1861–1945. Budapest: Ariton Kft. 2019. ISBN 9786150058528 (szerk.) Füzes Endre: Budapest – Malomipari Múzeum, TKM, Budapest, 1988, ISBN 963 555 537 7 (Tájak-Korok-Múzeumok Kiskönyvtára 305.) Klement Judit: Gőzmalmok a Duna partján. A budapesti malomipar a 19-20. században. Budapest, 2010, ISBN 978-963-346-946-0 1882-es térképábrázolás 1908-as térképábrázolás Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Budapest IX. kerületének műemléki listája Budapesti gyárak listája
Budai Hengermalom

A Budai Hengermalom egy nagy múltú budapesti élelmiszeripari üzem, gőzmalom volt a Kelenföldi Erőműtől délre. Története 1909-ben vagy 1911-ben építették fel 10.000 m2 alapterületen Kelenföldön, a Duna-parton. Egyike volt Budapest utolsó malmainak, elkészültét követően már csak egyetlen ilyen létesítmény épült, az Új Budapesti-malom (1915). Tervezője Varsányi Emil volt. Az évtizedek során folyamatosan fejlesztették, 1928-tól pedig az Első Budapesti Gőzmalom Rt. üzemeltette. A Budai hengermalmot 1948-ban Budai Malom néven államosították Kelenföld, Albertfalva és Újbuda többi gyárával együtt. A rendszerváltás után Budai Malomipari Kft. néven privatizálták. Mivel adósságai folyamatosan emelkedtek, 2005-ben beszüntette a termelést. A gyárak nagy többségéhez hasonlóan a közúti kapcsolaton túl saját iparvágánya is volt az Andor utcai vontatóvágány és Kelenföld vasútállomás felé. Ezt 1997-ig használták, majd 2003-ban elbontották. Azon kevés régi gőzmalom egyike, amelynek épületei napjainkban is láthatóak. A malom és tőle délre a 37 vasbeton hengert tartalmazó gabonasiló ipari műemléknek minősül, védelem alatt áll. A városligeti Ajtósi Dürer sorról a Hengermalom út Lágymányosi-öböl felőli végére, az öböl partján üzemelt Rio II. nevű szórakozóhely épületébe 2021-ben költözött át a Dürer Kert. A Város és folyó egyesület 2025 májusában a malom épületeinek kulturális, könnyűzenei és közösségi rendezvények számára történő hasznosítását tűzte ki célul. Képtár Jegyzetek Források Az építész stúdió tervezőivel együttműködésben újul meg a Budai Hengermalom - Építészfórum, 2024.08.13. Klement Judit: Gőzmalmok a Duna partján. A budapesti malomipar a 19–20. században. Budapest, 2010, ISBN 978-963-346-946-0 https://funiq.hu/3373-budai-hengermalom https://www.muemlekem.hu/muemlek/show/-8202?logsall=1 Vitéz F. Ibolya: A Budai Hengermalom utóélete In: HVG. 2009. 33. lapszám https://villamosok.hu/balazs/bpvasut/ipvg/andor/index.html 1912-es térképábrázolás 1937-es térképábrázolás Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája
Főposta (Budafok)

A budafoki Főposta épülete a Városház téren áll, a térnek a budafoki városházával átlósan átellenes oldalán. Megépítése óta eredeti funkciójához híven postahivatalként funkcionál. Fő homlokzata a térre néz. Története Az épületet egy fatelep helyére építették 1929–1931-ben a korban számos postaépületet tervező, vagy azok kialakításában valamilyen mértékben közreműködő Tichtl György tervei alapján, aki maga is a Magyar Posta alkalmazásában állt. Az önkormányzat előírása nyomán az épületnek a budafoki városházával harmonizálnia kellett kialakításában. Elkészülte óta eredeti rendeltetésének megfelelően postának használják, s mint ilyen, jelenleg a Magyar Posta Zrt. XXII. kerületi főpostája, azaz postaközpontja, ahonnét a kerület többi postáját koordinálják, illetve ahonnét szétosztják a küldeményeket, amiket aztán az adott alposta kézbesít. A fő homlokzatot az egy emeletnyi magasságú ión oszlopok uralják, amik a talapzat vonalától futnak az emeleti ablakok tetejéig. Az oszlopok a homlokzat síkjában vannak, abból nem lógnak ki, míg az általuk határolt homlokzatrész az oszlopok síkja mögött fut. Az épület helyi védelem alatt áll, külső állapota ennek ellenére lehangoló, felújításra szorul. Források Posta Archiválva 2011. szeptember 17-i dátummal a Wayback Machine-ben, budapestcity.org (hozzáférés: 2012. június 29.) Adatlapja a műemlékem.hu-n (hozzáférés: 2012. június 29.)
Pozsonyi úti református templom

Budapest Újlipótváros városrészében áll a Pozsonyi úti református templom, melyet az egyházközség második templomaként 1940-ben szenteltek fel. A templom alatt egy a templommal megegyező területű altemplomban színpad és rendezvényterem található, melyet ma különböző rendezvényekhez kiadnak. Források id. Reviczky, Béla (2001). "Hálaadás – A Pozsonyi Úti Református Egyházközség története 1921–2001. (ISBN 963 00 7326 9)". 2014. március 16. dátummal az eredeti címről archiválva. : Unknown parameter |city= ignored (|location= suggested) (súgó) Külső hivatkozások A Pozsonyi úti Református Egyházközség honlapja A Wikimédia Commons tartalmaz Pozsonyi úti református templom témájú kategóriát.
Premontrei Rendi Szent Norbert Gimnázium (Szombathely)

A Premontrei Rendi Szent Norbert Gimnázium középiskola Szombathelyen. Az iskola névadója Szent Norbert 11-12. századi magdeburgi érsek, a premontrei rend alapítója. Története Elődjét ferencesek alapították 1771-ben, Mária Terézia uralkodó ezt erősítette meg 1772-ben amikor aláírta az iskola alapítólevelét. Az első Ratio Educationis 1789-től nagygimnáziummá tette, a második Ratio Educationis után 1808-ban a Premontrei rend vette át a vezetését. Tanulólétszámai ezidőben 200-300 fő között alakultak. Az iskola 1894-tól új helyet kapott, és azóta a tanítás az egykori Batthyány-ház kertjében folyik. 1948-ban amikor a magyarországi iskolákat az induló kommunista diktatúra államosítani kezdte, betiltották a premontreiek tanítói tevékenységét. A gimnáziumot összeolvasztották a város másik gimnáziumával, a Faludi Ferenc Gimnáziummal, és az ebből alakult új intézmény lett az állami Nagy Lajos Gimnázium. Napjainkban A gimnáziumot dr. Horváth Lóránt Ödön apát vezetésével 1994-ben alapította újra a Csornai Premontrei Apátság. 2017–2020-ban új épületszárnnyal bővült az iskola és a sportudvar létesítményeit is felújították. Ehhez a fenntartó a központi költségvetésből 900 millió forint támogatást kapott. Az iskolában 2021-ben több mint 600 diák tanult. 2025-ben az újraalapítás 30. jubileumát ünnepelte az iskola, az ünnepséget követően a díszteremben egy fotókiállítást is nyitottak. A gimnázium híres diákjai Albert István (1912–2004) újságíró, zenekritikus Festetics Sándor (1882–1956) honvédelmi miniszter Mindszenty József (1892–1975) esztergomi érsek, bíboros-hercegprímás Varga Barnabás (1994–) magyar válogatott labdarúgó Jegyzetek Források "Premontrei Szent Norbert Gimnázium, Szombathely". A Premontrei rend weboldala. 2021. december 25. Hozzáférés: 2025. július 24..
Premontre monastery church of Zsámbék

The Premontre monastery church of Zsámbék is a ruin of a Romanesque church in the town of Zsámbék, Pest County, Hungary. The construction of the church started in 1220. History The construction of the church started as a part of a Premonstratensian monastery. It was the third consecutive church standing at the same site. The construction was completed in the 13th century. It was a private family church (German: Geschlechterkirche), built by a single family, the gens Smaragd (the family of Aynard), and might have been the last of such churches in Hungary. The church was a three-nave basilica; the cloister was attached to one of the sides. In 1398, the Aynards went out of favor and the king ordered their property to be confiscated. Zsámbék was transferred to the Maróthi family, and in 1477, when these became extinct, Matthias Corvinus transferred the monastery to the Pauline Fathers. The church and the monastery were subsequently rebuilt in the Gothic style. The monastery was badly damaged during Turkish rule in Hungary. In the 17th century, the church became property of the Zichy family which used a chapel in the monastery for services instead. On June 28, 1763, the church collapsed as a result of an earthquake, and since then has been deserted. Gallery References External links Medieval Buildings And Architectural Sights In Hungary
Monasterio premonstratense de Zsámbék

El monasterio premonstratense de Zsámbék es un conjunto de ruinas restantes de una iglesia románica en la ciudad de Zsámbék, condado de Pest, Hungría. La construcción de la iglesia comenzó en 1220.​ Historia La construcción de la iglesia comenzó como parte de un monasterio premonstratense. Fue la tercera iglesia consecutiva que se erigió en el mismo sitio.​ La construcción se completó en el siglo XIII. Era una iglesia familiar privada, construida por una sola familia, la <i id="mwGw">gens</i> Smaragd (la familia de Aynard), y podría haber sido la última iglesia de ese estilo en Hungría.​. La iglesia era una basílica de tres naves; el claustro estaba adosado a uno de los lados. En 1398, los Aynard cayeron en desgracia y el rey ordenó la confiscación de sus propiedades. Zsámbék pasó a manos de la familia Maróthi, y en 1477, cuando esta se extinguió, Matías Corvino cedió el monasterio a los Padres Paulinos. Posteriormente, la iglesia y el monasterio fueron reconstruidos en estilo gótico.​ El monasterio sufrió graves daños durante el dominio turco en Hungría. En el siglo XVII, la iglesia pasó a ser propiedad de la familia Zichy, que utilizó una capilla del monasterio para celebrar los servicios religiosos. El 28 de junio de 1763, la iglesia se derrumbó como consecuencia de un terremoto y desde entonces ha estado abandonada.​ Galería Referencias
Monasterio de Ócsa

El monasterio de Ócsa (en húngaro: Ócsai Premontrei kolostor), fue fundado por la Orden religiosa Premonstratense en el siglo XIII, y actualmente funciona como la iglesia calvinista de la ciudad de Ócsa, en Hungría. El monasterio de Ócsa es una de las pocas obras de la arquitectura románica, que han logrado sobrevivir hasta la actualidad en Hungría. Historia El monasterio fue construido en 1234, según aparece en un libro de registros de las Iglesias, donde es mencionado. En el paso del siglo XII al XIII, en el lugar del monasterio existía una aldea, cuyos habitantes se mudaron cercanamente cuando comenzó la construcción del complejo religioso. La iglesia está compuesta por tres naves y fue santificada en honor a la Virgen María. ​ A mediados del siglo XVI, en parte por el peligro de los invasores turcos otomanos, y por el estallido de la reforma de Lutero, los sacerdotes abandonaron el complejo religioso. De esta forma, los calvinistas pronto tomaron el sitio y lo utilizaron hasta mediados del siglo XVII. Para 1675 el monasterio ya carecía de techo, y para 1702 la situación de su estado empeoró aún más, ante esto los católicos intentaron recuperar la iglesia de manera no extiosa, y los calvinistas finalmente obtuvieron el permiso real de María Teresa I de Austria para poder restaurarlo. En los siguientes años el monasterio y su iglesia sufrieron más perdidas aún, en 1872 un rayo causó graves daños, en 1884 un incendio, comenzando su restauración final en 1897. Entre 1922 y 1924 las torres fueron elevadas un nivel más alto según los planes del arquitecto húngaro Ernő Foerk, y de 1986 a 1992 se lelvó a cabo una investigación arqueológica que permitió el conocimiento de detalles medievales de la estructura. Véase también Iglesia de Ják, en Hungría. Iglesia de Lébény, en Hungría. Referencias Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Monasterio de Ócsa.
Prohászka Ottokár Katolikus Gimnázium

A Prohászka Ottokár Katolikus Gimnázium (rövidítve: POKG) a Pest vármegyei Budakeszi városban található római katolikus 8 osztályos gimnázium, ahova főleg a Zsámbéki-medencében és Budapesten lakó diákok járnak és részesülnek keresztény nevelésben és oktatásban. Az iskola névadója Prohászka Ottokár egykori székesfehérvári püspök. Története Alapítása 1990-ben alapította a Budakeszi egyházközség. 1991–1992 volt az 1. tanév, a rendszerváltás után visszakapott zárdaépületben, amiben az államosítás előtt is egyházi iskola működött. Kezdetben egy osztály volt azokban az évfolyamokban, amelyek nem 5.-ben kezdték a „Prohiban” a tanulmányaikat. Az újonnan alakult osztályoknál egy angolos és egy németes osztály indult 30–35 fős létszámmal. Jelene Jelenleg kb. 500 diákja van a gimnáziumnak. Évfolyamonként két osztály indul, egyik angol, másik német nyelvet tanul, az alapműveltséget adó latin mellett. 9. osztálytól a helyett, a másik osztály idegen nyelvét kezdik tanulni a diákok. Az iskolába írásbeli felvételi során lehet bekerülni, ahol számot kell adni matematikai, magyar nyelvi, a szóbeli felvételin pedig a vallási ismeretekről is. Tanárok Jelenleg az iskolát vezetik: Igazgató: Jámbor Erzsébet Igazgatóhelyettesek: Fodor András és Bodnár Angelika 1997 óta a tanári csapat állandónak mondható, az iskola honlapján megtekinthető a névsor. Diákok Az iskolában jó diákközösség alakult ki; ez annak is köszönhető, hogy sok diáknak oda járnak a szomszédai, testvérei, barátai, cserkész- és hittantársai. Túlnyomórészt mindenki ismer mindenkit, az iskola vezetése ezt az összetartozást „Prohászka nagy családjának” nevezi. Kisebb-nagyobb sikerrel ezen barátságok közösségek megmaradnak az érettségi után is. A diákéletet nagyban felpezsdítik a nyári túrák, táborok, évközi sportnapok, Prohászka-napok és kerékpártúrák. Egykori diákjai Hábermann Lívia színésznő (*1982) Jegyzetek Források Az iskola honlapja