Balatoncsicsó

Balatoncsicsó (németül: Schitzenhofen) község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban. Fekvése A Balatontól 8 kilométerre, a Nivegy-völgyben fekszik. A völgy szerkezetileg a Balaton-felvidék Balatonfüred és Badacsony közti szakaszára jellemző, a tóparti hegysor mögött kialakult márgás kőzetű medencék egyike. Említik Csicsói-medence néven is. A szomszédos települések: Szentjakabfa (1,3 kilométerre), Szentantalfa (2 kilométerre), Óbudavár (3 kilométerre), Monoszló (4 kilométerre), Kapolcs (9 kilométerre). A közeli városok közül Tapolcától és Balatonfüredtől is mintegy 25 kilométer választja el. Balatoncsicsó különleges terület-elrendeződésű település abban az értelemben, hogy közigazgatási területe két, egymással nem érintkező és nagyságrendileg hasonló méretű területrészből áll. A belterületét is magában foglaló területrész északnyugaton, csúcspontosan Kapolcs területével, míg az exklávé jellegű, attól délkeletre fekvő községi terület hasonló módon Balatonakalival határos, s a két határosként említett település közúton mért távolsága több mint 15 kilométer. Megközelítése A település a 71-es vagy a 77-es főutak felől közelíthető meg, előbbiről Zánkán kell letérni a 7313-as, majd a 7312-es útra, utóbbiról pedig Nagyvázsonynál szintén a 7312-esre. Ez utóbbi út azonban csak érinti a község területét, központja közúton kizárólag a 73 117-es számú mellékúton érhető el, amely Szentantalfa északi határában kezdődik és alig másfél kilométerrel arrébb, Óbudavártól délre vissza is torkollik a 7312-es útba. Története A település Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott. A fennmaradt iratok közül neve (Chychow) egy 1272-esben szerepel először. Területén az Árpád korban Ároktő, Herend, Szentbereckfa és Szent Balázs-falva települések feküdtek. Akkor a teljes völgy királyi birtok volt, királyi népekkel. Ebből a korból legjobb állapotban a Szentbalázs-dűlőben lévő 13. századi román stílusú, de a 14. században gótikus stílusban átépített templom romjai maradtak fenn. A templomromokat 2001-2002-ben részlegesen felújították. [1]. 1526 után a törökök e települést is elfoglalták. Lakói az 1600-as évektől református hitre tértek. 1754-ben német/frank telepesek újraalapították a falut. Mai Szent Ágoston-templomát 1778-ban építették; plébániahivatala fíliaközpontként működött (1984-ben Óbudavár, Szentantalfa, Szentjakabfa és Tagyon voltak a fíliái). A település címere1996-ban készült el; a településen élő Szlávics Alexa képzőművész tervezte az Önkormányzat megbízásából. Közélete Polgármesterei 1990–1994: Schumacher József (független) 1994–1998: Schumacher József (független) 1998–2002: Schumacher József (független) 2002–2006: Schumacher József Pál (független német kisebbségi) 2006–2010: Schumacher József Pál (független) 2010–2014: Schumacher József Pál (független) 2014–2019: Schumacher József Pál (független) 2019–2024: Schumacher József Pál (független) 2024– : Antmann József (független) Demográfiai adatok Az 1840. évi népszámláláskor összesen 1031 lakosa volt, ebből 946 római katolikus, 27 izraelita, 58 egyéb vallású. Az 1910. évi népszámláláskor összesen 464 lakosa volt, ebből 456 római katolikus, 1 evangélikus, 2 református, 5 izraelita. Az 1940. évi népszámláláskor összesen 450 lakosa volt, ebből 444 római katolikus, 4 evangélikus, 2 izraelita. Az 1948. évi népszámláláskor összesen 448 lakosa volt, ebből 445 római katolikus, 3 egyéb (a római katolikus általános iskolát 207 tanuló látogatta). Az 1983. évi népszámláláskor összesen 249 lakosa volt, ebből 230 római katolikus. Az 1990. évi népszámláláskor összesen 186 lakosa volt. A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 91,8%-a magyarnak, 41,5% németnek, 0,5% bolgárnak, 0,5% szerbnek mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62,8%, református 3,9%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 6,8% (21,3% nem nyilatkozott). 2022-ben a lakosság 91,4%-a vallotta magát magyarnak, 23,7% németnek, 0,8% ukránnak, 4,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 38% volt római katolikus, 4,1% református, 2% görögkatolikus, 0,4% evangélikus, 0,8% egyéb keresztény, 12,2% felekezeten kívüli (42,4% nem válaszolt). Neves személyek Itt született 1769-ben Horváth János székesfehérvári püspök, titkos tanácsos, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Nevezetességei Ároktői templomrom [2] Szent Balázs-hegyi templomrom Balaton-felvidéki Erdei Iskola Csicsói kerámia - Fazekasház és Galéria [3] Archiválva 2020. július 30-i dátummal a Wayback Machine-ben Képgaléria Régi mondások, falucsúfolók a településről Csicsóba nincs hele a Jézusnak. [Utalás arra, hogy a községben a lakott területen kívül van a kereszt.] Jegyzetek További információk http://www.balatoncsicso.hu/ http://www.iranymagyarorszag.hu/info/balatoncsicso/ Katolikus lexikon http://balatoncsicso.varosatyak.hu/ Archiválva 2013. április 25-i dátummal a Wayback Machine-ben