Közvágóhíd (Budapest)

A közkeletű nevén Közvágóhíd, teljes nevén a Budapesti Marhaközvágóhíd és Húsfeldolgozó Vállalat egy nagy múltú, mára már megszűnt budapesti élelmiszeripari létesítmény, amely a Soroksári út – Vágóhíd utca – Mester utca – Máriássy utca által határolt nagy méretű telken helyezkedett el. Története A Budapest IX. kerületében, a Soroksári út 58. szám alatt jegyzett 14 hektáros birodalmi–eklektikus stílusú épületkomplexum 1872-ben nyílt meg, hogy a közegészségügyileg veszélyes korábbi mészárszékek és magánvágóhidak helyett egységesen ellenőrzött húsfeldolgozás váljon lehetségessé a nagyvárosban. Nagyságát mutatja, hogy egyszerre 600 szarvasmarha befogadására volt alkalmas, és az első évben 185 000 állatot vágtak le benne. Tervezője Hermann von der Hude, kivitelezője Julius Hennicke volt. Kismarty-Lechner Jenő szerint „rendeltetéséhez képest, túlzott mértékben impozáns művészeti alkotás”nak épült. Önálló üzemként az 1960-as évekig működött, majd más üzemekkel összevonva még két évtizeden át volt használatban. 1984-ben zárt be, épületeinek egy része 1994-ben műemléki védettség alá került. A közvágóhíd állapota idővel leromlott, hasznosítására, az épületek részleges elbontására, a terület rendezésére számos terv született. 2019-ben végül egy Orbán Viktorral és családjával, valamint Recep Tayyip Erdoğannal, Törökország elnökével baráti viszonyban lévő török vállalkozó, Adnan Polat cége a magyar állam jelentős összegű támogatása mellett szinte teljes mértékben lerombolta, miután a kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt ügynek minősítette az épületegyüttes lebontását. 2020 óta az épületegyüttes helyén zsúfolt lakópark, luxusszálloda és irodaház komplexum épül City Pearl néven, amely a beszámolók szerint majd „egyedülálló módon ötvözi a történelmi örökséget és a modern városi életformát.” Érdekesség, hogy a közvágóhídhoz a szomszédságában a marhavásártér csatlakozott 5000 szarvasmarha, vagy 10.000 aprómarha ideiglenes elhelyezésére, illetve a Máriássy utca túlsó oldalán (Máriássy út 5-7.) 1927-ben felépült egy Borjúvásárcsarnok is. (Ez utóbbi épületet az ezredforduló után felújították, és irodaházként üzemel.) Az évtizedek alatt lepusztult épületeket a főkapu és a víztorony kivételével 2019-ben rombolták le. A bejáratnál álló, Reinhold Begas belga szobrász két szobrát (bivalyt vezető férfi, bikával küzdő férfi) szintén nem bontották el. Vasúti kapcsolat Az üzem – a legtöbb gyárhoz hasonlóan – rendelkezett iparvágánnyal is. Az egyik 1914 előtt épült ki a Budapest-Dunapart teherpályaudvarból a Soroksári út felől. Ezt az iparvágányt 1950-ben bontották el. A Közvágóhídnak már 1908-as térképen szerepel a másik iparvágánya, amely a telep másik, Mester utcai oldala felől jött. Ez az iparvágány a Budapest–Kelebia-vasútvonal hídja alatt mintegy merőlegesen ment át, majd bekapcsolódott a Ferencvárosi I. számú Gázgyár, Ferencvárosi II. számú Gázgyár iparvágányába és innen ment Ferencvárosi rendező pályaudvar felé a Mester utcán át. Képtár Jegyzetek Források Közvágóhíd Archiválva 2020. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben. Budapestcity.org Bontják az egykori Közvágóhidat – Galériával. Epiteszforum.hu. 2019. okt. 8. Bartha Dorka: Mi lesz veled, Közvágóhíd? – a terület múltja és jövője. Welovebudapest.com. 2017. aug. 17. Arold Péter: A közvágóhíd halála (Fotókkal) Archiválva 2019. december 8-i dátummal a Wayback Machine-ben. Fovarosunk.info. 2019. okt. 23. Tari Tamás: Elképesztő érveléssel hagyta jóvá a Kormányhivatal Orbán török haverjának, hogy lebontsa a Közvágóhíd 39 épületét. Alfahir.hu. 2019. dec. 4. https://welovebudapest.com/cikk/2018/9/11/lerombolhatjak-a-muemleki-vedelem-alatt-allo-kozvagohid-jelentos-reszet-a-latvanytervek-alapjan Gönczi Ambrus: A Marhavágóhíd emlékére – 150 éve készült el a főváros egyik húsipari központja (pestbuda.hu, 2022. jún. 30.) Filmfelvételek Magyar gyárak a millennium korában – Közvágóhíd – Youtube.com Budapest, elhagyatott Közvágóhíd – Youtube.com (a Vágóhíd belseje fél évvel az elbontása előtt, 2019. júl. 15-én) További információk "Munkában a NER: Budapest legnagyobb elpuskázott lehetősége lett a Közvágóhíd". Breuer Albert – Gulyás Károly: A Budapest székesfővárosi közvágóhíd és marhavásár ötvenéves története 1872–1922, A Székesfővárosi Házinyomda Kiadása, Budapest, 1928 (összeáll.) Pártényi József: A budapesti közvágóhidak és állat-vásárok 1873–1903, Pesti könyvnyomda, Budapest, 1903 Vincze Miklós: Kész a Közvágóhíd egyik megmaradt épületének felújítása, mögötte már látszik a projekt valódi mérete (24.hu, 2023. márc. 19.) https://vilagvasutai.hu/levilagitas/elveszettmarhav/elveszett_marhavasar.html https://index.hu/info/2026/03/21/elkeszul-a-city-pearl-masodik-uteme/ Kapcsolódó szócikkek Budapest elpusztult nevezetes IX. kerületi épületeinek listája Budapesti gyárak listája