Székesfehérvár vasútállomás

Székesfehérvár vasútállomás a Székesfehérvár közigazgatási területén található vasútállomások és megállóhelyek közül a legfontosabb, a MÁV Pályaműködtetési Zrt. üzemelteti. A létesítmény Magyarország egyik legmodernebb, egyik legnagyobb és egyik legforgalmasabb[forrás?] vasúti csomópontja, ahol öt vasútvonal fut össze. 1860-ban nyitották meg. 1930-ban perontetőket kapott. A második világháborúban történt lerombolásáig többször átépült. Az új felvételi épület jellegzetes szocreál stílusban 1953-ra készült el teljesen. Ekkor Magyarország legkorszerűbb vasútállomása volt. Abban a formában kisebb átalakításokkal hatvan évig szolgálta a vasúti közlekedést. 1987-ben villamosították. 2014–2016-ban megint átépítették, azóta ismét az ország egyik legmodernebb pályaudvaraként tartható számon. Visszakerültek a perontetők. Az átépítés előtt egyik különlegessége a Magyarországon egyedülálló, áthidalásos szerkezetű II. számú irányítótorony volt, ami 1954-re épült fel és 2016-ban, a felújítások munkálatok során bontottak le. A szocialista realizmus szellemében épített, gazdagon díszített, monumentális felvételi épület műemlék, hiszen a korstílus egyik legjelentősebb magyarországi termékének számít. A felvételi épület mellett a pályaudvar látványos fűtőháza, fordítókorongja és járműjavítója is fontos vasútépítészeti objektum. Története Székesfehérvárott elsőként a Déli Vasút épített vasutat: 1860. július 1-jén adták át a mai 5-ös vonalat Újszőny és Székesfehérvár között, mely nem Budapesttel, hanem Béccsel kötötte össze a várost. A város azt szerette volna, ha a belvároshoz közel épül meg az állomás, ehhez földet is felajánlott, végül mégis a jelenlegi helyen kezdtek építkezni, ami miatt a város vezetése holdanként 350 forintot kért a vasúttársaságtól. A Budapest–Székesfehérvár-vonalon 1861-ben indult meg a forgalom, 1896-ban pedig újabb két vonallal bővült az állomás kapacitása. A vasúttársaság a peronok fölé nagy alapterületű fa fogadócsarnokot emelt, amely a felvételi épülethez csatlakozott. A székesfehérvári állomást elkerülte az 1907-ben indított első balatoni (tapolcai) vonal, mivel azállomás ekkor még a Déli Vasút tulajdona volt, és mintegy 30 évig nem is lehetett közvetlenül Székesfehérvárra jutni a Balatonról, Börgöndön át kellett szállni. 1926-ban átépítették az állomásépületet, az 1930-as években pedig két aluljárót is építettek. 1930-ban Neÿ Ákos tervei alapján vasbeton szerkezetű perontetőrendszert kapott a vasútállomás. Az állomással együtt javítóüzem is létesült, mely az első világháború előtt mintegy 600 munkást foglalkoztatott. A mai Béke tér környéke a 30-as években kezdett kiépülni az állomás körül. A vasútvonal, és ezzel az állomás csak 1932-ben került a MÁV tulajdonába. A felvételi épület és az egész pályaudvar (valamint a teljes környék) megsemmisült a második világháborúban. A ma is látható – Kelemen László építész által tervezett – félkész épületet 1951-ben adták át. Az épület maga csak 1953-ra lett kész, még díszítés nélkül, a Konecsni György és Béres Jenő által készített szocreál pannó csak 1959-re készült el. Az állomást 1987-ben villamosították. Átépítés (2014–2016) Az állomás átépítése nagyrészt európai uniós forrásokból valósult meg 2014 és 2016 között, 33 milliárd forintos keretből. Új magasperonok és perontetők épültek, de megújultak a vágányok is. A felújítás nagyrészt a műszaki elemeket, kábeleket, biztosítóberendezéseket, informatikai rendszereket érintette, kevéssé sikerült az utazóközönség számára is látványos változtatásokat eszközölni. A főépületet csak részlegesen újították fel, új vágánykiosztást készítettek, amihez a peronrendszert igazították és aluljárót létesítettek. A generáltervezést és az aluljáró építését a FŐMTERV Zrt. végezte, az épület részleges felújításával a Mata-Dór Architektúra Kft.-t bízták meg, ahol Balázs Mátyás építész vezette a munkálatokat. A perontetőket a Hajnal Építész Iroda tervezte. Az épületet korszerűsítették és akadálymentesítették, így az aluljáróból lifttel is fel lehet jutni a pénztárcsarnokhoz. A befelé nyíló – tűzvédelmi szempontól veszélyes – lengőajtókat automata ajtókkal helyettesítették. A műemléki védettségű épület eredeti színét dokumentáció hiányában visszaállítani nem tudták, így kívül bézs, belül fehér festést kapott. Az első peron tetőszerkezete nem szerepelt a tenderben, de sikerült részlegesen megújítani, terhelhetősége minimális volt, ezért az utastájékoztató berendezéseket külön konzolokra kellett szerelni. 2016-ra nem sikerült elkészülni a gyalogos felüljáróval, mely a sínek által kettészelt városrészeket köti össze, a 220 méter hosszú szerkezetet csak 2021 decemberére fejezték be. A Magyarországon egyedülálló, Rimanóczy Gyula vagy Kelemen László által tervezett, 1954-ben épült II. számú váltóállító tornyot a felújítás részeként elbontották, a civilek tiltakozása ellenére. A modernizálásnak köszönhetően az áthaladó vonatok megengedett sebessége csaknem megháromszorozódott, a fővágányokon 100, a megelőző vágányokon 80, a mellékvágányokon 40 kilométer/óra lett. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Székesfehérvár–Komárom-vasútvonal Bicske–Székesfehérvár-vasútvonal Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonal Budapest–Murakeresztúr-vasútvonal Székesfehérvár–Pusztaszabolcs-vasútvonal Szomszédos állomások, megállóhelyek A vasútállomáshoz az alábbi működő állomások és megállóhelyek vannak a legközelebb: Szárazrét megállóhely (Komárom vasútállomás, Székesfehérvár–Komárom-vasútvonal) Dinnyés megállóhely (Budapest-Déli pályaudvar, Budapest–Murakeresztúr-vasútvonal) Maroshegy megállóhely (Murakeresztúr vasútállomás, Budapest–Murakeresztúr-vasútvonal) Várpalota vasútállomás (Szombathely vasútállomás, Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonal) Börgönd vasútállomás (Pusztaszabolcs vasútállomás, Székesfehérvár–Pusztaszabolcs-vasútvonal) Forgalom Közösségi közlekedés Autóbusz Helyi A vasútállomás Székesfehérvár közösségi közlekedésének egyik decentruma. Innen indul számos helyi autóbuszjárat: 30, 31, 31E, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38 Valamint érinti több másik is: 13, 13A, 13G, 13Y, 20, 40, 41, 43, 44 Helyközi A pályaudvar előtti térről észak, északnyugat felé helyközi autóbuszokat indít a MÁV-csoport, valamint a Szegedet a várossal, illetve a városon keresztül Győrrel, Veszprémmel és Siófokkal összekötő távolsági járatok (1507, 1510, 1512) is megállnak. A város központi autóbusz-pályaudvara a Belvárosban, a Piac téren található, azonban a jövőben[mikor?] várhatóan a vasútállomás mellé költözik.[forrás?] A vasútállomást az autóbusz-pályaudvarral a következő járatok kötik össze: 13, 13A, 13G, 13Y, 36, 37, 38, 44. Kerülőútvonalon a következő körjáratok is kapcsolatot teremtenek Székesfehérvár két legfontosabb tömegközlekedési csomópontja között: 40, 41, 43. Taxi A pályaudvar előtti téren taxiállomás található. Műszaki jellemzők Az állomás 21 fővágánnyal rendelkezik, amiből 16 vonatfogadó és -indító, 5 pedig tehervonati indítóvágány. A fővágányokon 75 hertzes sínáramkörös (EÉVB) jelfeladás van kiépítve. Az állomáson Elektra 2 egyközpontos, tolatóvágányutas elektronikus biztosítóberendezés üzemel. Az állomás 9 vágányán (1–9. vágányok) zajlik személyforgalom, a vágányok peronjai – az első vágányét kivéve – akadálymentesítettek, a sínkoronától mért magasságuk mindnek 55 cm, és lépcső mellett felvonóval is össze vannak kötve az aluljáróval. Galéria Jegyzetek Források Székesfehérvár vasútállomás [5503269] szolgálati hely adatai. kapella2.hu. Közlekedéstudományi Intézet Vasúti Pályakapacitás-elosztó Igazgatóság "Megállóhelyi menetrend". utas.hu. Közlekedéstudományi Intézet. Hozzáférés: 2022. július 3.. Székesfehérvár: RINF – Registers of Infrastructure. data-interop.era.europa.eu. (angolul) Európai Unió Vasúti Ügynöksége (Hozzáférés: 2025. augusztus 30.) További információk Székesfehérvár vasútállomás – Vasútállomások.hu A Déli Vasút az Index.hu fórumon