NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ganz–Hunslet G2

A Ganz Hunslet G2 egy legendás, azonban végül sikertelen magyar fejlesztésű metrótípus. Beceneve: "Ábrahám". Története A Ganz gyár készítette el (járműszerkezet Ganz-MÁVAG, villamos berendezések Ganz Villamossági Művek), de sorozatgyártásra műszaki és gazdasági okokból nem került sor. A tervezés 1983 elején kezdődött, de a későbbi gyártáshoz hasonlóan igen vontatottan haladt. A 6 kocsis prototípust a többször módosított szállítási határidőt 3 évvel túllépve, 1987 decemberében adták át, a forgalmon kívüli próbafutásokat jelentősen hátráltatta a Ganz vállalatok válsága. 1990 szeptember 14 állt utasforgalomba többnyire hétköznapokon, de a konstrukciós problémákból eredő magas meghibásodási arány miatt csak a naptári napok mindössze 66 százalékában állt rendelkezésre. A forgalmi próbaüzem befejeztével is kifejezetten alacsony volt a szerelvény futásteljesítménye: 70.000 km 1992 és 1994 között. Automatikus Vonatvezető Rendszerrel (AVR) nem lett ellátva, emiatt két fős személyzet vezette. Egy kisebb forgóváz sérülést követően, 1995 novemberében állították le. A prototípus egyedisége miatt az üzemben tartása nem volt gazdaságos, ezért az „új metró” ezután a Kőér utcai járműtelepen várta a sorsát. 2009-ben a hat kocsis motorvonat egyik kocsija a szentendrei Városi Tömegközlekedési Múzeumba került, a többi kocsi a Kőér utcai járműtelepen maradt. Műszaki leírása A szerelvényt formatervezési tervpályázaton alakították ki. A régi szovjet szerelvényekhez képest komfortosabb az utastere. A vonat szellőztetése a statikus szellőzés (orosz típusok) helyett gépi szellőzéssel lett ellátva. A kocsikban világítás is jobb volt a régebbi szerelvényekhez képest (250 lux), emellett a vonat előfűthető. A szerelvény zajszintje a légrugóknak köszönhetően az orosz szerelvényekhez képest lényegesen halkabbnak bizonyult. Az ajtók szélesebbek, így megkönnyítik a fel- és leszállást. Az ajtók lengőtolóajtók, melyek zárt állapotban a szerelvénnyel egy síkot alkotnak, ami megkönnyíti a szerelvény tisztítását és sokkal kisebb a helyigényük, így a metrókocsik belseje is tágasabb, mint az orosz metrókocsiké. Az első és hátsó menekülőajtó nagymértékben hozzájárult a szerelvény átjárhatóságához és a vészhelyzetben történő gyors elhagyásához. Műszaki oldalról azonban komoly kritikákat fogalmaztak meg a próbaüzem 1993-as zárójelentésében. Újra kellett volna tervezni a forgóvázat és a teljes hajtásláncot az egyenáramú szaggatótól a kerekekig. Megállapítást nyert, hogy növelendő a kocsiszekrény hajlítással szembeni inerciája, és további műszaki gondok mellett a Ganz vonat karbantartására is több munkaórát kellett fordítani, mint a hagyományos szovjet kocsikra. Galéria Jegyzetek További információk metros.hu - Ganz-Hunslet G2 bkvfigyelo.blog.hu - Ganz-Hunslet G2 Buszok.freeweb.hu - Ganz-Hunslet G2 metrószerelvény
Ganz Hunslet G2

Ganz Hunslet G2 — модель электровагонов метрополитена, спроектированных и выпущенных венгерским заводом Ganz Villamossági Művek в количестве одного 6-вагонного состава для линии М3 Будапештского метрополитена, оснащавшихся тири́сторно-и́мпульсной системой управления (ТИСУ) тяговыми коллекторными электродвигателями. Их предполагалось выпускать серийно и, тем самым, обновить парк подвижного состава электродепо Këep, на тот момент состоявшего из вагонов Ев, Ев/А, Ев3, 81-717.2/714.2 и 81-717.2М/714.2М советского производства, однако после непродолжительной пассажирской эксплуатации в 1990-х годах единственный изготовленный состав был отстранён по неудовлетворительным итогам испытаний, в которых имели место отказы э/о. История До выпуска вагонов Ganz Hunslet G2 в Будапеште, в нём, как и ранее, планировалось заказывать подвижной состав в СССР, Мытищинский машиностроительный завод которого в 1970-х годах уже поставлял Будапештскому метрополитену вагоны серий Ев и Ев3, а также 81-717.2/714.2 и 81-717.2М/714.2М, эксплуатировавшихся на линиях М2 и М3, однако в связи с такими политическими событиями, как распад СССР и Соцлагеря, Мытищинский машиностроительный завод более не мог обеспечить производство, в связи с чем было принято решение об отечественном производстве. Современное состояние Один из сохранённых головных вагонов поезда в настоящее время находится в Музее транспорта Будапешта. Галерея Примечания
Gaál Imre Galéria

A Gaál Imre Galéria a Pesterzsébeti Múzeum önálló épülete Budapest XX. Kossuth Lajos u. 39. sz. alatt, Pesterzsébet sétálóutcájában. 1989-re újították fel; azóta a múzeum galériája, a Gaál Imre Galéria működik itt. A Galériában kapott helyet a Múzeum közel 700 darabból álló képzőművészeti gyűjteménye, benne Gaál Imre 120 grafikája, Tóth Menyhért, Nolipa István Pál és Muszély Ágoston festményei és tollrajzai. Elsősorban helyi kortárs művészek időszaki kiállításai láthatók itt. Három évtizedes hagyomány a Tavaszi Tárlat, amin aktuális műveket mutatnak be. Állandóan látható műtárgy Rátkay Endre Calendárium című hatalmas, arany alapra festett ikonosztáza (3,5 m magas, 15 m hosszú, 415 képmezőből áll.) Rátkay Gaál Imre kortársa és az ÁTLÓK Művészcsoportban munkatársa volt. További információk A Gaál Imre Galéria honlapja Kapcsolódó szócikkek Pesterzsébet
Gellérthegyi víztároló

A Gellérthegyi Gruber József víztároló Budapest legnagyobb víztároló medencéje. A Hegyalja út, a Sánc utca és az Orom utca által határolt terület alatt fekszik. A terveit Gruber József kezdte, az építés 1974 és 1980 között zajlott. Két medencéből áll, melyek tárolókapacitása 2 × 40 000 köbméter, a földmunkák során 140 000 köbméter földet mozgattak meg. Az összfelület 2 × 5000 négyzetméter, a medencék födémszerkezetét 2 × 106 db pillér tartja, a falai 35 cm vastagságúak. A medencék zongora alakúak, mert ebben a víz folyamatos áramoltatásával könnyebben biztosítható, hogy a víz minősége minél tovább megmaradjon, ne legyenek benne pangó részek, ahol a baktériumok elszaporodhatnak. Ennek érdekében készültek az oszlopok is íves talpakkal. (tervező: FŐMTERV/Mélyépterv, Galántai György/Dr Janzó József; kivitelező: Mélyépítő Vállalat, Várnai György). Az építkezés végén az egyik medencéjében forgatták Máté Péter: Egy darabot a szívemből c. dalának videóklipjét. Ezen kívül még két, viszonylag nagy kapacitású tároló üzemel a fővárosban: A Kőbányai víztároló 1869–1871 között (2 × 11 500 m3 +1970: 2 × 5000 m3), a Rákosszentmihályi víztároló pedig 1972-ben épült (10 000 m3). További víztárolók a Gellért-hegyen Két másik kevésbé ismert víztároló is létesült korábban a Gellért-hegyen, ezek nem kaptak nevet. 1902-ben kezdtek építeni egy víztárolót a Gellért gyógyfürdő felett a Kelenhegyi úton, amely 1903-tól üzemelt. Medencéje kb. 68×62 méter alapterületű, négyszögalaprajzú, kétrekeszes. Kb. 17 500 köbméter kapacitású volt. Az elcsúszás veszélyét magában rejtő agyagrétegre alapozták, és már az építésekor is jelentkeztek repedések, később még több jelentkezett. Budapest ostroma alatt két bombatalálatot is kapott. A háború után valamelyest helyreállították, de gazdaságosan nem lehetett megmenteni. A Gruber-víztároló üzembeállásával bezárták. Volt ötlet mélygarázsként és élményfürdőkénti hasznosítására, de üresen áll azóta is. Urnatemetőként való hasznosítása is felmerült (2030) Az 1950-es években épült a sziklába vájva egy 30 000 köbméter kapacitású tároló is a hegy déli oldalán (ún. barlang-medence), amely ma már összeköttetésben áll a Gruber-víztárolóval. Jegyzetek Források ↑ Vízművek 2009: : A Gellért-hegy gyomrában – Gruber József víztároló medence (Fővárosi Vízművek, 2009) Ivóvíz a hegy gyomrában (Lechner Tudásközpont 2019. szeptember 11.) ↑ Telex 2022: : Egy sci-fi helyszíne vagy templombelső is lehetne a Gellért-hegyen megbúvó óriási víztároló (+képgaléria, Telex.hu, 2022. március 22.) Gyárlátogatás - Gellérthegyi víztárolóGyárlátogatás - Gellérthegyi víztároló (Sulinet, 2001. május. 24.) További információk A Gellért – hegy rejti Budapest ivóvizét – A BME Építőmérnöki Kar beszámolója a víztározóban tett látogatásról (2014) Gellérthegyi víztároló (képgaléria, benne a Kelenhegyi utcai víztározó bejárata). vizmuvek.hu (Hozzáférés: 2014. július 3.) arch
Zbiornik wodny na Górze Gellerta im. Józsefa Grubera

Zbiornik wodny na Górze Gellerta im. Józsefa Grubera (węg. Gellérthegyi Gruber József víztároló) – największy podziemny zbiornik wodny w Budapeszcie. Znajduje się na Górze Gellerta terenie ograniczonym ulicami: Hegyalja út, Sánc utca i Orom utca. Wybudowany został w 1904 r., a w latach 1974–1980 rozbudowany do obecnych rozmiarów. Składa się z dwóch basenów w kształcie fortepianu, których pojemność wynosi 2 x 40000 m³. Baseny są tak ukształtowane, że woda płynie przez nie w sposób ciągły na całym przekroju bez stref martwych i turbulencji, dzięki czemu jej jakość nie ulega pogorszeniu. Całkowita powierzchnia zespołu basenów wynosi 2x 5000 m², ich konstrukcja stropowa spoczywa na 2 x 106 filarach, a ściany mają grubość 35 cm. Oprócz niego istnieją w Budapeszcie jeszcze dwa zbiorniki wodne o dużej pojemności: Kőbányai víztároló wybudowany w latach 1869–1871 i Rákosszentmihályi víztározó w 1972 r. Przypisy
Gencsy-kastély (Balkány)

A Gencsy-kastély szabadonálló, egyenletes, eklektikus épület. Balkányban található. Téglalap alaprajzú, középső részén négyoszlopos beüvegezett árkádból Gencsy Sámuel 1774-ben vetette meg a kastély alapjait. De a kastély története régebbre vezethető vissza. Korabeli feljegyzések megemlítenek két kúriát a településen, melyek kapcsolatban állhattak vele. 1670-ben állt már Balko Pál kúriája: „Egi Szabad Nemes Curia … Egi saraz Sindelyes malom.” 1676-os dátummal Bori Mihály nemesi kúriájáról is van leírás: „Curia nobil.[is], lignea elevatior scandularis, constans ex hypocausto, atrio, camera, domus familiaris stramine tecta constat hypocausti, atrio et Camera … sunt stabula … (Portiones possesionarial Mich. Bori).” A munkálatokat a Nagykállói volt vármegyeháza olasz építőmestere Salvatore Aprilis irányította. A 19. század második felében Gencsy Béla az akkor egyszintes épületet egy szinttel bővítette és átalakította. A Gencsy-kastély barokk eredetű épület. A falu kállói úti temetője őrzi Gencsy Sámuelné Losonczi Borbála klasszicista síremlékét, melyet a fia állíttatott 1811-ben. Négyszögletes talpazaton hengeres, vájatolt törzs, felette peremmel ellátott kúpos obeliszk, rajta a család címere. A klasszicizáló eklektikus sírbolt a Gencsy-családé. Négyzetes alaprajzú, mind a négy oldala erőteljes timpanonnal zárul. A Gencsy-kastély szabadon álló eklektikus épület. Téglalap alaprajzú, egyemeletes 2+5+2 tengelyes épület, középső részén négyoszlopos beüvegezett árkád, feljárati része hármas tagolású 5-5 lépcsővel. Emeleti beugró erkélyét ballusztersor zárja le, ugyanezt a díszítést alkalmazták az épület két sarokrizalitjának attikáján is. A kastélyban 1951-től 2007-ig állami gyermekotthon működött, ahol állami gondoskodás alatt lévő kiskorú gyermekeket helyeztek el. Távlati tervként az ingatlan bármely intézeti és idegenforgalmi funkciókkal is hasznosítható. Az épület összes hasznos alapterülete 770 m². Fenntartója Szabolcs-Szatmár-Bereg megye Önkormányzata volt. 2009. január 14-én Seszták Oszkár – a megyei közgyűlés elnöke – átadta Pálosi Lászlónak – Balkány város polgármesterének – a kastély kulcsát, ezzel jelezve, hogy a Gencsy-kastély innentől kezdve már a városé. Források Történeti kertek adattára
Szent Család-templom (Budapest)

A Szend Család-templom egy budapesti egyházi épület. Története A Budapest VI. kerületi, Szondi utca 67. szám alatt fekvő telken 1930–1931-ben épült Fábián Gáspár tervei szerint neogótikus stílusban a templom. Azért volt szükség a létesítésre, mert a két világháború között Budapest lakossága jelentősen megnövekedett. Az új épületet 1931. november 15-én Breyer István segédpüspök szentelte fel. A második világháborúban, 1945. január 1-jén bombatalálat érte, és súlyosan megrongálódott. Ekkor pusztult el teljes berendezése, azaz az oltárai, orgonája (részlegesen), szószéke, gyóntatószéke, világítóberendezései. Megmenekült ugyanakkor a pusztulástól a szószék oldalán álló feszület és Kis Szent Teréz szobra. A főoltár és a szószék márványburkolatának költségét (1955) a templomot gyakran látogató Kodály Zoltán állta. Az 1970-es években szigetelési munkálatokat végeztek rajta. 1996-ban kolumbárium épült a templom alagsorában és udvarán. 2000-ben teljesen felújították az épületet, 2002-ben pedig 2 új harangot is beszereltek. 2006-ban restaurálták az orgonát. Képtár Források A plébánia honlapja
Kőbánya-MÁV-telepi Kisboldogasszony-templom

A Kőbánya-MÁV-telepi Kisboldogasszony-templom egy budapesti egyházi épület. Története A X. kerületi Tbiliszi tér 1. szám alatt fekvő telken Dusek Ede és Horesnyi József tervei alapján épült meg a templom a Magyar Államvasutak megbízásából 1930–1931-ben. A neoromán stílusú épület kereszt alakú, és három oltárral rendelkezik. Kilenc évvel később a Rieger gyár kivitelezésében kapott orgonát. A második világháborúban sérüléseket szenvedett, de később renoválták. Templomigazgatóinak listája 1948: Szabó Lajos, 1968: Halmosi Béla, 1976: Beltovszky László, 1984: Érszegi Gábor, 1995: Orbán Gábor. Képtár Források Magyar katolikus lexikon I–XVII. Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 1993–2014. ISBN 963-361-626-3 [1] https://www.esztergomi-ersekseg.hu/plebaniak/kobanya-mav-telepi-kisboldogasszony-templomigazgatosag
Giorgio Perlasca Kereskedelmi, Vendéglátóipari Szakközépiskola és Szakiskola

A BGSZC Giorgio Perlasca Vendéglátóipari Technikum és Szakképző Iskolája Budapest X. kerületében található. Története A növekvő lakosságszám miatt 1890–1896 között iskola épült a Maglódi úton. Kezdetben elemi iskolaként működött, ahol külön tanultak egy épületben fiúk és lányok. 1902-ben ugyanitt kapott helyet a Budapest Székesfővárosi Gazdasági Ismétlőiskola is. A növekvő tanulólétszám miatt azonban bővítésre volt szükség: ezt emeletráépítéssel oldották meg. A második világháború után a Maglódi Úti Általános Iskola nevet vette fel. Az épületben még mindig külön tanultak lányok és fiúk: az első és harmadik emeleten tanulhattak a fiúk, a másodikon pedig a lányok. Ide járt általános iskolába Hofi Géza humorista. 1982-ben végleg megszűnt az általános iskolai képzés. Ekkor vált ki ebből az intézményből a mai Magyar Gyula Kertészeti Szakközépiskola. Még ebben az évben beindult a kereskedelmi, majd 1983-ban a vendéglátó szakképzés. Kezdetben a középiskola neve: Maglódi Úti Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző. 1992-ben, a volt szocialista országok iskolái közül elsőként lehetett tagja a Vendéglátóipari és Idegenforgalmi Iskolák Európai Szövetségének. 1997-ben lehetőség nyílt a névváltoztatásra, így ekkor vette fel az intézmény Giorgio Perlasca nevét. 2002. április 16-án avatták fel a névadó szobrát, melynek átadóján sok jeles személy vett részt, többek között: Giovanni Battista Verderame, az olasz nagykövet; és Giorgio Perlasca fia. Tagozatok Technikumi képzések - 5 éves: Cukrász szaktechnikus Szakács szaktechnikus Vendégtéri szaktechnikus Szakképző iskolai képzések - 3 éves: Cukrász Szakács Pincér - Vendégtéri szakember Jegyzetek
Globus Konzervgyár

A Globus Konzervgyár a Globus Konzervipari Zrt. egykori gyártelepe Budapest X. kerületében a Maglódi út 47. alatt volt, ahol 2009 óta nem folyik termelés. 2019-ben ezen a címen a Globus lőtér található. Története A gyártelep sörgyárnak épült 1913-ban, melyben a Fővárosi Serfőző Rt. működött. Építészek: A. Zimmermann (Freiburg), Havel Lipót, Gaál Bertalan. 1934-ben vásárolta meg a Dreher, majd 1949 után a konzerviparé lett. A termelés 2009-ben szűnt meg, mikor a Globus Konzervgyár Zrt. eladta védjegyeit egy csehországi cégnek, és bezárta a gyárat. A Globus székháza ugyanakkor továbbra is a telep területén van. A telep épületein jól látható az építtető Fővárosi Serfőző Rt. védjegye, egy kör alakú eozinmázas koszorúban „Véd-jegy Mátyás király” feliratú, Mátyás királyt ábrázoló profilkép, amit a pécsi Zsolnay porcelángyárban készítettek 1914 körül. Jegyzetek Források Adatlapja a műemlékem.hu-n Mátyás király (Védjegy), szoborlap.hu Gottdank Tibor: A magyar zsidó építőművészek öröksége – Lajtán innen és Lajtán túl, K.u.K. Kiadó, Budapest, 2018 Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája A Wikimédia Commons tartalmaz Globus Konzervgyár témájú médiaállományokat.
Damjanich utcai forgalmi telep

A Damjanich utcai forgalmi telep egy ma már eredeti funkciójában nem működő kocsiszín volt a Budapest VII. kerületi Damjanich utca – Bethlen Gábor utca – Dembinszky utca – Rottenbiller utca által határolt terület egy részén. Története A Budapest VII. kerületi Damjanich utca 15. szám alatti telken 1869-ben épült fel a lóvasúti kocsiszín. A villamosok megjelenése idején, 1897-ben áramfejlesztőt is építettek a telephelyre, amelyet 1919-ben áramátalakítóra cseréltek fel. 1937-től autóbusz garázsként is működött. Mivel 1945-ben megszűnt a Damjanich utca villamoshálózata, már csak alkalmi jelleggel használták villamosok tárolására más vonalakról a Bethlen Gábor utcai vágány felől. (Ezt a kapcsolatot 1968-ban bontották el.) 1950-től trolibuszgarázsi funkciót kapott, és 1997-ben történt bezárásáig így is működött. Az igényes, eklektikus stílusú épület-komplexum más kocsiszínekkel szemben (Óbuda kocsiszín, Vágóhíd kocsiszín) szerencsés módon elkerülte a lebontást: az ezredfordulót követően felújították, azóta Kaiser’s, majd a Spar élelmiszer áruház működik benne. Képtár Források "Damjanich utcai forgalmi telep". villamosok.hu. Hozzáférés: 2020. november 6.. https://mierzsebetvarosunk.blog.hu/2015/04/02/damjanich_utca_11_15_remiz https://mierzsebetvarosunk.blog.hu/2019/05/06/900_multidezo_remiz http://hampage.hu/kozlekedes/dozsakorutkoze/varosliget.html http://www.ilyenisvoltbudapest.hu/ilyen-is-volt/hetedik-kerulet-erzsebetvaros/item/1975-damjanich-utca-11-15-a-trolibusz-garazs-egykor-villamos-kocsiszin-irodaepulete https://24.hu/kultura/2020/10/25/ismeretlen-budapest-liget-city-projekt-irodahaz-lakohaz-damjanich-rottenbiller-mauthner-odon-tejcsarnok/ Kapcsolódó szócikkek Budapest villamosvonal-hálózata Budapest trolibuszvonal-hálózata
Hungária-malom

A Hungária-malom egy nevezetes élelmiszeripari létesítmény Budapest területén. Története A XIX. század második felében Budapesten jelentős mértékben fejlődött malomipar, több nagy méretű gőzmalmot építettek. Ebben a hullámban épült a Budapest IX. kerületi Soroksári út 48-52., Vágóhíd u. 8. és Tóth Kálmán u. 9-13. szám alatt jegyzett telken 1890-ben vagy 1893-ban a Hungária Árpagyöngy- és Köleskásagyár Rt. malma is. Ez a létesítmény a XX. század első felében többször leégett, de folyamatosan modernizálták. 1944-ben bombatalálatot szenvedett, ennek ellenére 1963-ig működött. Ezt követően irodának és raktárnak használták. 2003-ban műemléki védelem alá került. Jelenleg kisebb vállalatok használják a területet. Iparvágány Az üzemhez iparvágány épült ki Budapest-Dunapart teherpályaudvar felől. Az iparvágányt a Soroksári út 1968-as rendezése idején számolták fel. Képtár Jegyzetek Források http://www.komplex.hu/hungaria_malomudvar.php Archiválva 2020. január 28-i dátummal a Wayback Machine-ben https://9.kerulet.ittlakunk.hu/utcak-terek/120603/malomtura-ambrussal http://www.muemlekem.hu/muemlek/show/11191#7112 https://www.szeretlekmagyarorszag.hu/egykor-itt-oroltek-a-legkelendobb-lisztet/ 1908-as térképábrázolás További információk Klement Judit: Gőzmalmok a Duna partján. A budapesti malomipar a 19-20. században. Budapest, 2010, ISBN 978-963-346-946-0 Egyéb külső hivatkozás https://www.industrialheritagehungary.com/02-Industrial-Heritages/01-Food/hungaria-mill.html Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája Budapest IX. kerületének műemléki listája
Gizella-malom

A Gizella-malom nevezetes, egykori élelmiszeripari létesítmény Budapest területén. Története A XIX. század második felében Budapesten jelentős mértékben fejlődött malomipar, több nagy méretű gőzmalmot építettek. Ebben a hullámban épült a Budapest IX. kerületi Soroksári úton 1879-ben Bachmann Károly tervei szerint a Gizella-malom is, a Krausz-Moskovits család megbízásából. A második világháborúban komolyabb sérülést nem szenvedett. Malomként 1963-ig működött, majd raktárnak használták. A rendszerváltás után műemléki védelem alá került. 2000-től belső részét elbontották, majd a meghagyott falak mögött 2007–2009 között irodaházat, szállodát és lakóházakat alakítottak ki. 2010-től divatos, úgynevezett „loftlakás”ok (ipari épületből átalakított lakás) működnek benne, szám szerint 130. Ezeknek ára a 2010-es évek közepén 37 és 140 millió forint között mozgott. Jegyzetek Források https://9.kerulet.ittlakunk.hu/utcak-terek/120603/malomtura-ambrussal https://egykor.hu/budapest-ix--kerulet/gizella-gozmalom/1447 http://www.lakaskultura.hu/alomotthonok/egy-egykori-malomepulet-elegans-ujjaszuletese/ https://www.ingatlanbazar.hu/blog/ingatlanpiaci-korkep/loft-lakasok-egy-budapesti-malomban/ http://www.muemlekem.hu/muemlek/show/-8088 http://nol.hu/archivum/archiv-39233-27650 Bolla Zoltán: Újlipótváros építészete 1861–1945. Budapest: Ariton Kft. 2019. ISBN 9786150058528 1882-es térképábrázolás 1908-as térképábrázolás További információk Klement Judit: Gőzmalmok a Duna partján. A budapesti malomipar a 19-20. században. Budapest, 2010, ISBN 978-963-346-946-0 https://www.industrialheritagehungary.com/02-Industrial-Heritages/01-Food/gizella-mill.html (angolul) Bazsó Gábor: A Gizella Gőzmalom (Örökség – Műemléklap – Örökségvédelem Műemléklap, 2001/1-2. szám) Kapcsolódó szócikkek Budapesti gyárak listája Budapest IX. kerületének műemléki listája
Pusztavacs

Pusztavacs ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Dabas im Komitat Pest. Zur Gemeinde gehört der Ortsteil Rákóczitelep. Die Einwohnerzahl von Pusztavacs beträgt gut 1400 (Stand 2011). Geografische Lage Pusztavacs liegt etwa 50 Kilometer südöstlich von Budapest und gut 13 Kilometer östlich der Kreisstadt Dabas. Nachbargemeinden sind Hernád, Örkény und Dánszentmiklós. Auf dem Gebiet der Gemeinde befindet sich der geographische Mittelpunkt Ungarns. Um diesen zu markieren, wurde 1978 nach Plänen des Architekten József Kerényi eine 11 Meter hohe achteckige Pyramide errichtet, die 2002 renoviert wurde. Sehenswürdigkeiten Gedenkstelen der Märtyrer von Arad (Az aradi vértanúk kopjafái), erschaffen von Tibor Fehér Römisch-katholische Kirche Szent Ágoston Ruine einer Kirche aus der Árpádenzeit Weltkriegsdenkmal (I. világháborús emlékmű), erschaffen 1927 von Anna Bradofka Verkehr Durch Pusztavacs verläuft die Landstraße Nr. 4607, drei Kilometer westlich die Autobahn M5. Es bestehen Busverbindungen über Örkény nach Dabas. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich sechs Kilometer südwestlich in Örkény. Einzelnachweise Weblinks Puszta-Vacs in A Pallas nagy lexikona (ungarisch) Pusztavacs (ungarisch)
Pusztavacs

Pusztavacs is a village in Dabas district, Pest county, Hungary, about 54 km south-east of the capital Budapest. Its population consists of 1,530 inhabitants. Pusztavacs was first mentioned in records in 1274. It is notable for featuring the geographical centre of the country. To mark that centre, an 11-meter high octagonal pyramid was built in 1978 by the plans of the architect József Kerényi. The tower was burnt down in 2001 and later rebuilt in 2004. Some sights include ruins of a 15th-century church of Saint Augustine and a memorial to the 13 martyrs of Arad. References
Pusztavacs

Pusztavacs é uma vila no Condado de Pest (Pest Megye), Hungria, cerca de 54 km a sudeste da capital Budapeste. Sua população é de 1.530 habitantes. A vila é notável por ser o Centro Geográfico do país, que é marcado por uma pirâmide octogonal de 11 metros de altura, construído em 1978 com projeto do arquiteto József Kerényi [1]. 47° 10′ 17″ N, 19° 30′ 04″ L
Pusztavacs, Pesta

Pusztavacs este un sat în districtul Dabas, județul Pesta, Ungaria, având o populație de 1.378 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Pusztavacs avea 1.378 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (99,47%) erau maghiari. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,53% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (52,18%) erau romano-catolici, existând și minorități de reformați (4,79%) și persoane fără religie (3,92%). Pentru 37,45% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note