NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lengyel nemzetiségi templom

A lengyel nemzetiségi templom (Mindenkor Segítő Szűz Mária plébániatemplom) Budapest X. kerületében áll, az itt élő katolikus lengyelek részére épült. A Magyarok Nagyasszonya-sziklatemplom mellett a legismertebb magyarországi lengyel vallási intézmény. Története A 20. század elejére több tízezer lengyel telepedett le Budapesten. A kőbányai kőfejtőkben dolgozó kolónia tagjai 1907-től a Conti-kápolnában tartották szertartásaikat, majd Wincenty Danek lengyel pap 1914-ben szerezte meg az engedélyt egy önálló, római katolikus lengyel templom megépítésére. Az első világháborúban nem indulhatott meg a munka és a gyűjtés is nehezen haladt. Végül – lengyelországi és amerikai lengyelek támogatásával – 1925-ben kezdődött el az építkezés Árkay Aladár tervei alapján. A templomot 1930 augusztusában szentelte fel August Hlond, Lengyelország bíboros-hercegprímása. 1952-ben a kommunista hatalom a templomot elvette a lengyelektől, de továbbra is templomként működött, így épségben megmaradt 1989-ig, amikor a lengyel közösség újra birtokba vehette. Egy 1993-as rendelettel helyi műemléki védettségbe került. 2015-ben a templom a lengyel katolikus egyháztól Szent II. János Pál pápa-ereklyét kapott, melyet Erdő Péter bíboros, esztergom–budapesti érsek helyezett el. Leírása Az enyhén szecessziós stílusban épült templomhoz balról masszív, bástyaszerű, torony csatlakozik. Lépcsősoron jutunk a bejárathoz, azon keresztül az előtérbe, ahol a templom építését támogató személyek, cégek és intézmények, valamint Wincenty Danek, első plébános és August Hlond, a templom felszentelője emléktáblái találhatók. A főhajót lengyel és magyar boldogokat, szenteket ábrázoló festett ablakok díszítik (Palka József és Dobsa Béla művei). Jobb oldalon: Szent Zoerardus, 11. századi lengyel származású remete, bencés szerzetes Árpád-házi Boldog Jolán, IV. Béla leánya, Jámbor Boleszláv herceg felesége Szent Kázmér, IV. Kázmér lengyel király fia, az ifjúság védőszentje Grodecz Szent Menyhért, a kassai vértanúk egyike Bal oldalon: Szent Adalbert prágai püspök, Szent István bérmálója Szent László király Szent Kinga, IV. Béla leánya, a magyarországi lengyelek védőszentje Boldog Szalóme, Kálmán magyar herceg lengyel származású felesége A szentély előtti enyhén csúcsíves diadalíven a Madonna és a magyar és lengyel címerpajzsot tartó angyalok képe alá festett szalagsávban kétnyelvű felirat olvasható: „Oltalmad alá futunk”. A szentély festett üvegablaka Szűz Máriát és Jézus Krisztust ábrázolja, fölötte a felhőn trónoló Szentháromság látható. Az oltár fő dísze a Czestochowai Madonna képe. A szentély két oldalán Fekete Madonna- és Jézus Szíve mellékoltárt alakítottak ki. A külső falon, a bejárat mellett a Katyńi vérengzés áldozatainak emléktáblája látható. Jegyzetek Források Budapestcity.org Archiválva 2016. január 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Templom.hu További információk Miserend.hu Műemlékem.hu Esztergom-Budapesti Főegyházmegye honlapja Esztergom-Budapesti Főegyházmegye honlapja
Leányvár (Miskolc)

Leányvár mára elpusztult földhalomvár a Bükk-vidék központi hegyeinek déli lejtőjén. Miskolctapolcától 3,5 kilométerre délre fekszik. Elhelyezkedése A vár a 258 méter magas Leányvár-tetőn található. Története A várat oklevelek nem említik, benne feltárás nem történt, így történetéről semmit sem tudunk. Sándorfi György a környék birtoklástörténete alapján a motte-típusú várak közé sorolta, Nováki Gyulával építését a 13. századra tették, és a németországi származású Lambert egri püspökhöz kapcsolták. Újabban Baráz Csaba véleménye szerint az ismert mottéktől való formai eltérések miatt és régészeti leletek hiányában ez a vélemény nem megalapozott. Ő a kisgyőri Halomvárral együtt Leányvárat is vaskori kultikus építménynek tekinti. A vár környékén több, ovális alakú vaskori temetkezési hely (tumulus) is található. Feltárása A várhegy szintvonalas felmérését Ráksi Miklós és Lossos Miklós végezte el 1967-ben. Leírása A vár árkai jelentős méretűek (kb. 200×300 m), és jó állapotban maradtak fenn. A központi halom egy mély árokkal övezett, különösen nagy terület közepén található, az árkot a bejáratnál töltés szakítja meg. A vár területén falazott épületnek nincs nyoma. Források Leányvár a Történelmi Magyarország várai c. honlapon Feld István: Földhalomvárak Magyarországon. In: Várak, kastélyok, templomok, 2008/5. 5. o. Baráz Csaba: Várak vagy szakrális építmények? A bükkaljai Leányvár és Halomvár rejtélye. In: Élő táj. Szerk. Buka László. Debrecen, 2000. 211–227. o.
Estadio Ligeti

El Estadio Ligeti es un estadio multiusos ubicado en la ciudad de Vác en Hungría y que actualmente es la sede del Vác FC.​ Historia El estadio fue inaugurado el 4 de octubre de 1967 con el nombre Vác Városi Stadion, y el partido inaugural fue entre el Vác FC contra el MTK Hungaria que terminó 1-5. El mayor número de espectadores hasta el momento fue el 13 de octubre de 1990 cuando 15.000 personas asistieron al partido por el campeonato contra el Ferencvarosi TC que terminó 1-1. Facilidades También cuenta con iluminación y pista de atletismo. El tipo de terreno es de césped natural y el marcador es electrónico.​ Referencias Enlaces externos Stadion Városi Vác en magyarfutball.hu (en inglés)
Ligeti Stadion

A Ligeti Stadion Vácon található, korábbi nevén Vác Városi Stadion és jelenleg a Vác FC stadionja Címe: Vác, Stadion u. 2. Befogadóképessége: 9 500 fő. A pálya mérete: 109×66 méter. Világítása és futópályája is van. A talajtípusa természetes füves, eredményjelzőtáblája elektronikus. Története A stadiont 1967. október 4-én adták át. A nyitómérkőzés: Vác – Magyarország 1–5 edzőmérkőzés volt. Az eddigi nézőcsúcs 1990. október 13-án született, amikor az az FTC elleni bajnokira 15 000 ember látogatott ki. A mérkőzés végeredménye 1-1 lett. Források "Vác, Ligeti Stadion". magyarfutball.hu. Hozzáférés: 2011. július 31.. "Ligeti Stadion - Vác". europlan-online.de. 2013. június 23. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. július 31..
Стадион Лигет

Стадион Лигет (мађ. Ligeti Stadion) е вишенаменски стадион у Вацу, у Мађарској. Користи се углавном за фудбалске утакмице и домаћи је стадион ФК Вац.. Стадион може да прими 9.000 људи. Стадион такође има осветљење и писту. Тип тла је природна трава, а семафор је електронски. Историјат стадиона Стадион је предат на употребу 4. октобра 1967. године. Утакмица отварања је била између фудбалског клуба Вац - Мађарске репрезентације. Утакмица је била послужила за тренинг утакмица а крајњи резултат је био 1 : 5. Највећа посећеност на стадиону је био 13. октобра 1990. године, када је 15.000 људи посетило првенствену утакмицу између ФК Ваца и ФК Ференцвароша. Утакмица је завршена резултатом 1 : 1. ФК Вац је тада играо под именом ФК Вашуташ БВШК Прва утакмица Референце Спољашње везе Вароши стадион Вац на magyarfutball.hu
Liszt Ferenc Konferencia- és Kulturális Központ

A Liszt Ferenc Konferencia és Kulturális Központ Sopron kulturális életének központja. Jelen formájában 2002 ősze óta várja a látogatókat. Fekvése Története Az eklektikus stílusú épületet 1873-ban adták át. Az egykori soproni kaszinó bejárati csarnokát 1963-ban Perczel Dénes tervei alapján átalakították. A neoreneszánsz épület keleti homlokzata elé íves alaprajzú, alumíniumlemezzel burkolt bejárati csarnok került. Az egykori városi kaszinó nemcsak a konferencia központnak ad otthont, de itt található a Magyar Művelődés Háza is. Az épületben olyan jelentős művészek adtak koncerteket, mint Goldmark Károly, Liszt Ferenc vagy Bartók Béla. Termei Széchenyi-terem (befogadóképessége: 600 fő). Liszt-terem (befogadóképessége: 450 fő) Petőfi-terem (befogadóképessége: 250 fő) továbbá 5 kisebb terem (befogadóképességük: 40 fő/terem) Források vistahungary Archiválva 2014. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben vendegvaro További információk Az épület a műemlékem.hu-n
Liszt Ferenc tér

Liszt Ferenc tér est une vaste place de Budapest, située dans le quartier de Terézváros (6e arrondissement) à proximité d'Andrássy út et du Nagykörút. On y trouve le siège de l'Université de musique Franz-Liszt. La place forme avec Jókai tér un vaste espace conquis par les terrasses et les débits de boisson. Portail de Budapest
Liszt Ferenc tér

A Liszt Ferenc tér Budapest VI. kerületében található. Fekvése Határai: Andrássy út 45., Paulay Ede utca 60., Király utca 62. és 64., Dohnányi Ernő utca 1. és 2., Andrássy út 47. Története Korábbi nevei: 1785-től Fabriekengasse, 1850-től Gyár utca, 1907-től Liszt Ferenc tér. A 19. század utolsó harmadában parcellázott, beépítetlen terület volt, csak a nyugati oldalán állt egy épület, keleti oldalát a Gyár utca (ma Jókai utca) határolta. Környéke sem alakult még ki ekkor, a Kertész utca csak a Dob utcáig terjedt. Nevét 1907-ben kapta, az ekkor megnyitott Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola miatt nevezték el a Gyár utcának ezt a részét a zeneszerzőről. A Liszt Ferenc-tér 11-ben lakott Szép Ernő magyar költő és író. A tér Andrássy út felőli oldalán Ady Endre szobra áll, Csorba Géza alkotása 1960-ból. A tér közepén névadója, Liszt Ferenc emlékműve látható, mely Marton László szobrászművész, Finta József építész és ifj. Szlávics László iparművész 1986-ban készült alkotása. A tér ma sűrűn cserélődő teraszos vendéglátóhelyeiről ismert és népszerű, karácsony előtt kirakodóvásárt rendeznek itt. Jelentősebb épületei A fásított tér és a Király utca sarkán áll a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem eklektikus-szecessziós épülete. A tér legrégibb épülete a 7. számú: kétemeletes saroklakóház késő klasszicista stílusban épült 1860-ban Zofahl Lőrinc tervei alapján, egy régebbi földszintes ház maradványainak felhasználásával. Források Budapest lexikon II. (L–Z). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 34. o. ISBN 963-05-6411-4 Budapest teljes utcanévlexikona, Sprinter Kiadó, 2003
Hodos holtág

A Hodos holtág Nagyhódos és Kishódos között található holtág. A Túr szabályozása előtt annak bal oldali mellékfolyója volt Hodos-patak néven Neve A Hodos-patak a vízében egykor élő hódokról kapta a nevét. Futása A Túrnak egy ága a szárazberki határban kiszakadva, Garbolc alatt elmenve, Nagyhódost, Kishódost érintve, a sonkádi malomnál ismét a Túrba megy. Szabályozása A Túrnak 1928-1929 évi szabályozása a Hodosnak is szabályozása volt. Ahol a Túr ma Magyarország területére lép, az a régi Hodos medrében volt. Mindössze két "hosszabb" szakasz - 1.) a Nagyhódos és Kishódos községek között tervezett 2100 méter hosszú átvágás és kb. 2000 méternyi; 2.) az Új-Túr - báró Kende Zsigmond-csatorna, 11,5 km - ami Hodos kívüli mederben van. A jelenlegi Hodos holtág a Nagy- és Kishódos közötti, 2000 méternyi szakasz. (Kishódos a Hodos holtág kiindulópontja.) Múltjából 1909. máj. 30.: Hajdú Péter kishódosi református lelkész pünkösd első napján a községben folyó Hodos-patakba ment fürödni. Az ifjú lelkész a hideg patakban szívgörcsöt kapott s alámerült - a lelkész halva került ki a Hodosból. Források Ortvay Tivadar: Magyarország régi vízrajza a XIII-ik század végéig. 1. kötet. – Budapest : MTA, 1882. – 376. p. Kis-Hodos 1895. kataszteri térképe (magyar nyelven) (html) Mapire.eu (Hozzáférés: 2020. október 6.) Jegyzetek
Fuchs-kastély

A Fuchs-kastély egy egykori villaépület Budapest XVII. kerületében, mely ma a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Rákoskeresztúri könyvtárának ad otthont. Története Az 1890-es években épült a gazdag rákoskeresztúri kereskedő, Fuchs Ignác megbízásából, saját családja részére. Az épület azonnal helyi nevezetesség lett, a XX. század fordulóján nyomtatott rákoskeresztúri képeslapokon is rendszeresen szerepelt. Az izraelita vallású család házát a második világháború alatt elkobozták, körülötte alakították ki a környékbeli zsidóknak a helyi gettót, a végén pedig nyilasházként funkcionált. A következő rendszerben is állami tulajdonban maradt, állaga lassan leromlott, díszességét a korszellemnek megfelelően lecsupaszították. Egykori kertjét fokozatosan felszabdalták, az idők során több irodaház is épült benne, vagy köré, amik ma kivétel nélkül állami intézményeknek adnak otthont: a kerületi mentőállomás (és orvosi ügyelet) mellett a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, illetve a Kormányablak helyi kirendeltségei, valamint a kerületi városháza épületei, ezek dolgozói parkolója, és még néhány üzlet is a Pesti út mentén. A 2000-es évekre roppant elhanyagolttá vált épületet 2005-2006-ban felújították és 2006 júniusában megnyitott benne a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár rákoskeresztúri tagkönyvtára a földszinten, az emeleten pedig többek között az önkormányzat Környezetvédelmi csoportja található. A kertjének még megmaradt részét 2010-ben, a Fő tér kialakításakor közparkosították, a Pesti út és a vele párhuzamos Egészségház utca között átjárót nyitva rajta keresztül. Ennek a keretében 2011-ben a Városházához kapcsoltan egy, a kastélykert felé épült bővítés révén egy étterem is helyet kapott itt. Jegyzetek Források Rákosmente - arculati kézikönyv, rakosmente.hu (utolsó hozzáférés: 2022. augusztus 15.) Rákosmente, az új kerületközpont, epiteszforum.hu, 2010. június 25. (utolsó hozzáférés: 2022. augusztus 15.) A könyvtár története, fszek.hu (utolsó hozzáférés: 2022. augusztus 15.) A holokauszt rákosmenti áldozatainak domborműves emléktáblája, kozterkep.hu, 2006. június 8. (utolsó hozzáférés: 2022. augusztus 15.)
First Field

Das First Field, früher MÁV-Előre-Stadion, ist ein American-Football-Stadion im ungarischen Székesfehérvár. Es ist die Spielstätte der Fehérvár Enthroners in der European League of Football (ELF) sowie der ungarischen American-Football-Nationalmannschaft. Nach einer Erweiterung 2023 bietet die Anlage Zuschauern etwa 4000 Plätze. Der Name First Field leitet sich aus der Tatsache ab, dass das Stadion das erste reine American-Football-Stadion Ungarns ist. Geschichte Das First Field wurde 2016 erbaut. Der Bau erfolgte parallel zum Bau des neuen Sóstói Stadions und nutzte Bauteile und Sitzplätze des alten Stadions an selber Stelle. 2018 wurde auf der Anlage eine Turnhalle sowie ein zusätzlicher Kunstrasenplatz angelegt, der als Trainingsfeld und für Spiele der zweiten Mannschaften dient. 2020 wurde die Haupttribüne vollständig überdacht. 2021 wurde der Hungarian Bowl im First Field ausgetragen. Im Vorfeld der Saison 2023, der ersten Saison der Enthroners in der ELF, wird das Stadion ausgebaut. Eine Tribüne wird überdacht und die Zuschauerkapazität auf etwa 4000 Plätze ausgebaut. Weitere Nutzung Neben den Football-Mannschaften wird das Stadion auch von der Ultimate-Frisbee-Mannschaft Fehérvár Lions genutzt. Ebenso nutzt das jährliche Fezen Fesztivál das Stadion. Einzelnachweise
Dvacetipatrová budova (Miskolc)

Dvacetipatrová budova (maďarsky Húszemeletes) je administrativní budova, která stojí v maďarském městě Miskolc. Dokončena byla v roce 1968 a je jednou z dominant města. Nachází se v lokalitě bývalé Svatopetrské brány (maďarsky Szentpetéri kapu). V celém městě je nejvyšší budovou a převyšuje ji jen vyhlídka na vrcholku Avasu. Ernő Heima navrhl několik takových budov pro více maďarských měst, např. v Debrecíně nebo v Pécsi. Na základě jeho vize velkých obytných budov miskolcký věžák připravili Zoltán Nagy a Sándor Rózsa. Dokončena byla v roce 1968. Pater má nicméně pouze osmnáct. Po dokončení byly místní byty přiděleny policistům, učitelům a místním politikům. Po roce 1989 se složení obyvatel podstatně změnilo. Ve 21. století byla diskutována myšlenka privatizace objektu a jeho přestavby a změny využití. V roce 2024 o ní bylo nakonec rozhodnuto, ačkoliv budova chátrala. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dvacetipatrová budova na Wikimedia Commons
II. János Pál pápa tér (Miskolc)

A II. János Pál pápa tér Miskolcon, a diósgyőri városrészben található. Története, leírása A Diósgyőr szívében fekvő területen – előző nevein „Pálos tömb”, majd „Kis szilvamag” – eredetileg házak álltak, de a térség ezek elbontása után elhanyagolt állapotba került, törmelékhalmok borították, részben autóparkolóként használták. Felújítása, illetve kiépítése a „Diósgyőri városközpont integrált rehabilitációja” projekt keretein belül valósult meg 2019–2020-ban, és szorosan kapcsolódott a a Zöld Nyíl projekt befejezéséhez. Korábban a közelben volt az 1-es villamos végállomása, de a projekt keretén belül a villamospályát meghosszabbították Felső-Majláthig. A II. János Pál pápáról elnevezett tér az Árpád út panelsorával szemben, az út déli oldala és a Szinva között fekszik. A tér lépcsőzetesen ereszkedik a patak felé, így közvetlen kapcsolatba kerül a vízfelülettel. A parkszerűen megvalósított téren hangulatos kis sétányokat alakítottak ki (a járdafelület mintegy 207 négyzetméter), rajtuk kandeláberekkel, utcabútorokkal, virágágyásokkal és fákkal. Mindezek mellett a tér északi sarkában egy burkolatba süllyesztett, este kivilágítható szökőkutat is elhelyeztek, amely 6–8 méter magasra lövi a vízsugarakat. A projekt keretén belül a teret északkeleten lezáró közúti hidat is felújították. A parkot Dobos Sára okleveles táj- és kertépítész tervezte, amiért elnyerte a Magyar Tájépítészek Szövetsége díját a 2021. évi Virágos Magyarország versenyen. A 3427 m² területű teret 2020. december 21-én adták át a diósgyőrieknek. A Diósgyőri római katolikus templom udvarának északi részén, a Szinva jobb oldalán 2020. október 22-én adták át II. János Pál pápa bronzszobrát, amely szembefordulva a térrel, Mikolai Vince diósgyőri plébános szavai szerint „áldó kezével befogja az egész teret”. Az egész alakos bronzszobor alkotója Kovács Jenő szobrászművész. Képek Források Befejeződött A II. János Pál pápa tér felújítása. minap.hu. MIKOM (2020. december 21.) (Hozzáférés: 2022. október 13.) II. János Pál pápa tér - Miskolc. szallas.hu. Szallas.hu (Hozzáférés: 2022. október 13.) Megújul a miskolci II. János Pál pápa tér. dhjepito.net. DHJ (2020. február 20.) (Hozzáférés: 2022. október 13.) „Ne féljetek!” – Szobrot kapott Szent II. János Pál pápa Miskolcon. magyarkurir.hu. Magyar kurír (2020. október 23.) (Hozzáférés: 2022. október 13.) Díjat kapott a II. János Pál pápa tér. pannonhirnok.com (2021. december 15.) (Hozzáférés: 2022. október 13.)
Városmajori Kós Károly Általános Iskola

A Városmajori Kós Károly Általános Iskola, korábban Városmajor utcai Elemi iskola egy budapesti oktatási intézmény, épületcsoportja műemléki védelem alatt áll. Története Az iskola 1910 augusztusa és 1911 novembere között épült Kós Károly és Györgyi Dénes építész tervei szerint a Bárczy István kislakás- és iskolaépítési programja keretében. A kivitelező Drumka József volt, a festményeket Sidló Ferenc készítette. Az iskola bútorzatát Menyhért Miklós tervezte. Az iskolához óvoda is épült, és a megnyitáskor 332 tanuló (külön leány- és fiúosztályokban) és 30 óvodás számára biztosított foglalkozási lehetőséget. Az első világháború idején, 1914 és 1916 között az iskola hadikórházként működött. A második világháború alatt, 1944-ben az épület sérüléseket szenvedett, és egy részét ismét kórházként használták. 1971–1973-ban gázfűtésre tértek át, és kisebb rekonstrukciókat is végeztek az épületen. Az iskola napjainkban Városmajori Kós Károly Általános Iskola néven működik. Az iskola 1986-tól viseli Kós Károly nevét. Az épület műemléki rekonstrukciója 1999-ben zajlott. Az iskola épülete nagyfokú hasonlóságot mutat az ugyanebben az időben Zrumeczky Dezső által tervezett Áldás Utcai Általános Iskola épületével. Képtár Jegyzetek Források Kabdebó Gyula: Budapest székesfőváros kislakás és iskola építkezései; Pátria Nyomda, Budapest, 1913 (A Magyar Építőművészet külön füzete) Papp Júlia: Kislakás- és iskolaépítés Budapesten a 20. század elején – Kiállítás Erdélyi Mór fényképeiből Kós Károly Általános Iskola, Budapest Egyéb irodalom A Városmajor utcai Kós Károly Ének-zene Tagozatos Általános Iskola In: Rosch Gábor: Hegyvidéki épületek. A XII. kerület középületei, iskolái, kórházai, szállodái, templomai, Hegyvidék Lapkiadó, Budapest, 2005, ISBN 963-216-763-5, 54-58. o.
Lehel tér

A Lehel tér (1951-ig: Ferdinánd tér, majd 1990-ig: Élmunkás tér) Budapest XIII. kerületében található forgalmas közlekedési csomópont. A teret a Váci út, a Bulcsú utca, a Lehel utca és a Szent Margit tér határolják. Fekvése A tér a XIII. kerület délkeleti részén fekszik. A Váci út, a Bulcsú utca, a Lehel utca és a Szent Margit tér határolja. Története A teret feltehetőleg a 19. század közepétől-végétől, 1951-ig Ferdinánd térnek hívták. A tér átnevezésre került 1951-ben, a tér neve onnantól Élmunkás tér lett. A teret a rendszerváltás után újra átnevezték, azóta hívják Lehel térnek. Megközelítése budapesti tömegközlekedéssel Metró: Busz: 15 Villamos: 14 Trolibusz: 76 Híresebb épületek a közelben Árpád-házi Szent Margit templom: A tér egyik jellegzetes építménye, bár hivatalosan a Szent Margit téren áll. 1933-ban adták át. Érdekessége, hogy egész nap nyitva áll a hívők és a látogatók előtt. Lehel Csarnok: A lebontott Lehel téri piac helyén ifj. Rajk László tervei szerint épült meg 2002-ben, beceneve gyakran csak Kofahajó. Ferdinánd híd (1990-ig: Élmunkás híd): A híd a kerület határán fekszik, 1874-ben építették, 1940-1942 között, 1982-ben és 1999-ben felújították. Élmunkás házak a Lehel utca elején (1949-1950 között épültek) Galéria Jegyzetek Források https://www.bkk.hu/apps/docs/csomoponti-terkep/lehelter.pdf Kapcsolódó szócikkek Lehel tér metróállomás
Црква Преноса моштију светог Николе (Сечуј)

Црква Преноса моштију светог Николе је један од православних храмова Српске православне цркве у Сечују (Dunaszekcső). Црква припада Будимској епархији Српске православне цркве. Црква у Сечују је посвећена Преносу моштију светог Николе. Историјат После велике Сеобе Срба саграђена је 1690. године првобитна црква од плетера.Та црква је изгорела у пожару. Сечуј је био око двадесет година без православне цркве. Садашња црква подигнута је око 1750. године, уз велике сметње Барањске жупаније и Верске комисије Угарског намесничког већа. Звоник је подигнут 1795. године. Веће поправке на цркви су рађене 1889. и 1895. године. Последња обнова цркве је била 2018. године. Иконостас је са краја 16. века и представља слабији сликарски рад.У цркви се чувају две иконе из средине XVIII века. Галерија Види још Православље у Мађарској Срби у Мађарској Епархије Српске православне цркве Епархија будимска Сечуј Референце Спољашње везе Чувари блага Чарнојевића Љиљана Стошић - СРПСКА УМЕТНОСТ 1690-1740 - pdf
International School of Budapest

The International School of Budapest (abbreviated ISB, Hungarian: Budapesti Nemzetkozi Iskola) is an international school located in District XI of Budapest, Hungary. It is the third most expensive private school in Budapest. Established in 1996, the school follows the British National Curriculum and offers both Hungarian-English bilingual and English-language educational programs. It is maintained by the International Education Centre Foundation. Since 2025, the school has been led by Karin Wouters as head of school. In 2023, ISB relocated to a new campus in District XI, provided by the IT Campus, which includes modern facilities such as a gymnasium, café, and restaurant. The campus is shared with Kodolányi János University. As of 2025, the International School of Budapest ranks as the third most expensive private school in Hungary, following the American International School of Budapest and the British International School Budapest. Curriculum Early childhood education at the school is based on the standards of Hungarian state kindergartens. From Grade 1 to Grade 8, students follow either a bilingual Hungarian-British English program or a British English-only program, with the latter being the preferred option. In the upper secondary school, students are prepared for the International General Certificate of Secondary Education (IGCSE) examinations. Since 2020, the school has also offered the International Baccalaureate (IB) Diploma Programme, as well as the IB Certificate Programme for students not enrolled in the full diploma track. References