NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Oláh Gábor utcaistadion

Het Oláh Gábor utcaistadion is een multifunctioneel stadion in Debrecen, Hongarije. Het stadion wordt vooral gebruikt voor voetbalwedstrijden. De voetbalclub Debreceni VSC maakte tot 2013 gebruik van dit stadion. Die club is daarna naar het Nagyerdei-stadion gegaan. In het stadion is plaats voor 10.000 toeschouwers.
Oláh Gábor utcai stadion

Oláh Gábor utcai stadion drugi pod względem wielkości stadion Debreczyna na Węgrzech po stadionie Nagyerdei, który był miejscem wielu meczów pierwszej ligi piłki nożnej. Położony jest na terenie Debreceni Sportcentrum (Debreczyńskiego Centrum Sportowego) zarządzanego przez Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft., gdzie znajduje się główne i treningowe boisko trawiaste, boisko o nawierzchni żużlowej i cztery małe boiska o nawierzchni bitumicznej. W latach 1993–2014 był stadionem domowym zespołu Debreceni VSC. Dojazd do stadionu Tramwajem nr 1 z dworca kolejowego Debrecen Nagyállomás: wysiadając na 9 przystanku, należy iść obwodnicą Nagyerdei körút wysiadając na 10 przystanku (obok krytej pływalni Aquaticum), należy iść ulicą Oláh Gábor utca Samochodem: przyjeżdżając drogą krajową nr 4 lub nr 33, należy trzymać się linii tramwajowej wzdłuż obwodnicy Nagyerdei körút przyjeżdżając autostradą M3, należy zjechać na autostradę M35 na węźle Debrecen/Hajdúböszörmény i jechać w stronę Debrecen-Józsa. Na zjeździe 37 należy skręcić na drogę krajową nr 354 i następnie na skrzyżowaniu z drogą nr 35 skręcić w lewo w stronę miasta. Na czwartych światła skręcić w lewo w ulicę Doberdó, a stąd do końca prosto wzdłuż ulicy Dóczy József utca do placu Egyetem tér z rondem (przy którym stoi dziesięciopiętrowy budynek szkoły muzycznej Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola), które przejeżdżamy na wprost i dojeżdżając do linii tramwajowej skręcamy w prawo na obwodnicę Nagyerdei körút. Stąd droga wiedzie już prosto do stadionu. Mecze reprezentacji Węgier na stadionie Przypisy Linki zewnętrzne Képek és adatok(változások) a magyarfutball.hu-n Sportkomplexum Nemzeti sport Magyar stadionok Sporthírado
Стадион Олах Габор ут

Стадион Олах Габор ут (мађ. Oláh Gábor utcai Stadion), је стадион у Дебрецину, Мађарска. Стадион се највише користи за клупски фудбал. Користи га ФК Дебрецин. Стадион прима 10.200 гледалаца. Током 2014. године замењен је са Нађердеи стадионом. Галерија Референце Спољашње везе Стадион Олах Габор ут на magyarfutball.hu Стадион Олах Габор ут на allstadiums.ru
Lake Feneketlen

Lake Feneketlen (Feneketlen-tó, "Bottomless Lake") is a pond in the 11th district of Budapest, Hungary. The lake was formed in 1877, when clay was removed from the site to supply a brick factory that was situated at nearby Kosztolányi Dezső tér. The lake's water quality in the 1980s began to deteriorate, until a water circulation device was built. The fishing is forbidden on this lake. References
Фенекетлен

Фенекетлен (венг. Feneketlen-tó) — искусственное озеро в Венгрии. Находится в 11-м районе Будапешта. В длину протягивается на 200 м, максимальная ширина составляет 40 м. Берега благоустроены. Популярное место отдыха. Название Название озера в переводе на русский язык означает «Бездонное». История Озеро Фенекетлен представляет собой затопленный глиняный карьер кирпичного завода. Окончательно оно сформировалось в 1877 году. В 1980-х годах в связи с ухудшением качества воды в озере, в нём была устроена искусственная циркуляция воды. Характеристика Рядом с озеро находится уютный живой парк, где можно прогуляться. Здесь осталось несколько древних памятников, которые придают местности особый исторический дух, рядом находятся кафе и детские площадки. По озеру плавают утки, которые уже давно привыкли к посетителям, поэтому они совсем не боятся подплывать близко к берегу и лакомиться угощениями туристов. Фенекетлен — одно из любимых мест среди туристов, особенно в летнюю жару. Кроме того озеро сегодня является популярным городским местом для рыбалки. Источники Szlabóczky Pál: Hajszálerek — A budai Feneketlen-tó vízháztartásának javítása, Mérnök újság: a Magyar Mérnöki Kamara lapja, 2010. (17. évf.) 6-7. sz. 24-26. old. Jurecska Laura: A Feneketlen-tó vízszintingadozása, Élet és tudomány, 2008. (63. évf.) 34. sz. 1061. old. Illés István: A Feneketlen-tó feltámasztása: iszapbirkózás, HVG, 1983. (5. évf.) 28. (214.) sz. 34-35. old. Trautmann Tibor: Meggyógyul-e a Feneketlen-tó?, Búvár (1960—1989), 1983. (38. évf.) 9. sz. 416. old. Szilágyi Éva — Szabó Judit: A Feneketlen-tó algái, A tatai Herman Ottó Kör (= Természettudományi Studió) munkái, 1973. 3. sz. 104, 106—109. old. Woynárovich Elek: Limnológia tanulmányok a Horthy Miklós út melletti «Feneketlen tó»-n, Állattani közlemények, 1938. (35. évf.) 1-2. sz. 13-42, +1 táblázat. old.
Фенекетлен

Фенекетлен (угор. Feneketlen-tó) — штучне озеро у столиці Угорщини — місті Будапешт. Назва Назва озера у перекладі на українську мову означає Бездонне. Історія Утворене на місці глиняного кар'єру цегельного заводу в кінці ХІХ століття. Остаточно сформоване у 1877 році. У 1980-х роках якість води почала погіршуватись. Тому тут було побудовано циркуляційний пристрій. Характеристика Озеро, ширина якого — 40 метрів, розтягнулося на 200 метрів в довжину. Поруч знаходиться затишний живий парк, де можна прогулятися. Тут залишилося кілька стародавніх пам'ятників, які надають місцевості особливий історичний дух, поруч знаходяться кафе та дитячі майданчики. По озеру плавають качки, які вже давно звикли до відвідувачів, тому вони зовсім не бояться підпливати близько до берега і ласувати частуваннями туристів. Фенекетлен — одне з улюблених місць серед туристів, особливо коли в літню спеку так не вистачає прохолоди. Крім того озеро сьогодні є популярним міським місцем для риболовлі. Посилання ,* Szlabóczky Pál: Hajszálerek — A budai Feneketlen-tó vízháztartásának javítása, Mérnök újság: a Magyar Mérnöki Kamara lapja, 2010. (17. évf.) 6-7. sz. 24-26. old. Jurecska Laura: A Feneketlen-tó vízszintingadozása, Élet és tudomány, 2008. (63. évf.) 34. sz. 1061. old. Illés István: A Feneketlen-tó feltámasztása: iszapbirkózás, HVG, 1983. (5. évf.) 28. (214.) sz. 34-35. old. Trautmann Tibor: Meggyógyul-e a Feneketlen-tó?, Búvár (1960—1989), 1983. (38. évf.) 9. sz. 416. old. Szilágyi Éva — Szabó Judit: A Feneketlen-tó algái, A tatai Herman Ottó Kör (= Természettudományi Studió) munkái, 1973. 3. sz. 104, 106—109. old. Woynárovich Elek: Limnológia tanulmányok a Horthy Miklós út melletti «Feneketlen tó»-n, Állattani közlemények, 1938. (35. évf.) 1-2. sz. 13-42, +1 táblázat. old. Budapest lexikon A-K 420. oldal Feneketlen-tó — Vendegvaro.hu Kiszáradás fenyegeti a budai Feneketlen-tavat — Origo, 2008. április 16. Ne menj el mellette: Feneketlen-tó — borsa.hu Cikk a Feneketlen-tóról [Архівовано 11 листопада 2016 у Wayback Machine.]
Déri-Museum

Das Déri-Museum (ungarisch Déri Múzeum) ist ein Kunst- und Volkskundemuseum in der ostungarischen Stadt Debrecen. Sein Hauptgebäude liegt am gleichnamigen Déri-Platz (Déri tér) im Zentrum der Stadt. Geschichte Bei seiner Eröffnung 1902 war das Déri-Museum ein noch vorwiegend stadthistorisches Museum. Eine Schenkung des Debrecener Juweliers Artúr Löfkovics bildete den Grundstock des Museums, aber auch andere Bürger der Stadt stifteten dem Museum Ausstellungsobjekte, um die Geschichte der Stadt für die Öffentlichkeit zu dokumentieren. Im Jahr 1920 schenkte der Debrecener Seidenfabrikant Frigyes Déri (1852–1924) dem Museum seine umfangreiche Sammlung ungarischer und fernöstlicher Kunst- und Kulturgegenstände. In den Jahren 1923 bis 1929 wurde das von den ungarischen Architekten Dénes Györgyi und Aladár Münnich im Stil des Neubarock entworfene Hauptgebäude errichtet, und 1930 als Déri-Museum neu eröffnet. 1938 erhielt das Museum eine bedeutende Sammlung volkstümlicher Kunstgegenständen aus dem Karpatenbecken von Frigyes Bruder György Déri. Seitdem halfen örtliche Ethnographen, Historiker und Archäologen, die Sammlung zu erweitern. Träger des Museums ist die Direktion der Museen des Komitats Hajdú-Bihar. Sammlungen Das Déri-Museums besitzt neben den archäologischen, stadthistorischen, heimat- und volkskundlichen und kunsthistorischen Sammlungen auch eine naturkundliche Abteilung. Das Museum zeigt neun ständige Ausstellungen: Stadtgeschichte, die Munkácsy-Gruppe, die Déri-Sammlung, „Unsere Vögel“, eine Mineraliensammlung, die Galerie alter Meister, die Galerie moderner Kunst, eine Glas-, Keramik- und Porzellansammlung sowie eine Sammlung Ägyptischer und Griechisch-Römischer Kunst. Vier gusseiserne Skulpturen des ungarischen Bildhauers Ferenc Medgyessy gewannen 1937 den Großpreis der Pariser Weltfachausstellung und sind vor dem Hauptgebäude des Museums aufgestellt. Christus-Trilogie Die bedeutendsten Exponate der Sammlung für bildende Kunst sind die im Munkácsy-Saal ausgestellten zwei Werke der Christus-Trilogie des ungarischen Malers Mihály Munkácsy. Die Kolossalgemälde „Ecce Homo“, „Christus vor Pilatus“ und „Golgatha“. Siehe auch Liste ungarischer bildender Künstler Weblinks Déri Múzeum. Offizielle Webseite. Abgerufen am 16. Dezember 2023 (ungarisch, englisch). Einzelnachweise
Musée Déri

Le Musée Déri (hongrois : Déri Múzeum, Musée Déri, prononcé [ˈdeːɾi ˈmuːzɛum]) est un musée consacré à l'histoire de la Hongrie situé à Debrecen. L'édifice est l'œuvre de Dénes Györgyi. Historique du musée Les projets précurseurs Les débuts La Révolution hongroise de 1848 De 1848 à nos jours Principales acquisitions et donations récentes Direction du musée Directeurs Conservateurs des départements Les différentes collections Activités du musée Galerie de photos Notes et références Bibliographie Voir aussi Articles connexes Liens externes Portail des musées Portail de l’histoire Portail de la Hongrie
Szent András-templom (Fertőd)

A süttöri római katolikus templom vagy Szent András-templom Fertőd város süttöri városrészében (Széchenyi u. 57.) található. A nagyméretű neogótikus templom 1889-ben épült. Homlokzatának közepén magas torony ugrik előre, sarkain egy-egy huszártorony áll. A templomban található Cziráki Margit síremléke (nyughelye). A templom kitűnő orgonájáról híres. Egyházzenei hangversenyei egyre népszerűbbek. A település első temploma nem a mai helyén állt. Feltehetően a Fertő áradásai miatt még a középkorban hagyták el a süttöriek azt a területet. 1906-ban fedezték fel a román kori templom alapfalait a mai Fertőd határában, amelyet ma is Jakabszigetnek hívnak. A XII. században épült templom feltehetően a tatárjáráskor pusztult el. 1888-ban új templom építéséhez láttak hozzá, amely két év alatt készült el. Ekkor a régi templomot lebontották, semmi mást nem hagytak meg belőle, mint az orgonát. A jelenlegi háromtornyos templomot 1889 szeptemberében Zalka János győri püspök szentelte fel, ünnepi beszédet Czilinger János, süttöri születésű endrédi plébános mondott. Tervezője Zatzka Lajos bécsi műépítész. Az építkezést vezető plébános Schlégel Péter. A templom építéséhez 50%-ban járult hozzá a község lakossága, 20%-ban az Eszterházy-hercegség, 30%-ban Bubics Zsigmond kassai püspök, aki Somogyban született, de a süttöri templomban keresztelték meg. 1935-ben a templom új orgonát kapott, amely Rieger Ottó királyi és udvari orgonagyárában készült Budapesten, a X. kerület Szigligeti utca 29. szám alatt, Geyer József tanár tervei szerint. A süttöri római katolikus templom új orgonája három manuálos, pneumatikus, 17 szóló és 30 mellék változatos. 1935. november 6-án áldották meg. A templom liturgikus terének kialakítása 1975-ben történt. A templom háromhajós, neogót stílusú. Főoltárát Szent András apostol, a két mellékoltárt Jézus Szíve és a Szűzanya tiszteletére szentelték. Süttör híveinek a száma 1970-ben 1550, 1980-ban 1435. Jelenleg a hívők száma a volt laktanya területén készült új épületekbe költözőkkel együtt állandóan változik.[forrás?] Kapcsolódó szócikkek Fertőd másik katolikus temploma az 1984-86 között épült modern Szent Kereszt templom Eszterháza városrészben. Tervezője Szabó István. Oltárképe, az „Esterházi Golgota”, Udvardi Erzsébet festőművész alkotása. Jegyzetek Források Boda László: A Fertő-Hanság és a Tóköz Szombathely, 2002 ISBN 963-202-961-5 dr. Bodor Péter: Kerékpárral a Fertő tó körül Budapest, 1993. ISBN 96385020 4 5 Külső hivatkozások http://www.kocsis-ferenc.hu/htm/templom.html http://www.fertodikirandulas.hu/fertod/szent_andras_templom.html https://web.archive.org/web/20070704163038/ http://www.margitkorhaz.hu/nevado/nevado.pdf Archiválva 2007. július 4-i dátummal a Wayback Machine-ben http://cyberpress.sopron.hu/article.php?id=10018
Our Lady of the Assumption Cathedral, Kaposvár

The Our Lady of the Assumption Cathedral (Hungarian: Nagyboldogasszony székesegyház) also called Kaposvár Cathedral It is located in the historic center of Kaposvár, is a religious building affiliated with the Catholic Church which is one of the largest Christian churches in Hungary, serves as the seat of the diocese of Kaposvár. Its construction began in 1885 and was completed in 1886. The first church was built in 1737–1744 in the Baroque style. The new neo-Romanesque cathedral was completed in 1886, after a year of work. In 1937 an image on the porch, which is representing the pastor, residents and mayor professing his faith in Christ and the veneration of the Virgin Mary in Hungary was placed. In 1958, the church received a new organ and in 1969 underwent a complete renovation. In 1977, its inside was modified to allow the proper functioning of liturgical activities. In 2003 he was placed on the western wall plate red marble memorial priests who have served in the cathedral. See also Roman Catholicism in Hungary List of cathedrals in Hungary Our Lady of the Assumption References
Catedral de Nuestra Señora de la Asunción (Kaposvár)

La catedral de Nuestra Señora de la Asunción (en húngaro: Nagyboldogasszony-székesegyház) es un templo de culto católico ubicado en la plaza Kossuth del centro histórico de Kaposvár, Hungría. El edificio funciona como la sede de la diócesis de Kaposvár desde su erección en 1993 y es, por sus dimensiones, uno de los templos cristianos más grandes de la región de Transdanubia Meridional.​ Historia El templo barroco precedente Los antecedentes del templo actual se remontan a la primera mitad del siglo XVIII. Tras la expulsión del Imperio otomano de la región, se hizo necesaria la organización de una nueva parroquia en el asentamiento. Entre 1737 y 1744 se construyó una primera iglesia de estilo barroco dedicada a la Virgen María.​ Debido al rápido crecimiento demográfico y al auge económico de Kaposvár durante el siglo XIX, esta estructura original resultó insuficiente para albergar a los fieles, lo que motivó su demolición para levantar un edificio de mayor envergadura.​ Construcción del edificio neorrománico La construcción de la actual catedral se llevó a cabo en un periodo notablemente corto entre 1885 y 1886, siguiendo los planos arquitectónicos del diseño neorrománico, corriente muy extendida en la Hungría de finales del periodo austrohúngaro. El nuevo templo fue consagrado en 1886. En 1937, con motivo de las celebraciones religiosas de la época, se instaló en el pórtico un relieve escultórico monumental. Dicha obra artística representa al párroco local de ese periodo, junto al alcalde y los ciudadanos de Kaposvár, en un acto iconográfico que simboliza la profesión de fe cristiana y la histórica devoción del pueblo húngaro hacia la Virgen María (tradicionalmente referida en la cultura magiar como la Patrona Hungariae).​ Modificaciones y restauraciones contemporáneas Durante la segunda mitad del siglo XX el edificio experimentó importantes renovaciones técnicas y estructurales: 1958: Se instaló un nuevo órgano de tubos en el coro, mejorando las capacidades acústicas y musicales del templo. 1969: Se acometió una restauración integral de la fachada externa y de las cubiertas dañadas por el paso del tiempo. 1977: El presbiterio y el espacio interno fueron remodelados arquitectónicamente. Esta reforma se realizó con el fin de adecuar el altar a las directrices litúrgicas emanadas del Concilio Vaticano II, que estipulaban una mayor cercanía del oficiante hacia los feligreses. 1993: El papa Juan Pablo II, mediante la bula Hungarorum gens, reestructuró las circunscripciones eclesiásticas de Hungría y elevó el templo al rango de catedral al fundar la nueva diócesis local.​ 2003: En la pared occidental del templo se descubrió una placa conmemorativa esculpida en mármol rojo en homenaje a todos los sacerdotes que ejercieron su ministerio en la comunidad parroquial de la catedral desde sus inicios. Véase también Arquitectura neorrománica Referencias Bibliografía L. Balogh Krisztina y Nagy Zoltán (2013). Kaposvár 300 - Helytörténeti olvasókönyv (en húngaro). Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata. ISBN 978-963-87678-5-1. Enlaces externos Sitio oficial de la Diócesis de Kaposvár (en húngaro).
Cathédrale Notre-Dame-de-l'Assomption de Kaposvár

La cathédrale Notre-Dame-de-l'Assomption de Kaposvár (en hongrois : kaposvári Nagyboldogasszony-székesegyház), parfois surnommée la Grande Église (Nagytemplom) est l'église cathédrale catholique romaine située à Kaposvár. Elle est le siège du diocèse de Kaposvár dans le sud de la Hongrie. Liens externes (hu) Site officiel Ressource relative à la religion : GCatholic.org Portail du catholicisme Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Hongrie
Cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine (Kaposvár)

La cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine (in ungherese: Nagyboldogasszony-Székesegyház) è la chiesa cattedrale della diocesi di Kaposvár, si trova nella città di Kaposvár, in Ungheria. Storia La prima chiesa fu costruita negli anni 1737-1744 in stile barocco. La nuova cattedrale neoromanica è stata completata nel 1886, dopo un anno di lavori. Nel 1937 è stata posta un'immagine sotto il portico, che rappresenta il parroco, il sindaco e gli abitanti della città che professano la loro fede in Cristo e adorano la Vergine Maria d'Ungheria. Nel 1958 la chiesa ha ricevuto un nuovo organo e nel 1969 ha subito una ristrutturazione completa dell'edificio. Nel 1977 sono stati modificati gli spazi interni per permettere lo svolgimento più agile delle funzioni liturgiche. Nel 2003 è stato collocata sulla parete occidentale una lapide in marmo rosso che ricorda i sacerdoti che hanno servito presso la cattedrale. Note Voci correlate Chiesa cattolica in Ungheria Cattedrali in Ungheria Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su szekesegyhaz-kaposvar.hu. (EN) Cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine, in GCatholic.org.
Katedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kaposvár

Katedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Kaposvár (węg. Nagyboldogasszony-székesegyház) – główna świątynia rzymskokatolickiej diecezji kaposvárskiej na Węgrzech. Odbudowana w neoromańsko-neogotyckim stylu, katedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny dominuje przy Placu Kossutha. Pierwszy kościół został zbudowany w latach 1737–1744. Pomimo że kościół został poświęcony w 1886, odbudowa organów, przedłużenie zakrystii i zamówienie Györgya Leszkovskiego na malowanie zewnętrznej strony, nastąpiły później. Obraz nad gankiem przedstawiającym proboszcza, burmistrza i mieszkańców miasta jako wyznających Chrystusa i uwielbiających Matkę Boską Węgier, pochodzi z 1937 roku. Fontanna Świętego Stefana, dzieło Jenő Boryego upamiętniające 900. rocznicę śmierci króla Stefana, została umieszczona po południowej stronie kościoła w 1938. Posągi Niepokalanej Maryi z prawej strony nawy, jak również figury świętego Józefa i świętego Antoniego z lewej strony nawy, są również dziełem rzeźbiarza Jenő Boryego. Najstarszy posąg kościoła, Madonna, pochodzi z czasów barokowego kościoła. Bibliografia Informacje o katedrze. hungarystartshere.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2009-09-30)]., www.hungarystartshere.com [dostęp: 2011-11-01] (ang.)
Nagyatádi Termál- és Gyógyfürdő

Nagyatádon a Széchényi tér parkjában található termál- és gyógyfürdő a gyógyulni vágyók ezreit csalogatja a parkok, szobrok és fürdők városába, ahol a kellemes, nyugodt kisvárosi környezet megfelelő légkört biztosít a kikapcsolódni és felépülni vágyóknak. A város központjában működő fürdő 1906-ban nyitotta meg a kapuit a látogatók előtt. A 410 méteres mélységből feltörő gyógyvíz, fürdő- illetve ivókúrára egyaránt alkalmas. A város szívében található gyógyfürdő vize Magyarország egyik legjobb hatású minősített gyógyvizei közé tartozik. Főleg reumatikus panaszok enyhítésére, csonttörések utókezelésére, ízületi panaszok gyógyítására és nőgyógyászati betegségek kezelésére javasolják a fürdő használatát, de az ivókúrát gyomorbántalmakkal küszködőknek valamint mindennapos fogyasztásra is ajánlják. 2007-ben a fürdő elnyerte az Örökségünk – Somogyország Kincse címet. A létesítmény a környezet védelméhez is hozzájárul: egy közeljövőbeli fejlesztés révén ugyanis az elfolyó termálvizének hőjével fogják fűteni a nagyatádi városházát, a helyi kulturális központot, a turisztikai központot, a Baross Irodaházat és magának a gyógyfürdőnek az épületeit is. Gyógykezelések A gyógyfürdő területén belül gyógyászati kezelés is folyik. Víz alatti terápia, gyógytorna, hidro- és balneoterápia, elektroterápia, valamint száraz és víz alatti masszázst is alkalmaznak a gyógykezelések során. A masszázsok során különféle pakolásokat és borogatásokat is alkalmaznak, mint például antiflogisztikus pakolást, ami gyulladáscsökkentő hatású, ritex pakolást, továbbá kén és iszappakolást egyaránt. A 2006-ban teljesen felújított gyógyfürdő szakorvosi beutalóval Magyarország egész területéről az év minden napján várja a gyógyulni és fürdőzni vágyókat. A fürdő területén 2 kültéri és 4 zárt térben található medence áll a vendégek részére. A fedett térben 32, 38 és 40 °C-os gyógymedencék és külön helységekben kádfürdők találhatók. A szabad téri medencék 28 illetve 32 °C-osak. A gyógyvíz összetétele Nátrium-hidrogénkarbonátos ásványvíz A Termál-és Gyógyfürdőn kívül a nyár folyamán a Termál Strandfürdő is üzemel, amely 2000 fő befogadására alkalmas. A parkosított hathektáros területen létesített fürdőt nem csak a gyógyulni, hanem a sportolni és kikapcsolódni vágyó vendégek is szívesen látogatják. Jegyzetek www.nagyatad.hu/modules.php?name=nagyatad&page=38
Lábasház (Sopron)

A Lábasház Sopron belvárosában, az Orsolya tér 5. alatt található késő reneszánsz épület. Manapság időszakos kiállítások színhelye. Története 1570 körül épült. Nevét földszinti árkádsoráról kapta. Földszintjén valaha mészárszékek sorakoztak. A második világháború alatti bombatámadások súlyos károkat okoztak a szomszédos Orsolya tér 4 alatti barokk épületben, amelynek helyén új épületet emeltek Erdeős László tervei alapján. (Ezt az épületet sokan bírálták.) Bár Sedlmayr János elképzelése a tér ezen részének kialakítására nem valósult meg, ám később mégis lehetővé vált, hogy a Lábasház időszakos kiállításoknak adjon helyet. Képgaléria Források index.sopron.hu sopronanno.hu