NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dobó István tér

A Dobó István tér (Dobó tér) Eger történelmi belvárosának főtere. A nagyjából trapéz alakú, barokk hangulatú hosszúkás tér hossztengelye északkelet–délnyugati tájolású. A tér határa délkeleten a minorita rendház, a minorita templom és a városháza, délnyugaton barokk lakóépületek, északnyugaton a Centrum Áruház vasbeton épülete, míg északkeleten az Eger-patak, de a patak túlsó (bal) partját is a térhez számolják, és gyakran kis Dobó térnek nevezik. Épületek A dőlt betűvel szedett címek a kis Dobó téren vannak. Dobó István tér 1. – Centrum Áruház (1971-1974) Dobó István tér 1. – Forst-ház (1774-1777) Forst Antal üveges mester építtette. Dobó István tér 1./B. – Najmájer-ház (XVIII. sz.) Najmajer Ignác vaskereskedő építtette. Dobó István tér 2. – Városháza Dobó István tér 3. – Lakóépület Dobó István tér 4. – Minorita (Páduai Szent Antal) templom (1758-1772) Dobó István tér 5. – Offi-ház (Ruzsin–Offenbacher-ház) Benne az Arany Oroszlán étterem. Dobó István tér 6. – Minorita rendház (Minorita Rend Szent Hedvig Kollégiuma) (1773–1775) Dobó István tér 7. – Lakóépület Dobó István tér 8. – Lakóépület Dobó István tér 11. – Szenátor-ház. A házat 1727 után Boldogi György felcser építtette ki mai formájára. Később Szvetics András városi szenátor tulajdona volt. Dobó István tér 13. – Farkas Ferenc Zeneiskola (Panakoszta-ház). A 18. század elején épült. Látnivalók a téren Dobó István szobra; Strobl Alajos (1907) alkotása Permetező szökőkút. Korábban itt volt Kisfaludi Strobl Zsigmond Végvári vitézek (Végvári harcosok) című szobra (1967-ben állították fel). barokk híd 2019-ben a téren, az árkádsornál POKET Zsebkönyvautomatát állítottak fel. Jegyzetek Források Eger portál
Dominikánský klášter na Zaječím ostrově

Klášter na Zaječím ostrově býval dominikánský klášter na Markétině ostrově uprostřed dnešní Budapešti. Byl založen uherským králem Bélou IV. v době tatarských vpádů a zasvěcen Panně Marii. Král založil klášter pro svou dceru Markétu, která v jeho zdech strávila svůj krátký asketický život a roku 1943 byla svatořečena. Opatství mělo velký kulturní význam pro tehdejší uherský stát, po Markétě byla jeho abatyší i Alžběta, Bélova vnučka. Od září 1286 do srpna 1287 byla v klášteře pod kuratelou zapuzená královna Izabela, dcera neapolského krále. Jeptišky opustily konvent během turecké okupace a do dnešních dob se dochovaly pouze základy klášterních budov. Podle sv. Markéty byl původně Zaječí ostrov přejmenován na Markétin. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dominikánský klášter na Zaječím ostrově na Wikimedia Commons
Dorogi hulladékégető

A Dorogi hulladékégető (SARPI Dorog Kft.) egy főként gyógyszeripari- és vegyipari hulladékok megsemmisítésére szakosodott veszélyeshulladék-égető Dorogon, az ország legnagyobb veszélyeshulladék-égetője. Elhelyezkedése A hulladékégető Dorog északnyugati határában, a sűrűn lakott belterülettől mindössze 1 km-re, a dorogi hőerőmű és a Richter Gedeon Nyrt. üzemei által alkotott kiterjedt gyártelep szomszédságában helyezkedik el. Közlekedési kapcsolatai jók, a 10-es főút mellett épült fel, valamint egy iparvágánnyal közvetlen összeköttetésben van a Budapest–Esztergom-vasútvonallal. A fekvése viszont a széljárás szempontjából előnytelen, a város környékén uralkodó északnyugati szél az esetleges szennyeződéseket a népes lakótelepek felé szállíthatja. Az üzemet mesterséges erdősáv veszi körül. Története 1984-ben a három legnagyobb magyar gyógyszergyár, a Kőbányai Gyógyszerárugyár (Kögyó, ma Richter Gedeon Nyrt.), az EGIS és a CHINOIN társulást hozott létre egy közös veszélyes hulladék-égető megépítéséhez, hogy a gyógyszergyártás során keletkező veszélyes hulladékaikat ártalmatlanítsák. Az égetőmű a város határában, a Kőbányai Gyógyszerárugyár telepének szomszédságában épült fel 1989-re. A helyszín kiválasztása során a gyógyszergyár szomszédsága (a Kögyó telephelyén addigra 20 000 hordó veszélyes hulladék halmozódott fel), a jó közlekedési kapcsolatok és infrastrukturális ellátottság miatt döntöttek a dorogi terület mellett. Az 1990-ben lezajlott próbaüzem után 1991-ben kapta meg a végleges üzemelési engedélyt. Még ugyanabban az évben privatizálták, amit a francia SARP Industries nyert meg, megvásárolva az égetőmű 51%-os tulajdonjogát, 1993-ban a teljes tulajdonjogot megszerezte. 2005 és 2008 között modernizálták az égetőt, fejlesztették a laboratóriumot, kicserélték az emissziómérő műszereket, új kéményt építettek és kicserélték a füstszűrő berendezéseket. Tevékenységi köre Az üzem oldószerek, növényvédő szerek, gyógyszermaradékok, kórházi veszélyes hulladékok, szennyvíziszap, autóipari hulladékok stb. megsemmisítésével foglalkozik. Éves hulladékégetési kapacitása 35 000 tonna. Az égetés során kis mennyiségű villamos áramot termel, ezt magasfeszültségű vezetékkel az országos hálózatba táplálják. Jegyzetek Források A dorogi veszélyeshulladék-égető működése... üzemlátogatás, Dorogi Környezetvédelmi Egyesület, 2015-02-23 Tájkép, a dorogi égetőmű környezetfejlesztő közalapítvány lapja: "20 éves az égetőmű", 2009. december, p. 3 Dorogi hulladékégető, Hulladék Munkaszövetség (Hozzáférés: 2010. október 10.)
Dorottya-ház

A Dorottya-ház Kaposvárott található. Egykor az Esterházy család Somogy vármegyei uradalmi központja volt. Nevét Csokonai Vitéz Mihály Dorottya, vagyis a dámák diadalma a Fársángon című vígeposza nyomán kapta, melynek cselekményét ide helyezte. Története A ház a 18. században épült, barokk stílusban az Esterházy család számára, akik innét igazgatták somogyi birtokaikat. 1798-ban nagy ünnepségeket rendeztek itt, hiszen ekkor kapta meg gróf Széchényi Ferenc a főispáni címet. Csokonai Vitéz Mihály is ekkor járt a városban, ahol tanúja volt az eseménynek. Ekkor - bár műve előszavában bevallja, sosem járt az épületben és a városban is csak egyszer - ezt a házat választotta a Dorottya, vagyis a dámák diadalma a Fársángon című vígeposzának helyszínéül. A költő kaposvári látogatása előtt nem sokkal korábban itt tartották a Széchényi Ferenc főispáni beiktatását ünneplő fényes bált. Széchényi beiktatási bálját is megörökítette egy írásában. Az épület ekkor még csak földszintes lehetett, igen egyszerű homlokzati architektúrával. A 19. század folyamán átépítették és egy emeletet is ráépítettek. Mai formáját a 20. századi helyreállításokat követően nyerte el. A ház egy ideig honvédségi tisztilakként is funkcionált, később egy Csokonairól elnevezett szálloda működött benne. Ma kihasználatlan, de felújítását és hasznosítását tervezik. A Dorottya című vígeposznak Gera Katalin domborműve állít emléket a külső falon. Az épület mellett Fritz János 1977-ben felavatott Csokonai–mellszobra áll. A házat gyakran keverik össze a pár sarokkal odébb, a Fő utca és a Széchenyi tér sarkán álló Dorottya üzletházzal (volt Turul szálló), ami egy szecessziós stílusú 20. század eleji épület. Források Dorottya-ház az utisugo.hu-n adatlapja a műemlékem.hu-n
Dorottya üzletház

A Dorottya üzletház avagy Hotel Dorottya egy 1910–1911-ben épült bécsi szecessziós stílusú épület Kaposvár belvárosában. Eredetileg szállodának épült, első neve Turul Szálló volt, erre utal a sarkon lévő bejárat fölött elhelyezett turulmadár is. A szálloda ma csak a legfelső szinten működik, a földszintet üzletek foglalják el, a kettő közt pedig irodák működnek. Gyakran keverik össze a szintén a Fő utca mentén, a Kossuth téren található Dorottya-házzal. Története Az épületet Kármán Géza Aladár és Ullmann Gyula tervezte meg, akik a bécsi szecessziós építészet (a szecesszió Bécsben kialakult formája) neves, elismert magyarországi követőinek számítottak. A megrendelő-tulajdonos Szarvas Imre, gazdag helyi földbirtokos volt. Eredetileg is szállónak épült, 1911-es megnyitásakor vette fel a Turul nevet. Gyakorlatilag elkészülte óta Kaposvár egyik legfőbb építészeti látványossága. A díszítések Borovitz Imre kőfaragó mester munkái, a lépcsőkorlát és a lift Scholcz Gyula és Noficzer Ferenc, az asztalosmunka Szarka János munkája. A liftek gépeit és vázát a Ganz gyár szállította. Ezek voltak egyben a város első liftjei. A 300 fő befogadására is alkalmas díszterem számos bálnak adott otthont, 1960 óta pedig minden évben ott rendezik meg a Dorottya bált. A második világháborúig bezárólag a földszinti kávézó a helyi módosabb polgárság és arisztokrácia legfőbb találkahelyének számított, míg a szállóban számos neves személyiség szállt meg; többek között Móricz Zsigmond, Kodály Zoltán, Áprily Lajos, Kassák Lajos, Szabó Lőrinc, Tamási Áron, vagy épp Rippl-Rónai József. Az épület a második világháború után a Béke Szálló nevet kapta, a tetején található turulszobrot pedig 1951-ben egy vörös csillagra cserélték. jelenlegi nevét Csokonai Vitéz Mihály Dorottya című „vígeposzából” kölcsönözte. 1960-ban rendezték meg először a 300 fő befogadására is alkalmas díszteremben az éves Dorottya bált, mely hagyomány azóta is töretlen. 1975-ben esett át először tatarozáson, ekkor alakították ki a bárrész, illetve a nagyterem színezett üvegablakait, valamint a felújítás elkészülte után, 1978-ban átnevezték Dorottya üzletházzá, a szállodai részt pedig Hotel Dorottyává. A rendszerváltás után, 1991-ben újabb tatarozáson és belső átépítésen esett át, melynek során a padlástérben 25 luxuslakosztályt, a földszinten üzlethelyiségeket, a köztes szinteken pedig irodákat alakítottak ki. A szálloda 1992-ben bezárt, de az épület többi része tovább működött, viszont állaga a gyakori tulajdonosváltozások miatt gyorsan romlott, mivel egyikük sem fordított gondot az állapotmegóvásra. 2001-ben került aztán olyan kezekbe, melyek felújították és újra megnyitották a tetőtéri szállodai részt. 2011-ben újabb külső és belső felújításon esett át, így ma ismét a város egyik legszebb épülete. Jegyzetek Dorottya üzletház, Megyei és Városi Könyvtár Kaposvár Adatlapja a műemlékem.hu-n
Castillo de Drégely

El Castillo de Drégely​ (en húngaro: Drégely Vára) es un castillo del siglo XIII en una colina del condado de Nógrád, Hungría. Está en ruinas, pero algunas de sus secciones han sido restauradas. La ruina del castillo Drégely se ubica en lo alo de un pico de 440 metros (1440 pies) de alto en las montañas Börzsöny en Hungría. El área se encuentra en el territorio administrativo de Drégelypalánk en el condado de Nógrád. Pero es más fácil acceder al castillo desde Nagyoroszi por una carretera asfaltada. La zona del castillo se encuentra en la zona del Parque Nacional del Danubio-Ipoly. Véase también Ruinas Arqueología Referencias
Duna Tower

A Duna Tower Budapest XIII. kerületének Vizafogó városrészében, az Árpád híd pesti hídfőjének déli oldalán álló modern irodaház. A hídfő északi oldalán az Erste Bank magyarországi székháza, a korábbi Europe Tower magasodik. Története A fém- és üvegszerkezetű épületet a Fazakas/Letzbor Tervezőiroda jegyzi. Építése 2004 májusában kezdődött, kivitelezője a Market Zrt. volt. Az átadására 2005-ben került sor. Az épület 475 m²-es bejárati csarnokát Herbert Schiff, Peter Todorov, Udo-Friedrich Schuster, Andreas Szell, Jürgen Pezzi, A. Sardari-Iravani és Arta Fazlija tervezte, kivitelezője a Skyline Architekten nevű osztrák cég volt. Az irodaház Árpád híd–déli lehajtó–Népfürdő utca által közrefogott telke korábban hosszú évtizedeken át a vizafogói kavicskotró és betonkeverő telep depója volt, majd egy ideig az ATI (Autóközlekedési Tanintézet) használta tanpályának. A 70-es évek közepén a híd tövében épült ELMŰ-transzformátorállomás megmaradt, az irodaház tervezői belekomponálták az együttesbe. Leírása Dupla üvegtornyú, 60 méter magas, 15 emeletes építmény, mely irodaházként funkcionál. A tornyoknak nevet is adtak: a hivatalosan A ill. B jelű két nagy torony Margit és Árpád; mellettük Mátyás, a C jelű „torony” a maga 7 emeletével szinte eltörpül. A komplexum nettó irodaterülete 27 600 m². A Duna Tower Magyarország 36., Budapest 17. legmagasabb épülete. Az eredeti koncepcióban kétszer ilyen magas tornyok szerepeltek, de a városképi szabályozás korlátozó rendelkezései miatt a terveket módosítani kellett. Nevezetes bérlők Music FM MetLife Hungary Huawei DKV Mobility Hungary Banif Plus Bank Reader’s Digest IBM kancellar.hu Képek Jegyzetek Külső hivatkozások A Duna Tower honlapja Archiválva 2011. augusztus 17-i dátummal a Wayback Machine-ben
Dunafalva

Dunafalva (deutsch Donaudorf) ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Baja im Komitat Bács-Kiskun. Geografische Lage Dunafalva liegt gut 17 Kilometer südwestlich der Kreisstadt Baja am linken Ufer der Donau. Nachbargemeinden sind Sárhát und Nagybaracska. Am gegenüberliegenden Donauufer befindet sich die Gemeinde Dunaszekcső. Sehenswürdigkeiten Heimatgeschichtliche Sammlung (Helytörténeti gyűjtemény) Römisch-katholische Kirche Szent István király Verkehr Durch Dunafalva verläuft die Nebenstraße Nr. 51145. Es bestehen Busverbindungen über Nagybaracska und Bátmonostor nach Baja, wo sich der nächstgelegene Bahnhof befindet. Zudem gibt es eine Fährverbindung über die Donau nach Dunaszekcső. Einzelnachweise Weblinks Offizielle Website (ungarisch)
Dunafalva

Dunafalva (German: Donaudorf; Croatian: Topolovac; Latin: Contra Florentiam) is a village in Bács-Kiskun county, in the Southern Great Plain region of southern Hungary. History The village was established in 1954 from the outer parts of Dunaszekcső lying on the left bank of the Danube. Geography It covers an area of 57.89 km2 (22 sq mi) and had a population of 905 people as of 2015. Demographics Magyars Croats References
Dunafalva

Dunafalva es un pueblo ubicado en el distrito de Baja, en el condado de Bács-Kiskun, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 57,90 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 903 habitantes,​ con una densidad de población de 15,60 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Dunafalva

Dunafalva (Topolovac en croate) est un village et une commune du comitat de Bács-Kiskun en Hongrie. Sa population s'élève à 876 habitants au 1er janvier 2009. Étymologie Le village tire son nom du fleuve Danube, Duna en hongrois, qui borde la commune à l'ouest. Géographie Histoire Notes et références Portail de la Hongrie
Topolovac (Bajska mikroregija, Mađarska)

Topolovac(mađ. Dunafalva) je selo u Mađarskoj. Zauzima površinu od 57,89 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se nedaleko od Baje, na 46°04'59" sjeverne zemljopisne širine i 18°46'59" istočne zemljopisne dužine. Gornja Kanda je 5 km jugozapadno. Upravna organizacija Upravno pripada Bajskoj mikroregiji u Bačko-kiškunskoj županiji. Poštanski broj je 6513. Stanovništvo U Topolovcu živi 1035 stanovnika (2005.). Pored Mađara, u Topolovcu žive i Hrvati. Šport Pored nekolicine manjih bačkih mjesta u Mađarskoj, i u Topolovcu se održava tradicionalni malonogometni turnir za pripadnike hrvatske manjine "Kup Dunava", koji okuplja učenike od 6 do 14 godina. Izvori Vanjske poveznice Dunafalva na fallingrain.com Glasnik br. 18/2005. Arhivirana inačica izvorne stranice od 6. lipnja 2007. (Wayback Machine) (PDF)
Dunafalva

Dunafalva (németül: Donaudorf; horvátul: Topolovac) község Bács-Kiskun vármegye Bajai járásában. Fekvése A Duna főágának bal partján, pontosabban a Mohácsi-sziget területén fekszik, Bács-Kiskun és Baranya vármegyék határán. A szomszéd települések: észak felől Báta, északkelet felől Szeremle, kelet felől Bátmonostor, délkelet felől Nagybaracska, dél és délnyugat felől a Mohácshoz tartozó Sárhát és Újmohács, nyugat felől pedig Bár és Dunaszekcső. Megközelítése Közúton két irányból közelíthető meg: az 51-es főút nagybaracskai szakasza felől az 5107-es, majd az 51 145-ös számú mellékúton, vagy Dunaszekcső felől kompon. Története A község 1954-ben alakult meg Dunaszekcsőnek a Duna bal parti oldalán fekvő külső részeiből. 1996. január 1-jéig Baranya megyéhez tartozott, azóta Bács-Kiskun megye, később vármegye része. Az átsorolás révén ez utóbbi megye és egyben a Dél-Alföldi régió legnyugatibb fekvésű településévé vált. Közélete Polgármesterei 1990–1994: Elmer István (független) 1994–1998: Elmer István (független) 1998–2002: Elmer István (független) 2002–2003: Elmer István (független) 2003–2006: Magosi György (független) 2006–2010: Magosi György (független) 2010–2014: Magosi György (független) 2014–2019: Magosi György (független) 2019–2024: Arató Béla (független) 2024– : Arató Béla (független) A településen 2003. május 18-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt. Népesség A település népességének változása: A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,6%-a magyarnak, 2,8% cigánynak, 1,2% horvátnak, 10,5% németnek mondta magát (7,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 72,1%, református 2,8%, evangélikus 0,6%, görög katolikus 0,2%, felekezeten kívüli 10% (13,7% nem nyilatkozott). 2022-ben a lakosság 88,6%-a vallotta magát magyarnak, 12,1% németnek, 1,9% cigánynak, 0,7% horvátnak, 0,6% szerbnek, 0,2% szlováknak, 0,1-0,1% lengyelnek, bolgárnak és ruszinnak, 2,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 47,6% volt római katolikus, 1,3% református, 1,1% evangélikus, 0,1% görög katolikus, 1,2% egyéb keresztény, 1,2% egyéb katolikus, 11,4% felekezeten kívüli (36% nem válaszolt). Nevezetességei Még ma is láthatóak a római kori Contra Florentiam erőd maradványai. Jegyzetek További információk Dunafalva honlapja Dunafalva a funiq.hu-n
Dunafalva

Dunafalva è un comune dell'Ungheria situato nella contea di Bács-Kiskun, nell'Ungheria meridionale di 876 abitanti (dati 2009) Società Evoluzione demografica Secondo i dati del censimento 2001 il 91,7% degli abitanti è di etnia ungherese Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Dunafalva Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su dunafalva.hu.
Dunafalva

Dunafalva – wieś i gmina w południowej części Węgier, w pobliżu miasta Baja. Miejscowość leży na obszarze Wielkiej Niziny Węgierskiej, w komitacie Bács-Kiskun, w powiecie Baja. Gmina liczy 876 mieszkańców (2009) i zajmuje obszar 57,89 km². Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Dunafalva

Dunafalva este un sat în districtul Baja, județul Bács-Kiskun, Ungaria, având o populație de 935 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Dunafalva avea 935 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (86,41%) erau maghiari, existând și minorități de germani (9,8%), romi (2,63%) și croați (1,16%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (68,34%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (9,3%) și reformați (2,67%). Pentru 19,14% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Дунафалва

Дунафалва (мађ. Dunafalva) је село у Мађарској, јужном делу државе. Село управо припада Бајском срезу Бач-Кишкунске жупаније, са седиштем у Кечкемету. Природне одлике Насеље Дунафалва налази у крајње јужном делу Мађарске, близу државне границе са Србијом. Најближи већи град је Баја. Историјски гледано, село припада крајње северном делу Бачке, који је остало у оквирима Мађарске (тзв. „Бајски троугао”). Подручје око насеља је равничарско (Панонска низија), приближне надморске висине око 85 m. Западно од насеља протиче Дунав, који у овом делу прави простране мочваре Карапанџа. Историја Становништво Према подацима из 2013. године Дунафалва је имала 905 становника. Последњих година број становника опада. Претежно становништво у насељу су Мађари римокатоличке вероисповести. Референце Спољашње везе www.dunafalva.hu Званична страница општине Дунафалва (мађ.)
Dunafalva

Dunafalva (tyska: Donaudorf, kroatiska: Topolovac) är en ort (by) i provinsen Bács-Kiskun i södra Ungern. Orten har 800 invånare (2025), på en yta av 57,90 km². Den ligger vid Donau, cirka 17,5 kilometer sydväst om Baja. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dunafalva.
Dávodi Földvári-tó természetvédelmi terület

A dávodi Földvári-tó egy természetvédelmi terület Magyarország déli részén, a Mohácsi-szigeten, Dávod településtől nyugatra található. Nevét a tőle nyugatra fekvő Földvár-dombon állt ősi, földvár jellegű erődítményről kapta, amelynek maradványai a mai napig láthatóak. Eredete Eredetét tekintve már a korai térképeken is szerepel, de ott még, mit a Duna egyik ágának fejlett kanyarulataként. Ez a kanyarulat a későbbiek (XVIII. sz.) során túlfejlődött, majd a folyóvándorlások természetes velejárójaként lefűződött. Ezt követően lassú feltöltődése kezdődött meg és a szukcessziós folyamatok is elindultak rajta. A Földvári-tó, csakúgy, mint a környező egyéb vizek kiváló halászóhelyek voltak. Nem véletlen, hogy Dávod települést hosszú évtizedeken át zömmel halászok és azok családjaik lakták. Jelene A XX. században a tó intenzív halászati hasznosításban volt a helyi termelőszövetkezet kezelésében, majd a 90-es években az erősen feliszapolódott tó a Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatósághoz (KNPI) került. A nemzeti parkok terület-módosítását követően 2004-ben átkerült a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatósághoz (DDNPI). Néhány évig próbálkoztak ugyan halászati hasznosítással, de az erős feltöltődés és a műtárgyak nagy fokú elhanyagoltsága miatt ez a tevékenység már messze nem volt kifizetődő. Országos jelentőségű természetvédelmi terület lett 2000-ben, melynek a kezelési tervét a közelmúltban a Baja Ifjúsági Természetvédelmi Egyesület (BITE) készítette el a korábbi, helyszínen végzett vizsgálatokra alapozva. Élővilága A helyenként kiszélesedő, egyes részein keskenyebb nádassal övezett tó és környéke gazdag élőhelyet jelent a vízi és -környéki állatvilágnak. Több mint 100 védett madárfaj fészkel a területen, valamint számos további faj használja táplálkozó-, vonuló-, és pihenőhelyéül. Többek között olyan ritkaságok is fészkelnek itt, mint a cigányréce, a barna kánya, a rétisas, de a nyári lúdak jelentős állománya is említést érdemel. A nagy kiterjedésű, összefüggő nádasban tradicionális gémtelep található, melyben szürke gém, vörös gém, kis kócsag, nagy kócsag, valamint bakcsó is szép számmal fészkel, de egyes években az üstökösgém és a kanalasgém is megfigyelhető a költési időszakban. Az ingoványos részeken guvat, vízityúk és kis vízicsibe, a környező mély fekvésű területeken bíbic és piroslábú cankó is él. Kutatása Kiemelkedő a nádi énekesmadarak sokfélesége is, a DDNPI szakemberei évek óta komoly munkával járulnak hozzá e fajok vizsgálatához, vonuláskutatásához. A terület háborítatlanságát, a természeti értékek védelmét a Természetvédelmi őrszolgálat tagjai rendszeres területellenőrzéssel biztosítják és a szükséges monitoring-megfigyeléseket, -vizsgálatokat is ők végzik. Források "Dávodi Földvári-tó Természetvédelmi Terület". Magyar Nemzeti Parkok. 2019. január 4. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2019. január 15.. "19/2000.(VII.24.)KöM rendelet a Dávodi Földvári tó Természetvédelmi Terület létesítéséről". KöM. Hozzáférés: 2019. január 15..