NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kutyavár

A Kutyavár vagy vadászkastély, Érd legrégebbi, 15. századi gótikus építménye. A legenda szerint Hunyadi Mátyás építtette vadászkutyái és pecérei számára. Ma már csak romjai láthatóak. Nem tudni, valóban Mátyás király építtette-e, vagy az Elbenyi testvérek. 1318-ban még biztosan nem állt a vár, ekkor ugyanis Károly Róbert egy adománylevele említi Érdet, a várat azonban nem. Luxemburgi Zsigmond idejében azonban említik a diósdi várat, amely itt állt, és 1417-ben is említenek egy Diósdnál lévő erődöt, a Szent Bertalan-templommal. A mohácsi csata után Érd, Diósd és környéke török hódoltság alá került, Hamzsa bég ekkor palánkvárat építtetett a Duna-parton, nem messze ettől a vártól. A hagyomány úgy tartja, alagút kötötte össze a két várat. 1684-ben Lotaringiai Károly herceg rövid ostrom után elfoglalta és leromboltatta a várat. Köveit építkezésekhez hordták szét, a 19. században pedig birtokosa erdészházat építtetett a megmaradt kövekből. Források Érdi Krónika II. bővített kiadás (2004), Szerk.: Dr. Kubassek János, Érd. pp. 151–153. oldal Tarnay Tünde - Kovács Sándor - Érd történeti emlékei (2000) Érd 23. oldal Külső hivatkozások Érd center Képek és rövid történet A történelmi Magyarország várai honlapján Fényképek a területről Kutyavár a Vendégvárón
Gyöngyösi toronyház

A gyöngyösi toronyház Heves vármegye legmagasabb épülete, egyben Magyarország negyedik legmagasabb lakóháza. Méretéből adódóan Gyöngyös látképének meghatározó eleme. Története Az 1960-as évek végén, 1970-es évek elején Heim Ernő javaslatára kezdtek el főleg Budapesten toronyházakat építeni a városképileg hangsúlyos helyekre, „megjelölve” ezeket a pontokat. Ezen koncepció mentén született meg a gyöngyösi toronyház mellett még számos más későbbi épület is, mint például a Semmelweis Egyetem Elméleti Tömbje a budapesti Nagyvárad téren, vagy épp a debreceni toronyház. A gyöngyösi toronyház volt ennek az elképzelésnek az egyik első gyakorlati megvalósulása. Tervezője Dénesi Iván volt. Az 1968-ban átadott miskolci „húszemeletes” építése során szerzett tapasztalatokat felhasználva 1971-re, csúszózsalus technológiával elkészült épület a város egyik legforgalmasabb útja, a 3-as főút gyöngyösi szakasza (Pesti út) mentén, a 80-as lakótelepen (az egykori Gyöngyöspüspöki község területén) áll . Azon belül is úgy helyezték el az út egyik kanyarulatának külső ívén, hogy a Pesti úton Hatvan (avagy Budapest) felől a városközpont felé haladva végig szinte „toronyiránt” tart a közlekedés. A húsz emeletes (19+1) ház 70 méter magas. Más magasház, vagy egyéb zavaró elem híján az épületből minden irányba páratlan kilátás nyílik a városra, illetve a környékre. Az itt szerzett tapasztalatokat is felhasználva, ennek az épületnek szinte teljes egészében másolata lett az 1975-ben átadott, de pár emelettel magasabb szolnoki toronyház. Az épületben máig is aktív lakóközösség működik. Átadásának 45. évfordulójára az általuk rendezett eseményről még a városi televízió is tudósított 2016-ban. Jegyzetek Források Magasházak a magyar ugaron, Lechner Tudásközpont, 2017. január 25. (utolsó hozzáférés: 2022. június 7.) A gyöngyösi magasház (OTP toronyház), Lechner Tudásközpont, (utolsó hozzáférés: 2022. június 7.) Toplista+fotó: íme 10 fantasztikus és nyomasztó magyar magasház! - Magyar Narancs, 2016.11.15. (utolsó hozzáférés: 2022. június 7.)
Kálvin tér Reformed Church

The Kálvin tér Reformed Church (Hungarian: Kálvin téri református templom) is a historic Protestant church located on Kálvin Square in central Budapest, Hungary. It is one of the most important Reformed (Calvinist) churches in the country and serves as a spiritual and cultural center for the Hungarian Reformed community. History The congregation of Pest's Reformed community was established in the late 18th century, and initially held services in a small prayer house. In 1801, the city of Pest donated a plot of land on today's Kálvin Square for the construction of a larger church. The foundation stone was laid on 12 July 1816, and construction continued until 1830. The building was designed in the Neoclassical style by architect József Hofrichter. The first service took place on 29 August 1830, even though interior works continued afterwards. The church's principal patron was Princess Hermine of Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym, wife of Archduke Joseph, Palatine of Hungary, who actively supported Protestant institutions in the country. Following her death in 1817, she was interred in the church's crypt; her remains were later transferred to Buda Castle after the Great Flood of Pest in 1838. The 1838 flood caused extensive damage to the building, prompting major repairs and alterations. During this restoration, the church received a portico with a triangular pediment and Doric columns, under the supervision of Vince Hild. In 1859, the tower was modified once more, gaining a new dome that replaced the earlier pointed roof, crafted by carpenter János Buchhold. Architecture The Kálvin tér Reformed Church is built in a simple, restrained Neoclassical style, reflecting the Calvinist emphasis on sobriety and clarity rather than ornamentation. Its façade is dominated by four Doric columns supporting a triangular pediment. The single central tower rises above the main entrance and is capped by a copper-clad dome. The church interior is organized around a central pulpit, typical of Reformed church design. Because of its large volume, the acoustics were initially problematic; later architectural adjustments included the installation of a sound canopy above the pulpit and side galleries to improve audibility. Burials The church's crypt serves as the resting place of several prominent figures in Hungarian Reformed and national history, including András Fáy, writer and philanthropist. The building also contains the memorial of Charlotte Strachan, wife of Count Emanuel Zichy-Ferraris. The burial of the countess, who was an Anglican and died of suicide in 1851, stirred some debate, and the ornate sarcophagus dedicated to her was housed in an adjoining section, instead of placed inside the church proper and the crypt. References
Kálvária-kápolna (Miskolc)

A miskolci Kálvária-kápolna az Avas oldalában, a Herman Ottó Múzeum képtára mögötti dombon áll, a domboldalban a még megmaradt stációk is láthatók. Története Máriássy Gábor egri kanonok miskolci papi működésének emlékére határozta el kálvária építését. Ehhez 1857-ben az Avason, a Tűzköves dűlőben vásárolt egy jókora telket. A terület a mindszenti plébánia közelsége, a kedvező rálátás és az onnan való szép kilátás miatt is alkalmas volt a kálvária építésére. A romantikus neogót stílusú terveket Rudolf Antal készítette. 1858-ban kialakították az utakat, 1860-ban kezdődött az építkezés. A kőműves munkálatok mestere Kobek József (de kövesdi kőfaragók is közreműködtek), az ácsmester Szabó István volt. A kálvária stációinak domborműveit nagy valószínűséggel Dahlström (Dallstrőm) József, svéd származású miskolci kőfaragó művész készítette. 1862-ben fedték be a kápolnát korompai rézlemezzel. A domb alsó felén kerítés és kapu készült, a stáció domborművek a felvezető szerpentin mentén kialakított fülkeépítményekben kaptak helyet (Jézus az olajfák hegyén, Jézus elárulása, Jézus megostorozása, Jézus tövissel való megkoronázása, Jézus Pilátus előtt, Jézus a keresztet hordozza). A fülkék míves vasrácsa Bársony János helyi mester művei. Az altemplommal épült kápolna 1864-re készült el, ekkor szentelte fel Bartakovics Béla egri érsek – összekapcsolva a Mindszenti templom tornyainak alapkőletételével. A kápolna méretei szerények, hajója 4 méter széles és 5 méter hosszú, keresztboltozattal fedett. Ablakai színes, ónfoglalatú betétekkel rendelkeztek, a padló anyaga vörös márványból volt, a padokat Megele János, helyi asztalosmester, a faoltárt a Saandhas testvérek készítették. A kálvária körzete hamar a miskolciak kedvelt pihenőhelyévé vált, ezért a szemközti laposon kialakították a Népkertet, és a két pihenő területet összekapcsolták. Az 1950-es évek elején a domb aljába építették az akkori állampárt szocreál székházát, amely ma már a Herman Ottó Múzeum központjának ad helyet. Az építkezés során megsemmisült a kerítés, elbontottak egy stációt, és megszűnt a természetes kapcsolat a Népkerttel (a mai Görgey út is ekkor kapta meg új nyomvonalát), és természetesen megszűnt a ki- és rálátás is. A környék lassan lepusztult, az utak tönkrementek, a terület elgazosodott, a megmaradt stációk közül is ledöntöttek egyet, ma már csak négyet lehet látni. Az 1990-es évek elején tervezték a terület rehabilitációját, még a dokumentációja is elkészült, de komolyabb beavatkozás nem történt, bár az egyház újjáépítette a kápolna tornyát, készült egy oldallépcső, a liget felső részén, a kápolna előtt pedig kaput alakítottak ki. Források Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc. 255–257. old. ISBN 963-9311-49-9 Goda Gertrud: A miskolci képzőművészet múltja. In: Dobrossy István szerk.: Miskolc története 4/2. Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc, 2003. 1015–1016. old. Bajkó Ferenc: Miskolc, Szent Kereszt felmagasztalása kápolna, Kálvária kápolna – Templom.hu
Kálvária kápolna és templom (Gyöngyös)

A Kálvária kápolna és templom egykor a Gyöngyösön kívül álló dombon épült, szabadon álló épületcsoport, kápolnával és a kerítés mentén elhelyezett, illetve a kőfalba épített 5-5 stációval. Története A jövő A toronyba 2002-ben villám csapott aminek következtében a torony és a kapu, amin állt beomlott. Az egyházi tulajdonú, közel két évtizede üres kegyhely "kálváriájának" gondja megoldódni látszik. A kálvária szomszédságában épülő lakóliget építtetője, az új lakópark mellett a műemlék épület helyreállítását is elvégzi. A hasznosítás továbbra is nagy kérdés. A tervek között szerepel bábszínház, Gyöngyös nagyjainak arcképcsarnoka, urnafal, hangverseny-helyszín és rengeteg hasznosítási ötlet merült fel. Külső hivatkozások Kálvária kápolna és templom Újra áll a gyöngyösi Kálvária templom tornya Képek és egyéb információk
Kápolnapusztai bivalyrezervátum

A kápolnapusztai bivalyrezervátum a Zala vármegyei Zalakomár és Balatonmagyaród között, Kápolnapusztán található rezervátum, amelynek célja a magyarországi vízibivalyok génállományának megőrzése és az állatfaj bemutatása. A rezervátum területén él a legnagyobb magyarországi bivalypopuláció. A rezervátumban a bivalyokon kívül szürkemarhákat is tartanak. A Zalakomár közelében található rezervátum területe az 1945-ig nagybirtokos gazdaság majorsága volt, ahol külterjes állattartást folytattak. A második világháború után a birtokot kiosztották a környékbeli lakosságnak. Később létrehozták a kápolnapusztai állami gazdaságot. Az állatok száma azonban az 1960-as évektől jelentősen csökkent. Az 1980-as évekre pedig az állatállomány is visszaesett, ezért a területen található épületeket, istállókat is lebontották. A területet 1992-ben vásárolta meg a Közép-dunántúli Természetvédelmi Igazgatóság, a jelenlegi Balaton-felvidéki Nemzeti Park jogelődje. A megvásárolt területen a nemzeti park bivalyok és szürkemarhák tartását kezdte el. A bivalyok a Nagykanizsai Állami Gazdaságtól kerültek a bivalyrezervátum tulajdonába 1992-ben. A környék nagybirtokain nagy számban tartott bivalyokat a második világháború után a nagykanizsai gazdaság gyűjtötte össze. A bivalyokat nyáron a szabadban, míg télen istállóban tartják, ahol takarmányon élnek. A vízibivalyok életmódjából adódóan a rezervátum területén biztosítják számukra a dagonyázást. A rezervátum területén a mintegy 250 bivaly mellett egy szürkemarha-csorda is él. A rezervátumban a Kis-Balaton élővilágát és a magyarországi bivalytartás történetét bemutató kis kiállítások is helyet kaptak. Jegyzetek Külső hivatkozások A kápolnapusztai bivalyrezervátum a Balaton-felvidéki Nemzeti Park honlapján
Károly-kilátó (Sopron)

A Károly-kilátó és maga a 398 m magas Károly-magaslat egyaránt Romwalter Károly soproni nyomdász és lapkiadó emlékét őrzi, mert ő és fia ácsoltatták 1876-ban (néhány forrás szerint 1878-ban) ezen a helyen az első kilátót. Amikor a faépítmény elöregedett, a városszépítők 1902-ben úgy találták, hogy javítása túl drága lenne, és ezért inkább „a hely méltóságának megfelelő kilátót” építenek, kőből. Ennek ellenére az építkezést csak 1936-ban fejezték be, mert közben csődbe ment az a bank, amelybe az adományokból a kilátóra összegyűlt pénzt elhelyezték. A végleges terveket Winkler Oszkár készítette el – a terméskőből épült kilátó 23 m magas. Az „új” kilátót 1936. június 12-én avatták fel. A második világháború után az építmény a városi önkormányzathoz került. 1959. december 23-tól kezdve, az új tévétorony megépültéig itt működött a soproni tévéadó, eközben azonban kilátóként is tovább üzemelt. A Károly-kilátó sok hányattatás után csak 1996-ban került vissza a Soproni Városszépítő Egyesülethez. Az egyesület még az évben elvégeztette a legsürgősebb felújításokat, és megnyitotta az épület első emeletén a Botanikusok szentélyének nevezett állandó kiállítást. A tárlók és a rövid ismertetők átfogó képet adnak Kitaibel Pál, Gombocz Endre és Kárpáti Zoltán munkásságáról. A falakon Csapody Vera festményei láthatók – ezeken a Kitaibel és Waldstein Ferenc Ádám szerzőségét őrző növényeket örökítette meg. 2002. március 27-én Turi-Kovács Béla környezetvédelmi miniszter nyitotta meg a kilátó második kiállítását, mely Csapody Vera, Roth Gyula és Winkler Oszkár munkásságát mutatja be. A kilátó belépődíj fizetése ellenében látogatható, a legfelső szintről szép kilátás nyílik a városra, a Soproni-hegységre. Jó időben a Fertőn túl Pozsony, keletre a Ság, nyugati irányban pedig a Schneeberg is látható. Képgaléria Jegyzetek Források Soproni-hegység Archiválva 2008. szeptember 17-i dátummal a Wayback Machine-ben Kiállítást avatott Turi-Kovács Béla környezetvédelmi miniszter Károly kilátó Archiválva 2007. november 1-i dátummal a Wayback Machine-ben Soproni kilátók PDF – Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt., Sopron, 2013.
Université réformée Gáspár-Károli

L'université réformée Gáspár-Károli (hongrois : Károli Gáspár Református Egyetem, université réformée Gáspár-Károli, prononcé [ˈkaːɾoji ˈgaːʃpaːɾ ˈɾɛfoɾmaːtuʃ ˈɛɟɛtɛm], KRE) est l'une des universités de Budapest, fondée en 1855 à l'Église de Kálvin tér à Budapest par Gábor Báthory. Elle est l'héritière de l'Académie de théologie de Budapest (Budapesti Theológiai Akadémia) (1855-1993). Elle prend le rang d'université en 1993 sous la dénomination actuelle. Histoire Les origines Le développement de l'université actuelle Organisation Fonctionnement Facultés Sites universitaires Enseignement et recherche Formation Échanges internationaux Activités de recherche Relations internationales Vie étudiante Bibliothèque universitaire Internats et collèges Vie associative Autour de l'université Instituts et institutions universitaires Sociétés universitaires Partenariats Financements Personnalités liées à l'université Voir aussi Articles connexes Budapest Liste des universités de Hongrie Liens externes (hu + en) Site officiel Portail des universités Portail du protestantisme Portail de Budapest
Károli Gáspár Református Egyetem

Károli Gáspár Református Egyetem – węgierska szkoła wyższa zlokalizowana w Budapeszcie. Została założona w 1855 r. jako akademia teologiczna. W 1990 r. szkoła otrzymała status uniwersytetu, a od 1993 r. funkcjonuje jako Károli Gáspár Református Egyetem. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona Károli Gáspár Református Egyetem (węg. • ang.)
Károlyi-ház

A Károlyi-ház a Károlyi család által 1794-ben építtetett, s 1802-ben kibővített tiszttartói ház Hódmezővásárhelyen. Ma az Andrássy utca 13. szám alatt található. Története Az eredeti tiszttartói ház építésének időpontja Szeremlei Sámuel történész (1871-től haláláig hódmezővásárhelyi református lelkész) szerint az 1750-es évekre tehető. Az ekkor elkészült ólomkarikás ablakú házban három szoba állt a tiszttartó rendelkezésére. A 45 m hosszú és 8,8 m széles épület alatt két pincét is kialakítottak. A ma is látható épület terveit Kopold Imre mérnök készítette el, s az uradalom házilagos kivitelezésében épült fel 1794-ben. 1802-ben kibővítették, az 1808. évi tűzvész után pedig átalakították a házat, amely ekkor nyerte el mai formáját. Nevezték tiszttartó háznak, inspektorális kvártélynak és urasági háznak is, s a földesúr számára is fönntartottak benne három külön szobát. Emellett irodát, levéltárat és gazdasági rendeltetésű helyiségeket is magában foglalt az épület. Az itt székelő inspektor igazgatta a Károlyiak alföldi birtokainak mind a négy (Vásárhely, Szentes, Csongrád, Békéscsaba) uradalmát. 1902-ben a római katolikus egyház megvásárolta az épületet, amely ekkortól egyházi célokat szolgált, s "gróf Károlyi katolikus háznak" nevezték. Az első és a második világháború alatt közellátási hivatal működött benne, a kommunista hatalom által történt államosítás után pedig a Házipari és Népművészeti Szövetkezet használta. A római katolikus egyház 1997-ben kapta vissza korábbi tulajdonát. Jellemzői A klasszicista stílusú földszintes épület főbb jellemzői: a homlokzat közepén lévő kapu fölötti széles timpanon; egyenes záródású, díszítés nélküli ablakok; szép arányrendszerű homlokzat. Az udvar felőli oldalon félköríves oszlopsorral ellátott, fehérre meszelt tornác fut körbe. Jegyzetek Források A Károlyi-ház a Magyar Elektronikus Könyvtár képtárában Hódmezővásárhely – nevezetességek Kapcsolódó szócikkek Károlyi család
Károlyi Mihály Magyar–Spanyol Tannyelvű Gimnázium

A Kispesti Károlyi Mihály Magyar–Spanyol Tannyelvű Gimnázium (spanyolul: Instituto de Enseñanza Bilingüe Húngaro-Español Károlyi Mihály) Budapest egyik középiskolája a XIX. kerületben. A HVG 2026-os rangsora alapján Magyarország 58. legjobb gimnáziuma. Az MCC 2025-ös (tavaszi) rangsora alapján Magyarország 30. legjobb középiskolája. Fekvése Budapest XIX. kerületében a Simonyi Zsigmond utca 33. alatt található, az M3-as metróvonal végállomása (Kőbánya-Kispest) közelében. Története A gimnázium 1987-ben fogadta első diákjait, a magyar-spanyol kéttannyelvű oktatás azonban csak egy évvel később, 1988-ban kezdődött 72 diákkal. A két tanítási nyelvű csoportok száma egyre nőtt. 1999-ben az intézmény áttért a teljes kéttannyelvű oktatásra. Jelenleg 3 osztály működik évfolyamonként. Az osztályok 2-2 csoportra vannak osztva, így tanulják az idegen nyelvű tantárgyakat, a digitális kultúra tantárgyat, illetve a felsőbb évfolyamokban a matematikát. A osztály: angol haladó (szintfelmérő-vizsga alapján az első 1-.18. és 55.-72. tanulók) B osztály: angol haladó (19.-36.), orosz kezdő C osztály: angol haladó (37.-54.), német kezdő A matematikát, történelmet és részben, a földrajztudományt teljesen spanyolul tanítják. Képzései Ötéves képzésben részesülnek az ide jelentkező tanulók, az oktatás 0. évvel, úgynevezett nyelvi előkészítővel indul, melynek során heti 18-20 órában alaposan elsajátítják a spanyol nyelvet, hogy utána az 1. évtől egyes tantárgyak (matematika, történelem, földrajztudomány) részben a célnyelven legyenek taníthatók. Felvehető tanulók száma A Károlyi Mihály Magyar–Spanyol Tannyelvű Gimnáziumba 9. KNy évfolyamra 108 főt vesznek fel, amely az alábbiak szerint oszlik meg: 01 – angol haladó csoportok (4 csoport): 72 fő 02 – német kezdő csoport (1 csoport): 18 fő 03 – orosz kezdő csoport (1 csoport): 18 fő Jegyzetek További információk Hivatalos weboldal A Károlyi Mihály Magyar–Spanyol Tannyelvű Gimnázium honlapja
Kégl-kastély

A Kégl-kastélyt Kégl György földbirtokos, országgyűlési képviselő 1878-ban Csalapusztán építtette fel Hauszmann Alajos tervei alapján neoreneszánsz stílusban. A kastély története A Kégl-család első ismert őse Kégl Mihály pozsonyi gyógyszerész volt, aki 1623-ban kapott nemesi oklevelet. A család a XVIII. századig városi nemesként élt Pozsonyban. Uradalmi bérlőként kerültek a Dunántúlra. A vagyon megalapozója Kégl György országgyűlési képviselő volt, aki jelentős szerepet játszott a Fejér vármegyei közéletben, a megyei közkórház alapításához is jelentős összeggel járult hozzá (az ő nevére is utalva lett a kórház neve Szent György Kórház). Csalapuszta területét Kégl György nádasdi és fogarasföldi Nádasdy Júlia grófnőtől vette 1873-ban, 390 ezer forintért. A kastély 1876 és 1878 között Hauszmann Alajos tervei szerint, neoreneszánsz stílusban épült. A kastély körül kialakított park belesimult a Velencei-hegység nyugati oldalának festői környezetébe. A parkban halastavat és kápolnát is létesítettek, a kastély főhomlokzata előtt márvány szökőkút állt, ennek medencéje még látható. A kastély pusztulása Egykor kiterjedt parkjának nagy részét kipusztították. 1945 után mezőgazdasági célokra használták az épületet. A kastély körüli épületekben agrártörténeti szakgyűjtemény található. A kastély 1992 óta egy német cég magántulajdonában van. Nem látogatható. Jegyzetek Források Kégl Kastély :: Műemlékek Info
Kispesti Kós Károly Általános Iskola

A Kispesti Kós Károly Általános Iskola egy budapesti alapfokú oktatási intézmény. Története Az iskola Budapest XIX. kerületében, Wekerletelepen található. Épülete 1914-ben készült el elemi iskola céljára. Első igazgatója Kneppó János volt. Az 1917–1918-i tanévben a polgári fiúiskola kihelyezett osztályait fogadta be az épület. 1920-ban 420 tanuló tanult tíz párhuzamos osztályban, a tanárok száma 17 volt. 1950-től nyolc osztályos általános iskolaként működik. Igazgatók Solymos Sándor, Somorjai József, Szamossy Csabáné, Bikádi György, Ábrány Lajos és Susánszky Miklósné voltak. Az első tanulószobát 1949-ben, az első napközit 1957-ben szervezték meg. 1959-ben folyt először koedukált oktatás az iskolában. 1975-ben tanuszodával, 1982-ben új épületszárnnyal bővült. 1991-ig orosz tagozatos iskola volt, majd átalakult, ma az angol nyelvet oktat emelt szinten. 1989. december 15-én vette fel az iskola Kós Károly nevét, az ő szellemiségében oktatnak és nevelnek közel 400 tanulót. Az iskola jelene Alsó tagozaton hagyományos írás-, olvasástanítás folyik. A tanulók a tantervi órákon kívül az órarendbe illesztve népi gyermekjáték és drámapedagógiai foglalkozáson, úszásoktatáson és nyelvi órákon vehetnek részt (A szülők igény szerint angol vagy német nyelvet választhatnak gyermekük számára). A nyelvtanulás első osztálytól tanórai keretben biztosított. Az emelt óraszámú angolt harmadik évtől, a normál óraszámú (heti 3 óra) angolt és németet a negyedik évtől tanulhatják a gyerekek. Az emelt óraszám harmadik évfolyamtól heti 2 órát, negyediktől nyolcadikig heti 5 órát jelent. Két párhuzamos osztályból 3 nyelvi csoportot alakítanak ki. Az emelt óraszámú angol csoportba a nyelvi készség felmérése alapján kerülhetnek a tanulók, a normál óraszámú angol vagy német csoportot a szülők és a tanulók igénye szerint alakítják ki. Felső tagozaton a magyarórák tanrendjébe illesztve médiaoktatás folyik, mely szakköri keretben kiegészül gyakorlati oktatással is. Ötödikben fotózással, hatodikban rádiózással, hetedikben újságírással, nyolcadikban videózással foglalkoznak a gyerekek, iskolaújságot is megjelentetnek. A napközi működtetésére, étkezés biztosítására vonatkozó minden szülői igényt ki tudnak elégíteni. A felzárkóztatás korrepetálásokon, a tehetséggondozás szakköri foglalkozásokon történik. Sportkörök Futball, kosárlabda, asztalitenisz, játékos torna, szertorna. Télen sítábort szerveznek, az iskola udvarán ingyenes jégpálya működik. Szabadidős programok Németet tanuló gyerekeknek ausztriai utazást szerveznek. Nyaranta alsós, felsős és sporttáborokat (vízi túra, „labdás” edzőtábor, horgásztábor) rendeznek. Hagyományos rendezvények Minden évben megrendezik a „Kós hetet”, melynek keretében iskolai versenyeken, karácsonyi hangversenyen, kézműves foglalkozásokon, képzőművészeti kiállításon, Luca napi vásáron vehetnek részt a tanulók és szüleik. Iskolai tanulmányi-és sportversenyeket rendeznek mind alsó, mind felső tagozaton, melynek győztesei évek óta sikerrel képviselik az iskolát a kerületi és országos versenyeken is. Források A Kós Károly Általános Iskola honlapja