NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Királyrét (Magyarország)

Királyrét Szokolya külterületi településrésze. A Börzsöny legmagasabban fekvő és legkisebb medencéjében helyezkedik el. Fekvése Itt egyesül a Szén-patak, a Bagoly-bükki-patak és a Nagy-Vasfazék-patak (Királyréti-patak), létrehozva a Török-patakot (Morgó-patak). Leírása A majdnem háromszög alakú medencét 350–550 méter magas hegyek veszik körül. Szokolyával a 473 méter magasságú Pap-hegy és a 359 méter magas Várhegy között kanyargó Morgó-patak völgye köti össze. A Szokolya felől közúton és kisvasúttal egyaránt megközelíthető Királyrét a Börzsönybe irányuló túrák kiindulópontja, mivel legkönnyebben innen érhetők el a hegység csúcsai és sítelepei. Története A középkorban az uralkodók vadászkastélya állt itt. Zsigmond magyar király és Albert király szász bányászokat telepített a medencébe, s ezáltal évszázadokon át folyt itt a vasércbányászat. A későbbiekben az Esterházy-uradalomhoz tartozó területen a kitermelt ércet a vízenergiával működtetett vaskohó és hámor dolgozta fel. Ez a tevékenység több okból – a vízenergia elégtelensége, az uradalom átszervezése, az udvar vámpolitikája miatt – 1793-ra megszűnt; a hámort később fafűrészelésre használták. 1803-ban több német család telepedett le a településen. 1892-ben a birtok gróf Francken Sierstorpff Henrik tulajdonába került. Ő építtette ki az erdei vasutat a kitermelt fa elszállítására. Az I. világháború után a birtok és a vasút tulajdonosa Czeczoviczka Emil, később az Angol-Magyar Bank, majd Hoffer Cuno lett. Utóbbi változtatta a birtok nevét Jánospusztai Uradalom és Ipartelepek Rt.-ről Királyréti Uradalom és Ipartelepek Rt.-re; a lakott terület 1926. március 26-án kapta mai nevét. Az államosítások után a terület a Budapesti Tanács üdülője lett. 1999-ben jött létre a szálloda és turistaszálló. Képek Népessége A 2011-es népszámlálás adatai szerint a településrész 22 lakását összesen 32 fő lakta. Közlekedés Királyrét közúton Kismarosról Szokolyán keresztül érhető el, a 12-es főútból kiágazó 12 103-as úton. Közösségi közlekedéssel szintén Kismarosról helyközi autóbusszal vagy a Királyréti Erdei Vasút járataival közelíthető meg. Turizmus Itt található a Hiúz Ház - Erdei Iskola és Látogatóközpont, a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság bemutatóhelye. Turisztikai jelentőségű a Királyréti Erdei Vasút, amely Kismarosról Szokolyán át Királyrétre közlekedik. Az erdei vasút közelében található a Királyréti Hajtánypálya, ahol sínbiciklik kipróbálására nyílik mód. Itt található a Királyréti-horgásztó és felette a Bajdázó-tó. Jegyzetek További információk Szokolya hivatalos honlapja (magyar) Királyrét Kastélyhotel (magyar) Királyréti Erdei Vasút (magyar) Királyréti Hajtánypálya (magyar) Királyréti horgásztó (magyar)
Ganz-mauzóleum

A Ganz-mauzóleum a budapesti Fiumei úti sírkert egyik nagy méretű síremléke. Története A svájci származású Ganz Ábrahám, a magyar vasúti kerékgyártás atyja 1867-ben tragikus körülmények között önkezével vetett véget életének. Felesége, Ganz Jozefina 1868-ban Pest városához fordult, hogy díszsíremlékhelyet vásárolhasson férje számára. Miután a város ezt megadta, az özvegy a Fiumei úti sírkert délnyugati sarkában sírhelyet vásárolt, majd megbízta – a korábban a család részére már dunaparti bérházat tervező – Ybl Miklóst, hogy készítse el a mauzóleum tervét. Ybl kupolás, neoreneszánsz stílusú síremléket tervezett, amelynek felső részén egy kápolna került kialakításra Ganz Ábrahám mellszobrával, alsó részét – amelyhez belül lépcső vezet le – foglalja el a kripta a kőszarkofágokkal. Az 1868–1869-ben (más források szerint 1872-ben) zajló kivitelezési munkálatokat Hofhauser Lajos építőmester felügyelte. Az építkezés korabeli értékben 50 000 forintot emésztett fel. 1913-ban itt helyezték az özvegyet is nyugalomra. A mauzóleumot 1991 és 1996 között felújították, és 1997 óta műemléki védelem alatt áll. A Nemzeti Örökség Intézete külön füzetet készített a síremlék szélesebb körben való megismertetésére (Ganz-mauzóleum. NÖRI-füzetek 7., Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2019). A Ganz-mauzóleum belső részét általában zárva tartják, nem látogatható. Képtár Források "Ganz Ábrahám síremléke". ybl.bparchiv.hu. Hozzáférés: 2022. február 22.. "A Fiumei úti sírkert története dióhéjban 1". elismondom.wordpress.com. Hozzáférés: 2022. február 22.. "Ganz Ábrahám mauzóleuma". muemlekem.hu. Hozzáférés: 2022. február 22.. "Ganz Ábrahám". sztnh.gov.hu. Hozzáférés: 2022. február 22.. "Budapesti látványosságok az új NÖRI-füzetekben". fiumeiutisirkert.nori.gov.hu. Hozzáférés: 2022. február 22.. Egyéb hivatkozások "Vizler Imre fényképei". fszek.hu. Hozzáférés: 2022. február 22..
Marienbasilika (Budapest)

Die Marienbasilika (ungarisch Kisboldogasszony-bazilika) ist eine römisch-katholische Kirche in Máriaremete (dt. Maria-Einsiedel) im II. Bezirk von Budapest, Ungarn. Die Kirche des Erzbistums Esztergom-Budapest mit dem Patrozinium Mariä Geburt trägt den Titel einer Basilica minor. Geschichte der Wallfahrt Nach den Zerstörungen und der Entvölkerung um Buda durch die 150-jährige türkische Besetzung wurden um 1700 ausländische Familien ins Land geworben, so deutsche Familien unter anderem aus dem Schwarzwald. Durch Katalin Thalwieser wurde dabei ein Marienbild der Erzählung nach aus dem Kloster Einsiedeln mitgebracht und in einer Esche im Wald aufgehängt. Aus den ersten Betern entwickelte sich eine Wallfahrt. Nach einer Holzkapelle aus dem Jahr 1783 wurde 1828 eine Steinkapelle mit 300 Plätzen errichtet und das Bild dort gezeigt. Kirchenbau Im Jahr 1875 wurde der Kirchenbauverein Maria-Einsiedel gegründet. Der Bauplan wurde von Ferenc Schönner und Alajos Hauszmann erstellt, die Ausführung wurde vom Baumeister Sándor Hauszmann überwacht. Die Finanzierung von 100.000 Forint erfolgte durch die Gemeinde ohne das Bistum. Die Kirche wurde am 1. Oktober 1899 durch Fülöp Steiner, den Bischof von Székesfehérvár, Nándor Wolafka und Mihály Bogisich in Anwesenheit zahlreicher Geistlicher und etwa zehntausend Gläubiger geweiht. Papst Johannes Paul II. erhob die Kirche 1991 zur Basilica minor. Architektur und Ausstattung Die einschiffige, neugotische Kirche hat eine Fläche von 700 Quadratmetern bei einer Länge von 44 Metern und einer Breite von 15 Metern. Die Höhe beträgt fünfzehn Meter, der Turm ist 54 Meter hoch. Der niedrigere Chor wird von einer dreiseitigen Apsis abgeschlossen. Die Glocken wurden im Ersten Weltkrieg eingeschmolzen und 1924 ersetzt. Die Orgel der Wallfahrtskirche stammt aus der heute nicht mehr erhaltenen Königskapelle des Burgpalastes von Buda als Geschenk von Kaiser Franz Joseph und Königin Elisabeth. Diese Orgel wurde von Gergely Ferenc von Nándor Gonda gebaut. Im Jahr 1959 wurde der Hauptaltar anlässlich des Marienjahres errichtet. Die Kirche wurde in ihrer heutigen Form im Jahr 1964 nach Plänen von Albréd Bardon gestaltet. Das Retabel wurde 1968 hergestellt. Nach den Gemälden von István Takács malten László Papp und sein Sohn (1960) die Kirche aus. Das Thema ist die Verehrung der jungfräulichen Mutter im Himmel durch das ungarische Volk. Zahlreiche Votivtafeln befinden sich im Eingangsbereich der Wallfahrtsbasilika. Links neben dem Eingang steht eine Statue des hl. Emmerich. Literatur Gábor Barna: Búcsújáró és kegyhelyek Magyarországon; Panoráma, Budapest, 1990. ISBN 963-243-722-5 Gábor Verrasztó: A molnár, aki Lipót volt; Budai Liberális Klub, 2008 Weblinks Einzelnachweise
Kisgyalán

Kisgyalán es un pueblo ubicado en el distrito de Kaposvár, en el condado de Somogy, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 9,410 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2025 la población era de 180 habitantes,​ con una densidad de población de 19,13 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Kisgyalán

Kisgyalán község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban. Fekvése Somogy vármegye dombos keleti részén helyezkedik el, a Baté-Igal közti 6503-as út mellett, de a központján csak a Naktól Gölle érintésével idáig húzódó 6518-as út vezet keresztül. A mai helyén a község az 1700-as évek elején alakult ki, a határos községek: Büssü, Gölle, Fonó és Zimány. A falu határát északon a „Hársasi út”, keleten a „Nagyárok”, délen a Gázlói-víz, nyugaton a Kerekesi árok határolja. A falu határa lankás, dombos jó termő agyagos föld, ami meghatározza a lakosság foglalkozását. Története Gyalán Árpád-kori település. Nevét 1250-ben említette először oklevél a Szák nemzetség Gyaláni ágával kapcsolatban. Az e nemzetségből való I. Konrád 1240-ben Mária királyné pohárnokmestere volt, és ő vitte hírül IV. Béla királynak V. István születését. A Jó hírnek örvendő apa, IV. Béla király I. Konrádnak Podár Veszprém vármegyében levő falut adta jutalmul, majd 1250-ben megvette I. Konrádnak a rokonának, az utód nélkül elhalt Herrandnak a birtokai közül a Komárom vármegyei Terjént, a Somogy vármegyei Gyalánt és Várong felét is. 1346-ban I. Konrád fia, I. János lakhelyeként Gyalán, vagy Várong volt említve és mint tolnamegyei nemes szerepelt az oklevelekben. 1851-ben Fényes Elek írta a településről: A 20. század elején Somogy vármegye Igali járásához tartozott. 1910-ben 458 magyar lakosa volt. Ebből 450 római katolikus, 2 református, 6 izraelita volt. Közélete Polgármesterei 1990–1994: Csonka József (független) 1994–1998: Csonka József (független) 1998–2002: Csonka József (független) 2002–2006: Csonka József (független) 2006–2010: Csonka József (független) 2010–2014: Horváth Zoltán (független) 2014–2019: Horváth Zoltán (független) 2019–2024: Horváth Zoltán (független) 2024– : Horváth Zoltán (független) Népesség A település népességének változása: A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91%-a magyarnak, 7,4% cigánynak, 3% németnek, 0,5% románnak, 0,5% szlováknak mondta magát (6,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 71,3%, református 3%, evangélikus 0,5%, felekezet nélküli 8,9% (15,8% nem nyilatkozott). 2022-ben a lakosság 86,1%-a vallotta magát magyarnak, 6,4% németnek, 2,7% cigánynak, 0,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 47,1% volt római katolikus, 4,3% református, 0,5% evangélikus, 0,5% egyéb katolikus, 5,9% felekezeten kívüli (41,7% nem válaszolt). Nevezetességei Festetics-kastély (Gázlópusztán található, nem látogatható magánterület) 1781-ben épült, csaknem kör alaprajzú római katolikus templom, műemlék Képek Források Fényes Elek: Magyarország Történeti Geográfiája Karácsonyi János: Magyar nemzetségek Jegyzetek További információk Kapcsolódó szócikkek
Kisgyalán, Somogy

Kisgyalán este un sat în districtul Kaposvár, județul Somogy, Ungaria, având o populație de 212 locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Kisgyalán avea 212 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (89,76%) erau maghiari, existând și minorități de romi (7,32%) și germani (2,93%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (67,92%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (8,02%) și reformați (2,83%). Pentru 21,23% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Kiskastély (Zalaszentgrót)

A zalaszentgróti Kiskastély a Zala közelében, a „nagykastélytól”, vagyis a Batthyány-kastélytól keletre található. Egykor intézői lak volt, napjainkban lakások mellett a város helytörténeti gyűjteményének is otthont ad. Az épület Szabadon álló, L alaprajzú, egyemeletes, csonkakontyolt nyeregtetős épület. A déli szárny nyugat felőli harmadik tengelyében nyílik a kosáríves hevederekkel tagolt csehsüvegboltozatos kocsiáthajtó. A keleti szárny udvari homlokzatát a földszinten és az emeleten kosáríves árkádok tagolják. A földszinti teremsor csehsüvegboltozatos. Az épület északi részén falépcső vezet a lakások kialakítása miatt átépített emeletre. A 18. században épült, nagyfelújítást utoljára 1985-ben, míg egy kisebbet 2002-ben végeztek rajta. Műemléki védelem alatt áll. A múzeum Központ a Zala völgyében – Zalaszentgrót címmel 2002-ben nyílt kiállítás az épület három termében, ahol a régészeti, történeti összefoglalók, tárgyi emlékek, fotók és dokumentumok szemléletesen keltik életre a településen zajló eseményeket az őskortól a 20. század közepéig. A gyűjtemény bemutatja a Szentgrót történetében jelentős Türje nemzetség, a Szentgrótiak, Hagymásiak, Batthyányiak, Károlyiak, és az először 1299-ben említett, a török korban jelentős szerepet játszó vár körül kialakuló település lakóinak kapcsolatát, életmódját. A fejlett kisipar emlékeit, vagy a környező dombokon virágzó szőlőkultúrára utaló, már a török korban is megbecsült kádármesterség szerszámait, dokumentumait. A harmadik teremben az iskolai oktatás mellett a város kulturális életét meghatározó, sajátos egyleti élet látható. A reformkor kiemelkedő eseménye volt a kaszinó, majd a Védegylet helyi fiókjának létrehozása 1845. február 9-én, melynek elnöki tisztét Deák Ferenc vállalta. A Kaszinó 1843-ban, a Polgári Önképzőkör 1869-ben alakult. Különösen nagy jelentősége volt a helyi társadalom egészét összefogó, 1883-ban alakult Zalaszentgróti Tűzoltó Egyletnek, így annak részletes történetével, valamint kuriózumnak számító tárgyi emlékeivel különösen részletesen foglalkozik a kiállítás. A gyűjtemény telefonon történő egyeztetés után ingyenesen látogatható. Egyéb A környékén rendezik meg nyaranta a Zalavölgyi Kultúrtivornya rendezvénysorozatot. Jegyzetek További információk Műemlékem.hu Zala Megyei Múzeumok Igazgatósága
Kiskun Múzeum

A Kiskun Múzeum tájmúzeum, közgyűjtemény Kiskunfélegyházán. 1902-ben alapította Szalay Gyula, a helyi gimnázium tanára, aki a múzeum első „őre” lett. A gyűjtemény 1912-ben került önálló épületbe, a Görög-ház emeleti részébe (egyes tervek szerint az épülő városházára került volna ekkor), majd 1939-ben mai helyére, az egykori Kiskun Kapitányság épületébe költözött. Az épület A barokk épületegyüttes 1753-ban épült, 1772-ben és 1794-ben a főépületet átalakították, a főépület emeleti részt kapott, így nyerte mai formáját. A Kiskun Kerület Kapitányság székházában hivatal és tömlöc működött, itt őrizték fogva Rózsa Sándort. Gyűjtemények A múzeum gyűjtőköre Kiskunfélegyháza helytörténetéhez, a Kiskunság vallási emlékeihez kapcsolódó műtárgyakra, a térség régészeti emlékeire terjed ki. Legfontosabb emlékei között tartják számon a Tiszatelepről származó avar kardot, a pákai szarmata ékszereket és a 9018 darabból álló numizmatikai kollekciót. Állandó kiállításai A magyar büntetőjog emlékei (Börtönkiállítás) – Közép-Európa egyedülálló börtöntörténeti gyűjteménye Kiskunfélegyháza évszázadai – helytörténeti kiállítás A vallási élet emlékei a Kiskunságban – az egykori börtönkápolnában berendezett kiállítás A megőrződött múlt – Emberek és népen Félegyházán Árpád-kori hétköznapok Képzőművészeti tárlat: Holló László festményei; Szántó Piroska festményei – a művésznő halálának második évfordulóján, 2000. augusztus másodikán nyílt állandó kiállítás; Morell Mihály grafikái Pajkos-Szabó-féle szélmalom – népi műemlék, a város határából a múzeum udvarára telepített (1962) 1860-ban épült szélmalom, különösen szép faragott kőpaddal. Filiálék, kiállítóhelyek Móra Ferenc Emlékháza Petőfi Sándor Emlékháza Jelentősebb időszaki kiállítások Könyvek Könyve - Bibliakiállítás szerzetesek, gyűjtők és magáncsaládok Bibliáiból a Biblia Éve keretében, 2008 aug. 19. – okt. 30. Reneszánsz panoptikum, 2008 Források A múzeum honlapja Múzeumlátogatók kézikönyve, szerk. Balassa M. Iván, Vince Kiadó, (1998). Múzeum Műemlékem.hu További információk A múzeum anyagába betekintő videó
ТЕЦ Кішпешт

ТЕЦ Кішпешт – теплова електростанція в столиці Угорщини місті Будапешт. Будівництво станції почалось у 1955-му, а з 1957 по 1962 роки на її майданчику стали до ладу три парові турбіни загальною потужністю 24 МВт. Вони живились від котлів, які спершу споживали доправлене залізницею вугілля, з 1978-го були переведені на мазут, а з 1981-го – на природний газ (на той час блакитне паливо до угорської столиці вже переважно надходило із СРСР по трубопроводу Берегдароц – Будапешт). Видалення продуктів згоряння відбувалось за допомогою димаря висотою 80 метрів (наразі вже знесений). Оскільки станція виконувала функцію однієї з міських теплоелектроцентралей, у 1976-му для покриття пікових навантажень під час опалювального періоду на її майданчику змонтували два водогрійні котли типу PTVM-100 потужністю по 116 МВт. Крім того, з 1969-го тут працював додатковий паровий котел MHD потужністю 60 МВт (важливими споживачами тепла виступали промислові підприємства, зокрема Кішпештська текстильна фабрика, які потребували саме пари). У 2004 році ТЕЦ пройшла докорінну модернізацію та була перетворена на парогазову станцію комбінованого циклу електричною потужністю 113,3 МВт. Тут встановили одну газову турбіну потужністю 70 МВт, яка через котел-утилізатор живить одну парову турбіну. Враховуючи одночасне продукування тепла загальна паливна ефективність цієї схеми перевищує 80%. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 120 кВ. Можливо відзначити, що в Будапешті також діють ТЕЦ Уйпешт, ТЕЦ Kelenfold і потужна парогазова ТЕС Цепель. Примітки
Kladnigg-kúria

Az egykori Svastics–Kladnigg-kastély a Somogy vármegyei Szentgáloskéren található, tulajdonosa 2007 óta a DELTA-3N Kft. A társaság elkötelezett az épített történelmi örökség védelme mellett, elhivatott a nemzeti értékek megőrzése iránt az utókor számára. Az új tulajdonos leromlott állapotban vette birtokába az említett védett épületet. A halaszthatatlan állagmegóvást szolgáló felújításokat a társaság önerőből valósította meg. Mindennek ellenére további sürgős beavatkozások szükségesek, hogy az épületek további pusztulását megakadályozzák és a balesetveszélyt megszüntessék. Településkép szempontjából meghatározó védett épületről van szó, a kastély Somogy vármegye magas eszmei értékű épülete. A szentgáloskéri Svastics–Kladnigg-kastélyt még néhány éve[mikor?] önkormányzati feladatok ellátására használták és szövetkezeti irodaközpontként funkcionált. Hasonlóan a mernyei kastélyhoz, mostani állapotában nem hasznosítható, felújításra szorul. Jelenleg[mikor?] üresen áll, balesetveszélyes, és lepusztulófélben van. A kastélyépületet növényféleségekben gazdag kastélypark öleli körbe, valamint a közvetlen környezetében található több épület, melyek egy része balesetveszélyes. Források A kastély honlapja
Klauzál tér (Segedín)

Klauzál tér je náměstí v centru města Segedína v Maďarsku. Je obklopeno dvoupatrovými domy v novoklasicistním stylu z let 1872 až 1873. Původně se jednalo o součást Széchnyiho náměstí, ale nakonec byl prostor od něj oddělen budovami. Pojmenované je podle maďarského ministra Gábora Klauzála. Dominantou náměstí je socha Lajose Kossutha, která byla slavnostně odhalena v roce 1902 a jejímž autorem byl József Róna. V roce 1848 odsud Kossuth pronesl projev lidem z balkonu již neexistujícího domu (byl stržen při přestavbě města po velké povodni). Od roku 2000 jej také doplňuje Fontána tisíciletí. V roce 2003 bylo náměstí rekonstruováno spolu s nedalekou ulicí Kárász utca a za obnovu získalo město Segedín cenu Europa Nostra. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Klauzál tér (Szeged) na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Klauzál tér na Wikimedia Commons
Klauzál tér (Szeged)

A Klauzál tér Szeged belvárosának klasszicista stílusú tere. Kétemeletes, eklektikus stílusú műemlék házai 1872-1873 között épültek. Eredetileg a Széchenyi tér része volt, ugyanebben az időben választották le róla épületekkel. Története A szomszédos Kárász utca felől közelítve reneszánsz jelmezbe öltözött szobrok fogadják az érkezőt. A tér közepén Kossuth Lajos 1902-ben felavatott neobarokk szobra, Róna József alkotása áll; Kossuth 1848-ban a ma már nem létező Bauernfeind-ház erkélyéről szónokolt a népnek, majd a ma is létező Kárász-ház erkélyéről adta utolsó nyilvános hazai beszédét 1849. július 11-én, hatvanezer ember előtt. A szobor talapzatában a beírás: "Szegednek népe, nemzetem büszkesége" - így szólította meg Kossuth a szegedieket. 2000 óta áll a téren a Kárász-ház előtt a Millenniumi díszkút, Tóbiás Klára alkotása, mely az Árpád-házi királyoknak állít emléket. A Hitet, Becsületet, Bátorságot és Fényt szimbolizálják. Ezek a magyar múlt megtestesítői. A belváros komolyabb rekonstrukciója 1998-2003 között zajlott. A Klauzál tér és a Kárász utca a felújításukat követően 2003-ban Europa Nostra-díjat kapott. Névadója, Klauzál Gábor miniszter negyven éven át lakott ezen a téren, abban a házban, melynek helyén ma a Klauzál tér 8. számú épület áll. Néhány híres épülete Új Zsótér-ház (Klauzál tér 1.): kora eklektikus, eredetileg szállodának épült. Az árvíz után innen irányították az újjáépítést. A földszintjén 1874 óta működik a híres Virág Cukrászda. (2010-2016 között zárva tartott.) Kiss Dávid palota (Klauzál tér 3.): 1872-ben épült, terveit Benkó Károly és Kolbenheyer Ferenc készítette. Nevét Kiss Dávid nagykereskedőről, a Szegedi Kereskedelmi és Iparbank első elnökéről kapta. A ház második emeletén lakott 1925 tavaszán Szabó Dezső, aki itt írta a Segítség! című regényének egy részét. Kárász-ház (Klauzál tér 5.): klasszicista stílusú, 1845-ben épült. Kossuth nemcsak utolsó beszédét mondta innen, hanem a román–magyar megbékélési tervezetet is itt írta alá július 14-én Nicolae Bălcescu román forradalmárral. 1857-ben megszállt itt Ferenc József. Wagner-ház (Klauzál tér 7.): klasszicizáló, a város egyik legrégebbi lakóháza. Egyike azon keveseknek, amelyek túlélték az árvizet, így egyike a kevés régebbi, egyemeletes háznak a téren. Lengyel-ház (Klauzál tér 8.): 1893-ban épült, a korábban a helyén álló házban lakott Klauzál Gábor, aki 1832-től Csongrád megye követe, majd az első népképviseleti kormány földmívelés-, ipar- és kereskedelemügyi minisztere volt. Galéria Jegyzetek Források Vendégváró feran.hu További információk
Klazsik-ház

A Klazsik-ház, másként Szarvas-ház egyemeletes, kora eklektikus lakóépület Kiskunfélegyházán. Fekvése Kiskunfélegyháza, Kossuth Lajos utca 4. Története 1871-ben épült, külseje őrzi az eredeti állapotát, belülről azonban teljesen átalakították. Homlokzatát pilaszterek tagolják, szemöldökpárkányos-konzolos ablakokkal. Deák Ferenc utca felőli homlokzatán kapu, ami fölött különleges épségben megmaradt oroszlános dombormű látható. Alaprajza L alakú, lépcsőháza félkörívesen ugrik a ház udvarába. Alsó szintjein ma üzletek üzemelnek. 2004-ben jelentősen tatarozták az épületet, ennek során egy 19. századi napilap került elő az egyik ablakkeretből. Források http://muemlekem.hu/muemlek?id=2289