Batthyány-kastély (Zalaszentgrót)

A Batthyány-kastély Zalaszentgrót ikonikus épülete, mely a Zala völgyében, a folyó és mellékága által körülölelt szigeten, ősplatános, védett parkban fekszik. Napjainkban a Koncz Dezső Óvoda, Általános Iskola, Diákotthon, Különleges Gyermekotthon és Készségfejlesztő Speciális Szakiskolának ad otthont. Története A Batthyány-kastély helyén álló egykori várra egy 1299-ből származó oklevél utal először. A török időkben heves támadásoknak volt kitéve a végvár, erre utal az is, hogy 80 év alatt öt alkalommal erősítették meg. A Szentgróti család által épített erődítményt később több mint 200 éven keresztül a berekszói Hagymásy család tartotta kézben, s csak kihalásuk után, 1654-ben került Batthyány (I.) Ádám tulajdonába. A török kiűzése után vesztett jelentőségéből, s fokozatosan tönkrement, mígnem 1767-ben Batthyány Imre lebontatta a fosztogatásokat is megélt várat. A ma is álló kastélyt 1787-ben Batthyány Ferenc emeltette az erőd helyén és alapanyagának felhasználásával. Jelentős, Zalaszentgróthoz köthető Batthyány családtagok még: Batthyány Károly, gróf, főnemes nemzetőr őrnagy, Deák Ferenc atyai jó barátja. (Csákány, Vas vm., 1799. szept. 11. - Zalaszentgrót, Zala vm., 1852. szept. 27.) Batthyány Tivadar, gróf, németújvári, tengerésztiszt, országgyűlési képviselő, miniszter (Zalaszentgrót, Zala vm., 1859. febr. 23. - Budapest, 1931. febr. 2.)főnemes, . Batthyány Zsigmond, gróf, németújvári, főnemes, országgyűlési képviselő(Zalaszentgrót, Zala vm., 1856. okt. 29. - Nova, Zala vm., 1939. márc. 18.). A 19. század végén a Károlyi család birtokába került kastélyt ismét átépítették, ekkor épült a kocsiáthajtós terasz. A második világháború után 1947. március 21-én a Vallás és Közoktatásügyi Minisztérium kezelésébe került az épület. A mai gyógypedagógiai intézmény 1950. október 15. óta működik az épületben. Koncz Dezső gyógypedagógus, egykori igazgató nevét 1995 tavaszán vette fel. A kastély legutóbbi felújítását 1984-ben kezdték meg, a munkálatok négy évet vettek igénybe. Jelenleg a Zala Vármegyei Önkormányzat az épület fenntartója. Az épület Késő barokk, copf stílusú, U alaprajzú, egyemeletes, kontyolt nyeregtetős kastély. A kastély oldalszárnyainak végét egy-egy félkör alaprajzú, kétemeletes torony zárja le. A főszárny Zala felőli homlokzatán lévő középrizalit timpanonos, manzárdtetős. A túloldali főpárkányán disztichonban írt kronosztikon, előtte kocsiáthajtós terasz található. A földszint és az emelet egytraktusos, oldalfolyosós elrendezésű, a folyosó csehsüvegboltozatos. Az északi szárny alatt van a pince, az emeleten pedig az egykori lakószobák találhatók, ugyanitt középen helyezkedik el a nyugat felé néző díszterem is. A földszint szobáiban egykor a cselédség kapott helyet. 1800-as években a Batthyány család reneszánsz stílusú ajtókat szerelt fel és ugyanilyen stílusú bútorokkal rendezte be a kastélyt. A bútorok jelentős része ma is megtalálható az épületben. Feliratok A keleti homlokzaton a latin nyelvű, disztichonban írt kronosztikon így szól: sIC eX annosIs sVrgVnt noVa teCta rVInIs haeC sI non pLaCent, faC Meliora, LICet! Magyarul: így emelődnek a régi romok üde épületekké, ha nem tetszik az új, rakjál mást a helyébe! A nagybetűk egyben római számokat is jelölnek (MCCCCCCLLLXVVVVIIIIIII), melyek számértéke a kastély építési évszámára utal. A kastély utolsó tulajdonosai, a Károlyiak a koronás címert az épület nyugati homlokzatán helyezték el. Rajta a következő latin felirat olvasható: FID ET VIRTUTE QVERE, magyarul: hittel és reménnyel szerezz hírnevet! A park A mintegy kétszáz éves, 4,28 hektáros védett parkot (19/2/TT/74) a hatalmas platánok uralják. Különlegességei közé tartoznak még a sárga levelű hegyi juhar változatok, valamint a kocsányos tölgy egy sárga levelű változata is. A lombhullató fák közül megtalálható még itt a magas kőris, a kislevelű hárs, a mezei szil, a közönséges és a hússzínű vadgesztenye, a szivarfa, a közönséges pagodafa, a lepényfa, a dió, a mezei juhar, a zöld juhar, az ezüst juhar, a nyír, a gyertyán és a mézgás éger. Téli időszakban is zöldell a luc-, erdei-, fekete-, sima- és ezüstfenyő. Előfordul még oregoni hamis ciprus, tuja, tiszafa és lombját lehullató páfrányfenyő. Cserjék közül pedig vérmogyoró, cseresznyeszilva, áljázmin, aranyfa, nagyvirágú liliom és puszpáng. Galéria Jegyzetek További információk KvVM Természetvédelmi Hivatal KvVM Természetvédelmi Információs Rendszer Interaktív Térkép