NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ambasciata d'Italia a Budapest

L'ambasciata d'Italia a Budapest è la missione diplomatica della Repubblica Italiana in Ungheria. La sede della Cancelleria si trova a Budapest al 95 di Stefánia út, nel distretto di Zugló. Storia Con la creazione del regno d'Ungheria nel 1920, nel novembre di quell'anno fu aperta la legazione d'Italia; i rapporti furono interrotti temporaneamente a causa della Seconda guerra mondiale tra il 1943 e il 1945. Nel 1946 ripresero i rapporti diplomatici e la sede acquisì il rango di ambasciata nel 1964. Altre sedi diplomatiche d'Italia in Ungheria L'Italia possiede anche tre consolati onorari a Nyíregyháza, Pécs e Seghedino. Note Voci correlate Relazioni internazionali dell'Italia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ambasciata d'Italia a Budapest Collegamenti esterni (IT, HU) Sito ufficiale, su ambbudapest.esteri.it.
Villány Mountains

Villány Mountains (Hungarian: Villányi-hegység Hungarian: [ˈvillaːɲ]) is a relatively low mountain range located west from the town of Villány, in Baranya county, Southern Hungary. Its highest summit, the Szársomlyó is 442 metres high. The latter has an extraordinary flora: on its southern slopes, the climate is Mediterranean; the percentage rate of mediterranean species is over 20%. As of 2004, 44 Orthoptera species were described in the area, including 21 Ensifera and 23 Caelifera. On the top, the ruins of a medieval castle can be found. The territory is part of the Danube-Drava National Park. The range is made up of limestone, dating from the Triassic to Cretaceous periods of the Mesozoic Era. In the 20th century, the 850 meter long Beremend Crystal Cave and 1500 meter long Nagyharsány Crystal Cave were discovered during stone mining. See also Geography of Hungary Transdanubia References
Vilanjska planina

Vilanjska planina (mađ. Villányi-hegység) je nisko gorje u južnoj Mađarskoj koje se nalazi zapadno od grada Viljana (mađ. Villány), u Baranjskoj županiji sve do sela Edsemartina na zapadu. Hrvati u Baranjskoj županiji zovu ovo brdo i imenima Aršanj (Semartin), a u Bačko-kiškunskoj županiji (Santovo) Haršanj. Brdo Haršanj se u pučkim vjerovanjima smatralo sijelom vještica. U svojim ga novelama spominje Janko Leskovar pod imenom "Haršanj". Njegov najviši vrh Szársomlyó (Harsány-hegy) je visok samo 442 m nadmorske visine. Sultan Sulejman II. je na ovom brdu napravio svoj tabor prije pohoda na Siget. Na potonjem je neobična flora: na južnim padinama klima pokaziva osobine sredozemne klime. Postotak sredozemnih je preko 20%. Na vrhu ovog gorja se nalaze ruševine srednjovjekovnog dvorca. Cijelo ovo područje je dijelom nacionalnog parka Dunav-Drava (mađ. Duna-Dráva Nemzeti Park). Gorje je vapnenačko po geološkom sastavu. Na obroncima ovog brda se 1687. odvila bitka između snaga Svete lige i Turskog Carstva, po ovom brdu zvana i kao aršanjska bitka. Vidi još Zemljopis Mađarske Zadunavlje/Prekodunavlje Izvori
Вилањска планина

Вилањска планина (мађ. Villányi-hegység) је брдско подручје западно од градића Вилањ, у јужном делу барањске жупаније. Планински масиви се углавном састоје од кречњака. Највиши врх је острвски врх, висок 442 метра Саршомљо, који није повезан са планинским венцем. Још један добро познати врх је Тенкешхат, близу Шиклоша. Њена насеља: Бише, Чарнота, Диошвисло, Кишхаршањ, Маријађид, Марфа, Нађхаршањ, Нађтотфалу, Шиклош, Вилањ, Вилањикевешд, Палкоња. Географија Клима Просечна годишња температура је између 10-11 °C, што је у складу са националним просеком. Период без мраза траје од почетка априла до средине октобра. На јужним падинама развила се јединствена медитеранска микроклима, са температурама изнад 0 °C најмање 200 дана у години. Карактеристична биљка овог подручја је љиљанолика шаш, која расте само у овој клими. Клима и земљиште су повољни за дугогодишњу традицију производње грожђа и вина око Вилања и Шиклоша. Хидрографија На јужној страни планинског венца извиру лековити, топли извори воде. Они су учинили да град Харкањ постане бања и популарно купалиште. Биодиверзитет Флора Планински ланац је дом високо заштићеног љубичастог цвета (Himantoglossum caprinum) Саршомљо Флора Сашомља (познатог и као Харшањи-хеђ или Нађхаршањи-хеђ) је јединствена: на његовим јужним падинама развила се медитеранска клима, а удео врста карактеристичних за овај тип је преко 20%. Овде живи високо заштићени црвени напрстак. Шарена пчеларица се размножава на лесним зидовима. Планина је сада скраћена: велико речно корито је ископано у једну страну брда 1960-их година како би се снабдевала каменим материјалом огромна фабрика цемента која послује у оближњем Беременду. Овај рудник је већ увелико био коришћен и у римско доба. Подручје је заштићено од 1989. године и део је националног парка Дунав-Драва. Палеонтолошки налази Овде су пронађени јединствени палеонтолошки налази у земљи: јурски амонити, друга створења плитког мора и остаци плиоценских и плеистоценских кичмењака. Богату колекцију налаза први је проучавао Лајош Лоци старији 1915. године. Од тада су на површину из десет локалитета извучени фосили 27 раније непознатих животињских врста, а последњи период плеистоцена је такође добио своје научно име по Вилању (villanyium). Оближња планина Беременд је скоро сравњена са земљом због рударења, али су овде пронађени и вредни праисторијски налази животиња, укључујући остатке сабљастозубе мачке (Machairodontinae). Етнографија Девојке из предела Орманшага су некада биле задужене за чување винограда. Орманшаг није регион у којем се узгаја грожђе, али је постојало неколико виноградарских имања Орманшага у дравском крају, у планинама Вилањ (у деловима Харкања и Терехеђа). Овај обичај није био уобичајен међу девојкама из дравског краја Дравасега (Drávaszög). Референце Спољашње везе Villányi Borvidék Villányi-hegység és környéke az utazom.com honlapján A Villányi-hegység barlangjai
Villányi-hegység

Villányi-hegység är en bergskedja i Ungern. Den ligger i provinsen Baranya, i den sydvästra delen av landet, 190 km söder om huvudstaden Budapest. Villányi-hegység sträcker sig 17,9 km i öst-västlig riktning. Den högsta toppen är Szársomlyó, 442 meter över havet. Topografiskt ingår följande toppar i Villányi-hegység: Fekete-hegy Kerek-hegy Köves Tető Nagy-Cser Szársomlyó Tenkes Város-hegy Kommentarer Källor
Fehérkőlápai turistaház

A Fehérkőlápai turistaház a Bükk hegységben Lillafüred közelében lévő turistaház. Elhelyezkedése A Bagoly-hegyen, a tengerszint felett 586 méterrel épült. Környező települések: Bükkszentkereszt, Bükkszentlászló, Diósgyőr, Lillafüred. 500 méterre van a „Fehér kő” sziklaorom, melyről Lillafüred panorámája csodálható meg. A 2015-ben átadott lillafüredi libegő felső állomásától egy kilométernyire helyezkedik el. Aszfaltút nem épült, gyalogosan, illetve Bükkszentkeresztről földúton közelíthető meg. Története Fehér-kő Lillafüred régóta ismert kilátópontja. A „lápa” a domb lejtőirányú esésének oldalát jelenti, melyet meg kell mászni a feljutáshoz. Feltehetően a domb „lába” szóból alakult ki a lápa elnevezés. A fehérkőlápai turistaház 1937-ben épült. A II. világháború után a Turistaellátó Vállalat üzemeltette 1975-ös megszűnéséig. Ezután a Diósgyőri VTK sportegyesület kulcsosházaként működött. 2000-ben családi vállalkozásként nyitott meg újra. Kenyérsütő kemencét építettek mellé, aktívan részt vesznek a sportélet szervezésében, és bekapcsolódtak a lovas turizmusba. 2021-től 11 új fürdőszobás szobával várja a vendégeket. A kerékpáros turizmust is aktívan támogatják. 2022-ben közönségszavazatok alapján elnyerte az Év Turistaháza elismerést az Aktív Magyarország portál szavazásán. Kialakítása Alsó szintjén társalgó és étterem, felső szintjén 11 komfortos szoba található. A turistaházat a tőle 120 méterre lévő Szent István forrás látja el vízzel, melyet a Bányabükki m. kir. erdőhivatal épített ki. A forrás címerét 2020-ban kicserélték a régi Magyar királyi feliratot és a Magyar Koronát helyreállítva. A régi levésett tábla a turistaház udvarán van kiállítva. Az épület előtt padokon lehet megpihenni. Jegyzetek Külső hivatkozások Erdőkerülő Lillafüredről Lillafüredre B.A.Z. megyei Természetjáró Szövetség kiadványa – 2014 december Turista Magazin / Gulyás Attila Lillafüred látványosságaihoz sosincs túl rossz idő 2019 jan. Turista Magazin: Pazar panorámák a lillafüredi sziklakilátókról 2019 ápr. Hello Miskolc: Ahonnan a leggyönyörűbb a kilátás a Bükkre – túratippek családoknak 2015 Hámori Szikla- és Jégmászó Sportegyesület : Fehér-kő Geocaching.hu Bükki források 7. Fehérkőlápai források Magyar Természetbarát Szövetség: Fehérkőlápa régi képeslapokon
Krisztus Urunk mennybemenetele kápolna

A Krisztus Urunk mennybemenetele kápolna, a köznyelvben gyakran temetőkápolna, Kerepesi temető kápolnája egy budapesti templom, amely a Budapest VIII. kerületében fekvő Fiumei úti sírkertben van. Története 1849-ben nyílt meg a Fiumei úti sírkert, és kezdettől fogva gondot jelentett, hogy nem volt papi szolgálat a temetőben, így 1857-ben egy városi rendeletnek köszönhetően épült fel Zofahl Lőrinc tervei szerint itt a temetőkápolna, ahova Bajorországból karmelita szerzeteseket rendeltek, hogy a halottakat végtisztességben részesítsék. A lakosok idegenkedtek a külföldi szerzetesek szertartásától, ellenük több panasszal éltek. Ezt Pest városa megelégelvén, Scitovszky János hercegprímáshoz fordult, aki a Hochhalt-ügy lezárásához kapcsolódva, 1861-ben véget vetett a karmeliták ott-tartózkodásának. A templom jelenleg az Esztergom-Budapesti főegyházmegye kezelésében áll. Búcsúját minden év húsvét 7. vasárnapján tartják. Jegyzetek Források https://www.esztergomi-ersekseg.hu/templomok/krisztus-urunk-mennybemenetele-kapolna-fiumei-uti-nemzeti-sirkert-kerepesi-temet
Majláth-kastély (Patvarc)

A Majláth-kastély 1830-ban épült a Nógrád vármegyei Patvarcon. A klasszicista kastély eredetileg a Szent-Iványi család számára épült 1830-ban, majd 1880 körül a Mailáth család vásárolta meg. A kastélyt a tulajdonosai többször átalakították. Az 1800-as évek második felében romantikus stílusban építették át. Az épület nyugati oldalfalához a későbbi korokban keskenyebb szárnyat építettek. Az államosítást követően többféle tevékenységre (pl. TSZ raktár) használták az épületet, később magánkézbe került. Források "Majláth-kastély - Patvarc - KASTELYOK.COM". www.kastelyok.com. Hozzáférés: 2021. január 24.. Majláth-kastély. www.muemlekem.hu (Hozzáférés: 2021. február 12.) Patvarc kastélya. Nógrád, XXII. évf. 243. sz. (1966. október 13.) 4. o. Jussból maradt uradalom. Nógrád Megyei Hírlap, IX. évf. 6. sz. (1998. január 8.) 2. o.
Honvéd téri református templom

A modernista stílusban épült Honvéd téri református templom (eredeti nevén Új Magyar Hajnal Temploma) Szeged második református temploma, amelyet Borsos József tervei alapján 1941 és '44 között építettek a belváros déli peremén. Szeged túlnyomóan római katolikus többségű város volt a 20. század elejéig. Az első világháborús vereség után azonban megnövekedett a városba érkező reformátusok száma, akik többnyire az elcsatolt országrészekből érkező magyarok voltak. A református egyházközösségnek korábban csak a Kálvin téren épült temploma működött, ám ez egyre szűkebbnek bizonyult. Már a háború után fölmerült egy újabb református templom építésének a lehetősége, ám a gazdasági világválság ezt a tervet elsöpörte. 1940-ben Horthy Miklós 1000 pengős alapítványt hozott létre az új szegedi református templom fölépítésére, Szeged városa pedig a Kiskörút egyik saroktelkét ajánlotta fel az építkezés céljára. A szegedi református gyülekezet 9 református magyar építész számára meghívásos tervpályázatot írt ki, amelyet a debreceni Borsos József nyert meg. Borsos egy vasbeton szerkezetű, elegáns kinézetű klinkertéglával borított épület terveit nyújtotta be, amelyet mázas cserepekből kirakott fényes tető borít. A református puritanizmus (illetve az újabb világháború anyagi terhei) miatt a tetőre végül egyszerű cserép, a falakra pedig nyerstégla került. A templom alaprajza szabályos ötszög. A szabályos mértani formák a templom homlokzatán több helyen is feltűnnek. A torony oldalán sorakozó ablakok egyenlő szárú háromszögek, a torony tetője pedig piramis alakot képez. A toronyóra lapjait belülről kivilágítható fehér négyzetek alkotják. Az ötszög belsejében elhelyezett gyülekezeti terem 300 hívő fogadására képes, a karzaton 70 ember foglalhat helyet. A torony alatti bejárat fölött színes mozaikon a református egyház jelképe, az Isten Báránya látható. Az épület két oldalán színes üvegablakok foglalnak helyet. Az épületet tervező Borsos József azt szerette volna, ha a református templom méltóan egészíti ki a Dóm látványát a városképben. A református templom építkezése 1941. szeptember 7-én kezdődött és a világháború évei alatt is folytatódott. A létesítmény 1944 nyarára állt szerkezetkészen, az első istentiszteletre csak a harcok befejeződése után, 1947. november 30-án kerülhetett sor. A templomot 1949. december 26-án szentelték föl. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Honvéd téri református templom témájú kategóriát. "Honvéd téri református egyházközösség" (magyar nyelven). Parókia Portál. 2011. augusztus 26. Hozzáférés: 2011. augusztus 27.. "Református templom" (magyar nyelven). Csongrád Megyei Örökségtár. Hozzáférés: 2011. augusztus 27.. "Honvéd téri református templom" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2003. június 1. Hozzáférés: 2011. augusztus 27.. Kapcsolódó szócikkek Borsos József (építész) Magyar építészet a 20. század első felében
Musée Ferenc-Hopp des arts d'Asie de l'Est

Le musée Ferenc-Hopp des arts d'Asie de l'Est (en hongrois : Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum) est un musée hongrois situé dans le 6e arrondissement de Budapest. Liens externes Sites officiels : (hu) hoppmuseum.hu et (en) hoppmuseum.hu/hopp_ferenc_en Portail de l’Asie Portail des musées Portail de Budapest
Hopp Ferenc Ázsiai Művészeti Múzeum

A Hopp Ferenc Ázsiai Művészeti Múzeum Budapesten, az Andrássy út 103. szám alatt található. A Szépművészeti Múzeum szakmúzeuma, amelynek gyűjtőkörébe a Távol-Kelet művészeti emlékei tartoznak. Története Hopp Ferenc magángyűjteménye volt a gyűjtemény alapja, mely mintegy 4000 tételt számlált. Ezt, akárcsak az Andrássy úti palotáját, 1919-ben, nem sokkal halála előtt adományozta a magyar államnak. A múzeum 1923-ban nyílt meg. Több, már meglévő múzeumi gyűjteményből egészítették ki az állományt, így kerültek tárgyak a múzeumba az Iparművészeti Múzeumból, a Szépművészeti Múzeumból, a Néprajzi Múzeumból és a Magyar Nemzeti Múzeumból is. További magángyűjtemények (pl. Wartha Vince) valamint 1945 után vietnámi, kínai és észak-koreai állami ajándékok is bővítették állományát. 2006-ban már kb. 23 000 műtárgyat tartottak nyilván, különösen jelentősek a japán középkori művészet emlékei és a kínai bronz- és porcelántárgyak. A teljes múzeumi gyűjtemény kínai, japán, indiai, délkelet-ázsiai, nepáli, tibeti, mongol, koreai és közel-keleti tárgyanyagot ölel fel. A szakmúzeum állandó kiállító helye 1955 óta a Ráth György-villa, míg a Hopp Ferenc Múzeumban rendszeresen időszaki kiállításokat rendeznek. Utóbbiak tematikusan válogatva mutatják be feliratokkal, fotókkal és jól összeválogatott tárgyakkal egy-egy keleti ország, nép életét, szokásait, kultúráját. Végrendelet – Hopp Ferenc, 1919. június 22. Források A múzeum hivatalos weboldala - http://www.hoppmuseum.hu Somorjai Ferenc: Budapest. 2. átdolg. és bőv. kiad. Budapest : Panoráma, 2008. Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum l. 413. o. ISBN 978-963-243-940-2 Magyarország múzeumai. Budapest : Vince Kiadó, 1998. Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Művészeti Múzeum l. 20. o. ISBN 963-9069-99-X A múzeum adatlapja a museum.hu-n Tájak-Korok-Múzeumok Kiskönyvtára 802. szám (2006) ISBN 978-963-87496-0-4 ISSN 0139-245X Jegyzetek Külső hivatkozások A Hopp Ferenc Ázsiai Művészeti Múzeum honlapja
Museo delle arti orientali Ferenc Hopp

Il museo delle arti orientali Ferenc Hopp (in ungherese Hopp Ferenc Kelet-Ázsiai Művészeti Múzeum) è situato sul viale Andrássy Út, a Budapest, non distante dalla Piazza degli Eroi. Ferenc Hopp, vissuto tra il 1833 e il 1919, ricco mercante proprietario di un negozio di ottica, fu il primo grande viaggiatore ungherese. La sua collezione con più di 20 000 pezzi provenienti dai Paesi dell'Asia orientale, come l'India, la Cina e il Vietnam, fu lasciata alla nazione. Gli oggetti più piccoli e i manufatti sono esposti nella villa, mentre il giardino ospita grandi sculture in pietra e frammenti architettonici. Bibliografia Barbara Olszańska; Tadeusz Olszański, Le guide Mondadori - Budapest. Mondadori, Milano, 2006, pagina 145. ISBN 9788837077556 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Museo delle arti orientali Ferenc Hopp Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su hoppmuseum.hu. (EN) Sito ufficiale, su hoppmuseum.hu.
Evangelický kostel (Sárvár)

Evangelický kostel v Sárváru (maď. Sárvári Evangélikus templom) je klasicistní luteránský kostel v maďarském lázeňském městě Sárvár. Nachází se na ul. Jánose Sylvestera nedaleko hradu Nádasdyů. Byl vystavěn v letech 1834–1836 Sámuelem Geschreyem na místě starší toleranční modlitebny z roku 1794, která roku 1829 podlehla požáru. V kostele se nachází klasicistní vybavení; varhany jsou z roku 1851. Roku 1933 byl rozšířen. Průčelí je neseno čtyřmi sloupy, na nichž spočívá trojúhelníkový štít. Kostel je památkově chráněn. Odkazy Poznámky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Evangelický kostel v Sárváru na Wikimedia Commons
Kościół ewangelicki w Sárvárze

Kościół ewangelicki (węg. Evangélikus templom) – protestancka świątynia parafialna znajdująca się w węgierskim mieście Sárvár. Historia Kościół wzniesiono w 1794, zgodnie z dekretem cesarskim kościół nie posiadał wieży. W większości był budynkiem drewnianym. Świątynia spłonęła 3 maja 1829, prócz samego kościoła zniszczona została również plebania oraz szkoła wyznaniowa. Odbudowę rozpoczęto wiosną 1834, a gotowy budynek konsekrowano 17 lipca 1836. Architektura i wyposażenie Świątynia klasycystyczna, jednonawowa, zaprojektowana przez Sámuela Geschreya. Fasadę zdobią cztery półkolumny zwieńczone doryckimi kapitelami, dźwigające naczółek, za którym znajduje się wieża. Wnętrze zdobi ołtarz z obrazem umieszczonym w nim w 1858. Przedstawia on ukrzyżowanego Jezusa w otoczeniu Marii z Nazaretu, Marii Magdaleny, Marii Kleofasowej, św. Jana Ewangelisty oraz rzymskiego żołnierza. Na emporze znajdują się organy z 1851 roku, wykonane przez Alberta Dornera z Szombathely. Ściany są okryte białym tynkiem wapiennym, lecz prawdopodobnie oryginalnie były przyozdobione freskami. Galeria Przypisy
Hármashatárhegyi repülőtér

A Hármashatárhegyi repülőtér egyike Budapest sportcélú repülőtereinek. Fekvése Budapest II. kerületében, a Kővár nevű városrész és a történelmi Pesthidegkút Hársakalja nevű részének határán helyezkedik el. Nevét a szomszédos, a budapestiek számára jól ismert Hármashatár-hegy után kapta. Valójában - a Hármashatár-hegy nyugati lábától nézve - a Vörös-kővár és a Vadaskerti-hegy között terül el. Tőle északkeletre az Újlaki-hegy és a Vörös-kővár között a sárkányrepülő hangár és starthely húzódik. Utóbbi domb és a Paprikás-patak forrásvidéke között pedig a modellezők repülőtere bújik meg. Rövidebb neve: Vitorlázó-rét. Népszerű turista célpont. A repteret gyakran útba ejtik az errefelé kirándulók. Rendszeresen használják sporttevékenységekre és napozásra. Tavaszi és őszi hétvégi napokon nagyobb létszámot csábít a Hűvösvölgy irányából. Egyéb időszakokban a helyiek körében közkedvelt kutyasétáltató hely. Leírása A reptéren csak nappali látvarepülés (VFR) folytatható. Nem nyilvános repülőtér, motorosgép felszállást csak a 31-es pályairányon hajthat végre, 50m/150 ft magasan jobb elhajlással (~340°) emelkedhet a jobb iskolakör vonalára. Motorosgép iskolakört nem repülhet. 13-as pályairányú leszállás esetén a 4. fordulót 250m/800 ft-en be kell fejezni. 31-es pályairány esetén leszállás csak bal körről történhet. A vitorlázógépek 13-as felszálló irányban csak bal, 31-es felszálló irányban csak jobb iskolakört repülhetnek. A 13-as pályán motoros repülőgéppel felszállni tilos. Erős vitorlás, siklóernyő és gyalogsárkány mozgás lehetséges, motoros légijárművel kiképzés nem folytatható. A repülőtér a tulajdonos, illetve az üzembentartó engedélye alapján vehető igénybe, kivéve a kényszerhelyzetben lévő légi járműveket. A 31-es leszállóirányban a pálya 1,5°-ot lejt a pálya közepéig. Keresztirányú lejtése: 2,5° a 030°-os irányban. A BUD TMA miatt a reptér légtere korlátozott. A repülőtér üzemeltetője a Hármashatárhegyi Sportrepüló Egyesület A Nemzeti Közlekedési Hatóság 2014 júniusában visszavonta a hármashatárhegyi repülőtér üzemeltetési engedélyét. 2019 tavaszán pereskedés után a reptér visszakapta a működési engedélyét és a helyreállítás után újra üzemel. Jegyzetek További információk A repülőtér weboldala Archiválva 2010. március 17-i dátummal a Wayback Machine-ben http://www.hhhse.hu https://www.facebook.com/profile.php?id=100069694040972&locale=hu_HU Kapcsolódó szócikkek Rotter Lajos
II. Rákóczi Ferenc Megyei Könyvtár

A II. Rákóczi Ferenc Könyvtár Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye legnagyobb könyvtára. Miskolcon található, a Népkert és a Mindszenti temető szomszédságában (Görgey Artúr utca 11.) A könyvtár története A könyvtárat 1952-ben hozták létre egy új törvény értelmében, mely elrendelte a megyei könyvtárak alapítását. Az intézmény 1956-ban vette fel II. Rákóczi Ferenc nevét. A következő évtized végére kinőtte eredeti épületét, ami az Erzsébet téren állt (Diószeghy-ház, Erzsébet-tér 5.), és 1969–1971 között felépült új épülete. 1972. május 28-án adták át az új épületet, melyben a könyvtár ma is működik. Tervezője, Dézsi János Ybl Miklós-díjat kapott a tervezéséért. 1976-ban már 15 000 beiratkozott olvasója volt a könyvtárnak; 2010-ben ez 19 234. A könyvtár állománya (2010): kb. 600 000 dokumentum, ebből könyv 537 000 db, videó és DVD 5116 db, hangzó dokumentum 22 111 db, elektronikus dokumentum 2253 db, egyéb (térkép, kotta) 16 904 db. A könyvtár felépítése A központi épület földszintjén található a Tájoló (információs övezet). Itt lehet használni a könyvtár számítógépeit, az internetet. A wi-fi szolgáltatásnak köszönhetően saját eszköz használatával a könyvtár egész területén ingyenesen is elérhető az internet. Az I. emeleten szabadpolcos elhelyezéssel a szépirodalmi részleg található, valamint a művészettel, nyelvészettel, sporttal kapcsolatos szakirodalom. A folyóirat-olvasóban napilapok, népszerű hetilapok várják az olvasókat. A gyermekrészleg könyvekkel, folyóiratokkal, és színes programokkal, foglalkozásokkal várja 0-14 éves korig a gyermekeket, tiniket. Itt már önkiszolgáló kölcsönző is működik. A Tinisarokban a 14 éves kor felettiek az ifjúsági irodalomból válogathatnak. Ezen a szinten található az idegen nyelvi részleg is. A II. emeleten található a szakirodalom túlnyomó része, a zenei és a helytörténeti részleg. A könyvtár helyismereti gyűjteményének régi könyvek tárában helyezkedik el a muzeális gyűjtemény, valamint a történeti Abaúj, Borsod, Gömör, Torna és Zemplén (vár)megyék múltjával (1920-ig) és jelenével kapcsolatos dokumentumok. A zenemű- és médiatár a könyvek mellett folyóiratokkal, kottákkal, zenei CD-kel látja el az érdeklődőket. Itt kaptak helyet a hangoskönyvek és a DVD-k is. Jegyzetek További információk A könyvtár hivatalos oldala Kapcsolódó szócikkek Magyarországi könyvtárak listája