Hévíz (jezero)

Hévíz (maďarsky Hévízi-tó [Hévízské jezero] nebo též Hévízi-gyógytó [Hévízské lázeňské jezero]) je termální jezero, ležící v Maďarsku na východním okraji města Hévízu v okrese Keszthely v župě Zala asi 8 km od okresního města Keszthely, 36 km od župního města Zalaegerszeg a 220 km od hlavního města Budapešť. Rozměry S rozlohou 4,4 ha (44.000 m²) představuje největší termální jezero v Evropě. Hloubka jezera činí 38 m. Obrys jezera je přibližně oválný. Chemické složení vody Voda v jezeře obsahuje kationty draslíku, sodíku, amoniaku, vápníku a hořčíku, anionty fluoru, chlóru, bromu, jódu, síry, hydrogenuhličitanový a síranový aniont a organické sloučeniny. Díky přítomnosti radonu je mírně radioaktivní (asi 0,22-0,28 mCi/l). Chemické složení vody je zkoumáno od 18. století. Podrobná chemická analýza proběhla poprvé v roce 1952, další v roce 1992: Život v jezeře Ve vodě žije mnoho bakterií, o nichž se předpokládá, že se podílejí na léčivých účincích vody. Mezi jinými jsou tu sinice a různé druhy aktinobakterií. Micromonospora heviziensis je endemit, vyskytující se pouze v tomto jezeře. Z vícebuněčných organismů jsou významně zastoupeny například zelené řasy. Hladina jezera je pokryta všudypřítomnými lekníny z níž nejčastějšími jsou červený leknín, původem z Indie zatímco původní druh Leknín bílý z jezera téměř vymizel ale lze se s ním o to hojněji setkat v odtokovém kanále. Zdroj vody Voda do jezera vyvěrá v pramenné jeskyni, která se nachází na jeho dně. Zdroj je velmi vydatný, asi 410 litrů za sekundu. Voda v jezeře se tak vymění každých 72 hodin.Prameny jsou v jeskyni dva – na její východní straně vyvěrá do jezera voda o teplotě 26 °C, na západní straně pramení voda o teplotě 41 °C. Cirkulace vody Voda v jezeře je v neustálém pohybu. Teplá voda ze spodní části jezera stoupá k hladině, zatímco ochlazená voda z povrchu klesá ke dnu. Kromě toho se i díky oválnému tvaru jezera celá vodní masa pomalu otáčí vpravo. Tento dvojí pohyb napomáhá k regulaci teploty vody v jezeře i k distribuci látek ve vodě rozpuštěných. Odtok vody Voda z jezera vytéká na jeho jižní straně kanálem Hévízi-csatorna, širokým 10-12 m, který po 13 km ústí do řeky Zaly. Termální voda, která jezero opouští, vytváří v kanále jedinečné životní podmínky, unikátní v celé Evropě. Výzkum jezera První mapa jezera pochází z roku 1769, ale hloubka jezera v ní není určena. V 60. letech 19. století byla hloubka odhadována na 43 m. První potápěčské průzkumy jezera proběhly v roce 1908, bylo však dosaženo hloubky pouze 22 m. Hloubka jezera byla poprvé změřena v roce 1953. Lázně Lázeňství se zde provozuje od roku 1795. Tehdy byly postaveny první lázeňské budovy u jezera a zřízeno přírodní koupaliště. Lázeňská budova v podobě blízké dnešní byla postavena v roce 1911, rekonstruována byla v roce 1970. 3. března 1986 však její centrální část vyhořela. Obnova byla dokončena roku 1989. Poslední významná rekonstrukce a modernizace lázní se uskutečnila v letech 2000–2002.Voda z jezera má příznivé účinky proti revmatismu a dalším chorobám pohybového aparátu. Používá se i pro pitnou kúru, neboť potlačuje žaludeční potíže. K léčebným účelům se používá také bahno ze dna jezera. Teplota vody v jezeře dosahuje v létě 33-35 °C a v zimě 24-26 °C, což umožňuje celoroční provoz lázní. Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Hévízi-tó na maďarské Wikipedii, Lake Hévíz na anglické Wikipedii, Hévízi-csatorna na maďarské Wikipedii a A Hévízi-tó forrásbarlangja na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hévíz na Wikimedia Commons Oficiální stránky lázní Hévíz (maďarsky, anglicky, německy, rusky) Heviz Virtuální Prohlídka – Jezero (anglicky) Fotografie z potápění v jezeře, nákresy a mapy (maďarsky)