NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Szent Erzsébet-bazilika (Sárospatak)

A Szeplőtelen fogantatás Bazilika vagy Szent Erzsébet Bazilika Sárospatak városában, a Sárospataki vár falai között található, Észak-Magyarország egyik legnagyobb csarnoktemploma, az egri érsekség alá tartozik. 2007-ben XVI. Benedek pápa nyitotta meg újra a templomot, és kisbazilika rangra emelte. Története Itt már a 11. században egy kis rotundát építettek a királyi udvar kápolnájaként, amelyet egy évszázaddal később bővítettek ki. A jelenlegi impozáns gótikus templom 1492-ben készült el. 1526-tól a török hódoltság alatt a templom az erődítményfalak részévé vált. 1737-ben a templom egy nagy tűzvész áldozata lett, amely 50 évig tartó helyreállításhoz vezetett. A templom részeit, mint a tetőt például később barokk stílusban alakították át. Ez idő alatt kapta meg a templom a barokk főoltárt is, amely az akkor feloszlatott budai karmelita kolostorból származik. Az orgonát a 18. század végén helyezték el a templomban. Az utolsó helyreállításra 1964-1970-ben került sor. Az itt született Árpád-házi Szent Erzsébet ruházat- és csontrelikviáinak tárháza. A szocializmus idején egy alagsort fedeztek fel a templom alatt, de csak értéktelen dolgok maradtak ott a kíméletlen rablók után. 2007-ben a templom Kisbazilika (basilica minor) rangot kapott. A Kassai egyházmegye (azóta Kassai főegyházmegye) 1804-es létrehozásától kezdve 1937-ig annak fennhatósága alá tartozott. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Baziliko de Sárospatak című eszperantó Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Ez a szócikk részben vagy egészben a Basilika St. Johannes (Sárospatak) című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források http://www.umvp.eu/?q=esemenyek/xviii-punkosdi-szent-erzsebet-unnep-sarospatakon http://www.eger.egyhazmegye.hu/ http://www.sarospatak.eu/index.php/hu/latnivalok/sarospatakon/147-bazilika-minor Kapcsolódó szócikkek Árpád-házi Szent Erzsébet
Pihenőhelyek Magyarország autópályáin

Ez a szócikk a magyarországi gyorsforgalmi utakon kialakított pihenőhelyeket tartalmazza. Pihenőhelyek Megjegyzések ↑ a: Csak a Vásárosnamény irányába haladó oldalon. ↑ b: Csak a Budapest irányába haladó oldalon. ↑ c: A Csanádpalota irányába haladó oldalon, Szeged felé visszafordítóval. Jegyzetek További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Pihenőhelyek Magyarország autópályáin témájú kategóriát. Pihenőhelyek Magyarország autópályáin Állami Autópálya Kezelő Zrt. Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. M5 Alapítvány Alföld Koncessziós Autópálya Zrt. (AKA) M6-M60 Mecsek Autópálya Konzorcium Autópályakijáratok
Stara Synagoga w Segedynie

Stara Synagoga w Segedynie – synagoga znajdująca się w Segedynie na Węgrzech, przy ulicy Hajnóczy, w pobliżu Nowej Synagogi. Zbudowana w latach 1840–1843 przez Henrika Lipovszkyego i Józsefa Lipovszkyego, w surowym stylu neoklasycystycznym, bardzo oszczędnie zdobiona na zewnątrz. Wpisana do węgierskiego rejestru zabytków pod numerem 3445. Przypisy
Nyáregyháza, Pesta

Nyáregyháza este un sat în districtul Monor, județul Pesta, Ungaria, având o populație de 3.746 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Nyáregyháza avea 3.746 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (97,04%) erau maghiari. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,62% din locuitori. Nu există o religie majoritară, locuitorii fiind romano-catolici (31,71%), reformați (16,55%), persoane fără religie (12,44%), luterani (6,97%) și atei (1,39%). Pentru 30,46% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Њаређхаза

Њаређхаза (мађ. Kiskunlacháza) је насеље у централној Мађарској. Њаређхаза је веће насеље у оквиру пештанске жупаније. Географија Локација Налази се у јужном делу округа Монор, у северном делу пешчаног гребена између Дунава и Тисе, око 40 километара од Будимпеште и 14 километара југоисточно од Монора. До њега се може доћи друмом скретањем са аутопута 4, или путем 46.103 из Монориердеа, или путем 4606 из Пилиша. До ње се може доћи и са аутопута М5, скретања код Ујхарћана, додирујући Ујленђел, на главном путу 405, затим и на путу 4606. Путем 4605 је повезан са својим суседима Чевхарастом и Дансентмиклошем. Железничка пруга не додирује насеље, иако је железничка пруга Будимпешта-Цеглед-Солнок удаљена свега неколико километара. Најближе железничке станице су железничка станица Пилиш од Алшоњаређихазе (око 4 километра), и Монориерде станица од Фелсониарегихазе (око 5 километара). Најближа аутобуска станица је у Монору. Историја Њаређхазино име се први пут помиње 1411. године у документима као власништво породица Чеви, Њари и Њаређхази. Лајош Њари је 1438. године добио краљевску даровницу за овдашња имања која су наслеђена од његових предака. Унук Лајоша Њарија, Петар, пао је у битки на Мохачу 1526. године. Он је држао део локалитета који се и данас зове Бедерхаза или Бодорхаза. Село је уништена након мохачке битке опустело. Од породице Њари која је учествовала у битки само је Михаљ побегао. Он је узбегао у округ Хонт и тамо умро 1583. године. Иако се породица Њари одселила одавде, они су увек задржали своја права земљопоседника на то место. Жигмонд Њари је 1696. заложио своју Њаређхазу Кечкеметима, а у попису становништва 1720. године наведена је као пустош која припада Ишасегу. После Жигмонда, овдашње поседе породице Њари наследили су Михаљ, главни судија Нађкероша, и његов син Лајош. Према попису из 1754. године, поред породице Њари, овде је власник био и Јанош Филеп. Од породице Њари, само Пал (р. 1759, † пре 1818) се вратио у Њаређхазу, где су његови синови Пал и Жигмонд Њари, као и Ендре Бала, Гедеон Ханђас и Гедеон Лисњаи, били власници места. Овде је сахрањен Пал Њари († 21. априла 1871), који је 1848. био заменик градоначелника Пештанског округа, народни посланик и члан одбора за народну одбрану. Почетком 20. века овде су велики поседи имали наследници Јожефа Њарија, Иштвана Маноа, Шандора Векерлеа, града Нађкереша, др Фриђеса Пиуфшича, Лајоша Крајчовича, Ласла Кралованског, Александра Липтаја, Имре Конколија. Према подацима из 1900-их, Пустачев и Пустатотхараст су такође припадали Њарегихази у то време. Становништво Током пописа 2011, 83,8% становника се изјаснило као Мађари, 0,6% као Роми, 0,6% као Немци и 0,4% као Румуни (16,1% се није изјаснилоа). Верска дистрибуција је била следећа: римокатолици 31,9%, реформисани 16,7%, лутерани 7%, гркокатолици 0,5%, неденоминациони 13,9% (29% се није изјаснило). Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Rágyánszky Arborétum

Az orosházi Rágyánszky Arborétum (egyes helyeken Rágyánszki) a város kiemelkedő természeti értéke. Hazánkban Budapesten kívül egyedül itt található meg (publikus, látogatható gyűjteményben) a chilei araukária. Fekvése Az arborétum Orosházán, a Gárdonyi Géza utca legelején terül el és egészen a Mezőtúr–Battonya vasútvonalig nyúlik. Megközelítése A botanikus kert bejárata a Gárdonyi Géza utcán nyílik, mely többféleképpen elérhető. Gyalogosan Autóval a 474-es főútról rákanyarodva a Gárdonyi Géza utcára (parkolási lehetőség nincs) Autóbusszal az Orosháza felső vasúti megállóhely megállótól 300 méterre Vasúttal a Mezőtúr–Battonya-vasútvonalon az Orosháza felső megállóhelytől 400 méterre Története Rágyánszky János 1908–1973 között élt békési kertész 1952-ben telepítette ide Gyulamezőről ottani faiskolájának legértékesebb egyedeit, melyekkel megalapozta a messze földön híres és nem csak szakmai körökben elismert arborétumot. Rágyánszky halála után özvegye és fia folytatták a munkát, további közmegelégedésre. Mára az Eötvös Loránd Tudományegyetem dendrológiai, azaz fás növényrendszertani megfigyelőállomása is az arborétum, melynek kiemelkedő a mamutfenyő- és cédrusállománya. Gyűjteménye Az orosházi arborétumban élő növények elsősorban kutatási célokat szolgálnak: a területen több mint 2000 növényfaj 6000 változata található meg, köztük a gyűjtemény olyan kiemelkedő elemei, mint a mamutfenyő, illetve a cédrus, valamint az országos szinten egyedülálló chilei araukária. Megjegyzések Jegyzetek Források termalfurdo.hu telepules.com
Zádor-híd

A Zádor-híd Karcagtól északkeletre, a Pest–Szolnok–Debrecen közötti egykori postaút mentén található műemlék, a Zádor-híd és Környéke Természetvédelmi Terület része. Közlekedési szerepét elvesztette. Története A 19. századi árvízszabályozások előtt a Zádor-ér folyt ezen a helyen, a környék pedig mocsaras volt. 1804-ben Karcag városa a folyamatos, vízjárástól független közlekedési lehetőség biztosítására állandó kőhíd létesítését határozta el. Az eredetileg kilenclyukú híd 1806–09 között épült Bedekovics Lőrinc mérnök tervei alapján. Források Gombkötő Emma: Magányos híd a szikes pusztában A hídon elhelyezett emléktábla
Будапещенски университет по технологии и икономика

Будапещенски университет по технологии и икономика е сред най-авторитетните технически училища в Унгария и Европа. История Петер Пезману – архиепископ на Унгария, основава първия университет в страната през 1635 година. В края на XVIII век университетът се премества в град Буда и започва да се нарича Университет от Буда. През следващете години се създава технологичен и геометричен институт. През 1860 година унгарският език замества латинския като официален в университета. През 1925 година е приета първата дама като студентка. През 1949 година официалното наименование на университета става Технически университет Будапеща. През 2000 година името на техническия университет е променено на Будапещенски университет по технологии и икономика. Структура Факултет по цивилно инженерство Факултет по механическо инженерство Факултет по архитектура Факултет по химическа и био технологии Факултет по електрическо инженерство и информатика Факултет по природни науки Факултет по икономика и социални науки Външни препратки ((hu)) Официален уебсайт Архив на оригинала от 2012-03-01 в Wayback Machine.
Technische und Wirtschaftswissenschaftliche Universität Budapest

Die Technische und Wirtschaftswissenschaftliche Universität Budapest (ungarisch: Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, kurz BME, heute auch oftmals englisch TUB) ist die bedeutendste technische Universität in Ungarn. Geschichte Die Hochschule wurde 1782 durch Kaiser Joseph II. als Institutum Geometrico-Hydrotechnicum in Budapest gegründet. 1871 erfolgte eine Umbenennung in Königlich-Ungarische Joseph-Universität für Technik und Wirtschaftswissenschaften und damit die Anerkennung als Universität. 1934 erfolge erneut eine Umstrukturierung und Umbenennung in Palatin-Josef-Universität für Technik und Wirtschaftswissenschaften, welche eine entscheidende Rolle in der Industrialisierung Ungarns der 20er und 30er Jahre innehatte. 1955 wurde die Universität in Technische Universität Budapest umbenannt. Nach dem gescheiterten Ungarischen Volksaufstand wurde sie 1956 auf insgesamt 6 Fakultäten erweitert. Im Jahr 2000 erfolgte schließlich die Umbenennung auf den heutigen Namen. Fakultäten Die Technische und Wirtschaftswissenschaftliche Universität Budapest hat rund 24.000 Studenten, 1.200 Professoren und wissenschaftliche Mitarbeiter und besteht aus acht Fakultäten: Architektur, Bauingenieurwesen, Chemie- und Bioingenieurwesen, Elektrotechnik und Informationstechnik, Maschinenbau, Naturwissenschaften, Verkehrswesen, Wirtschafts- und Sozialwissenschaften Hochschulpartnerschaften Die Universität unterhält zahlreiche Partnerschaften, unter anderem mit folgenden Hochschulen (Auswahl deutschsprachige Länder): in Deutschland RWTH Aachen Universität Bamberg Technische Universität Berlin Technische Universität Darmstadt Technische Universität Dortmund Technische Universität Dresden HTW Dresden Universität Hannover Technische Universität Ilmenau Karlsruher Institut für Technologie Technische Universität Kaiserslautern Otto-von-Guericke-Universität Magdeburg Technische Universität München Universität Stuttgart Universität zu Köln in Österreich Technische Universität Wien Technische Universität Graz Johannes Kepler Universität Linz in der Schweiz ETH Zürich Siehe auch Top Industrial Managers for Europe Weblinks Offizielle Homepage (ungarisch, englisch) Einzelnachweise
Universidad de Tecnología y Economía de Budapest

La Universidad de Tecnología y Economía de Budapest (Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, /budɒpɛʃti myːsɒki éʃ gɒzdɒʃa:gtudoma:ɲi ɛɟʝɛtɛm/), también conocida por sus siglas BME o como Universidad politécnica de Budapest, fue fundada en 1782 por el emperador José II de Habsburgo. Desde su creación ha recibido diversos nombres: Institutum Geometricum entre 1782 y 1846, Escuela técnica József (en húngaro József Ipartanoda) entre 1846 y 1871, Real universidad politécnica József (en húngaro Királyi József Műegyetem) entre 1871 y 1934, Real universidad húngara de tecnologías y economía Nádor József (en húngaro Magyar Királyi József Nádor Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem) entre 1934 y 1949, Universidad politécnica de Budapest (en húngaro Budapesti Műszaki Egyetem entre 1949 y 2000. Su antecedente histórico es la Berg-Schola creada en 1735 y considerada la primera institución tecnológica creada a nivel mundial que se encuentra en la ciudad de Banská Štiavnica, antes llamada Selmecbánya, ya que gran parte de los profesores que fundaron el Institutum Geometrico-Hydrotechnicum se trasladaron desde esa institución. Cuenta con unos 24.000 alumnos y más de mil profesores impatiéndose estudios de ingeniería y gestión en una diversidad de idiomas: húngaro, alemán, inglés y ruso. Mantiene abiertos programas de cooperación internacional como Erasmus y Top Industrial Managers for Europe (TIME), lo que permite la movilidad de los estudiantes y su relación con los de otros países. Entre sus alumnos se encuentran András Arató, Dennis Gabor (Gábor, Dénes), George Andrew Olah (Oláh, György András), Donát Bánki, Eugene Wigner (Wigner, Jenő), Alfréd Hajós, Mária Dombai, Alajos Hauszmann, Csaba Horváth, Kálmán Kandó, Tódor Kármán, József Petzval, Károly Kós, Dénes Mihály, Ernő Rubik, Imre Steindl, Leó Szilárd y János Hunfalvy. Dispone de ocho facultades: Facultad de Ingeniería civil, fundada en 1792. Facultad de Ingeniería mecánica, fundada en 1871. Facultad de Arquitectura, fundada en 1873. Facultad de Tecnología química y Biotecnología, fundada en 1893. Facultad de Ingeniería eléctrica e Informática, fundada en 1942. Facultad de Ingeniería del transporte, fundada en 1955. Facultad de Ciencias naturales, fundada en 1987. Facultad de Economía y Ciencias sociales, fundada en 1998. Enlaces externos Sitio web oficial. (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última).
Università di Tecnologia e di Economia di Budapest

L'Università di Tecnologia e di Economia di Budapest (in ungherese Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, sigla BME) è un'università pubblica che si trova a Budapest, capitale dell'Ungheria. Oltre ad essere l'università tecnica più rinomata in Ungheria, è una delle più antiche università di questo tipo al mondo, essendo stata fondata nel 1782. Facolta L'ateneo è strutturalmente suddiviso nelle seguenti facoltà: Facoltà di Ingegneria Civile Facoltà di Ingegneria Meccanica, Facoltà di Architettura Facoltà di Tecnologia Chimica e Biotecnologie Facoltà di Ingegneria Elettrica e Informatica Facoltà di Ingegneria dei Trasporti presso la Facoltà di Scienze Naturali Facoltà di Economia e Scienze Sociali Ci sono anche una serie di centri che operano all'interno di diverse facoltà. Il Centro Ricerche biomeccaniche fa parte della Facoltà di Ingegneria Meccanica. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università di Tecnologia e di Economia di Budapest Collegamenti esterni (EN, HU) Sito ufficiale, su bme.hu. (FA) Sito ufficiale, su uni-bme.ir.
Technische Universiteit Boedapest

De Technische Universiteit Boedapest (Hongaars: Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, BME of kortweg Műegyetem) is de belangrijkste technische universiteit van Hongarije en een van de oudste technische instituten in de wereld. De BME werd in 1782 opgericht. Geschiedenis De rechtsvoorganger van de BME was het Institutum Geometrico-Hydrotechnicum, dat werd opgericht door Keizer Jozef II. In 1860 werd het Latijn als voertaal vervangen door het Hongaars. In 1871 werd de instelling gereorganiseerd en kreeg ze de naam Koninklijke Technische Jozefuniversiteit (Királyi József Műegyetem). Het was daarmee de eerste technische hogeronderwijsinstelling ter wereld die naam universiteit voerde. Het was daarnaast het eerste instituut op universitair niveau waar spoorwegingenieurs werden opgeleid. In 1910 verhuisde de universiteit naar het huidige gebouw aan het Gellértplein aan de Donau. De studenten van de Technische Universiteit Boedapest speelden een belangrijke rol in de Hongaarse Opstand van 1956. Studenten De universiteit heeft circa ruim 20.000 studenten, een derde daarvan is buitenlander (afkomstig uit 50 verschillende landen). De BME leidt 70% van de ingenieurs in Hongarije op. Nobelprijswinnaars George Oláh (1994 Nobelprijs voor de Scheikunde) Dénes Gábor, uitvinder van de holografie (1971 Nobelprijs voor de Natuurkunde) Jenő Wigner (1963 Nobelprijs voor de Natuurkunde) Fülöp von Lénárd (1905 Nobelprijs voor de Natuurkunde) Faculteiten De universiteit heeft acht faculteiten: Faculteit Civiele Techniek (1782) Faculteit Werktuigbouwkunde (1871) Faculteit Bouwkunde (1873) Faculteit Chemische Technologie en Biotechnologie (1873) Faculteit Elektro en Informatica (1949) Faculteit Transport (1955) Faculteit Natuurwetenschappen (1998) Faculteit Sociale en Economische Wetenschappen (1998) Locatie De universiteit ligt op de linkeroever van de Donau tussen de Vrijheidsbrug en de Petőfibrug en heeft een campus richting de Rákóczibrug.
Uniwersytet Techniczno-Ekonomiczny w Budapeszcie

Uniwersytet Techniczno-Ekonomiczny w Budapeszcie, dosł. Budapeszteński Uniwersytet Techniczno-Ekonomiczny (węg. Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem) – węgierski uniwersytet w Budapeszcie. Historia Początki uniwersytetu sięgają 1635 roku, kiedy to założono uczelnię w Trnawie. Pod koniec XVIII wieku instytucję tę przeniesiono do Budy. W 1782 Józef II Habsburg założył Institutum Geometricum, który był częścią Wydziału Nauk Wyzwolonych na Uniwersytecie w Budzie. Institutum Geometricum w 1850 połączyło się z József Ipartanoda (Kolegium Techniczne im. Józefa). Uczelnia wielokrotnie zmieniała nazwę; obecną nosi od roku 2000. Wydziały W ramach uniwersytetu działają następujące wydziały: Znani absolwenci Wśród absolwentów uniwersytetu znajdują się nobliści: Przypisy
Universidade de Tecnologia e Economia de Budapeste

Universidade de Tecnologia e Economia de Budapeste (em húngaro: Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem - BME), é a universidade de tecnologia mais significativa da Hungria e é considerada o mais antigo instituto de tecnologia do mundo, que possui classificação e estrutura universitária. Foi o primeiro instituto na Europa a treinar engenheiros no nível universitário. Foi fundada em 1782. Referências Ligações externas «Página oficial» Media relacionados com Universidade de Tecnologia e Economia de Budapeste no Wikimedia Commons
Будапештский университет технологии и экономики

Будапештский университет технических и экономических наук (венг. Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem) — один из старейших технических вузов в Венгрии, а также в Европе. В университете работают около 1,100 сотрудников и учатся более 24 тысяч студентов, треть из которых приезжает учиться в Венгрию из-за границы. Ежегодно около 70 % дипломов инженеров по всей Венгрии приходятся на Будапештский университет технологии и экономики. История Университет был основан императором Иосифом II в 1782 году под названием Institutum Geometrico-Hydrotechnicum («Институт геометрии и гидротехники»). Преподавательский состав был частично набран из рядов учителей «Горной школы» города Банска Штьявница, существующей с 1735 года. В 1871 году вуз был переименован в «Королевский технический университет имени Иосифа» (Királyi József Műegyetem), а в 1934 году в «Венгерский королевский университет технологии и экономики имени Иосифа» (Magyar Királyi József Nádor Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem). 22 октября 1956 года студенты этого учебного заведения провели митинг, на котором сформулировали свои требования к правительству, в частности снос памятника Сталину, вывод из страны советских войск, созыв внеочередного партийного съезда, проведение свободных выборов. До 1967 года в Будапеште действовали два технических университета, пока не были объединены под названием «Будапештский технический университет». Два года спустя после образования экономического факультета — в 2000 году — вуз приобрёл своё сегодняшнее название. Известные выпускники Денеш Габор — лауреат Нобелевской премии по физике в 1971 году. Джордж Олах — лауреат Нобелевской премии по химии в 1994 году. Дьюла Рабо — химик, лауреат премии Кошута. Альфред Хайош — архитектор и пловец. Теодор фон Карман — инженер и физик, специалист в области воздухоплавания. Петер Куцка — поэт и писатель. Лауреат государственной премии Венгрии им. Кошута. Эрнё Рубик — изобретатель объёмных головоломок. Имре Штейндль — архитектор. Бела Лайта — архитектор. Лео Силард — физик. Лайош Штейнер — шахматист. Ласло Худьец — архитектор. Балаж Балаж-Пири — график и карикатурист. Андраш Арато — инженер-электрик и модель, известный по интернет-мему «Гарольд, скрывающий боль». Известные преподаватели Дьёзё Земплен — физик. Дьёрдь Хайош — математик. Фридьеш Шулек — архитектор. Ссылки bme.hu (венг.) — официальный сайт Будапештского университета технологии и экономики На Викискладе есть медиафайлы по теме Будапештский университет технологии и экономики
Národní divadlo (Budapešť)

Národní divadlo v Budapešti (maďarsky Magyar Nemzeti Színház) je hlavní operní a divadelní scéna v Maďarsku. Historie Původní Maďarské národní divadlo v Budapešti zahájilo provoz v roce 1837. Od té doby několikrát změnilo své sídlo, včetně původní budovy v ulici Kerepesi, Lidové divadlo na náměstí Lujzy Blahové, či náměstí Sándora Hevesiho, kde sídlilo nejdéle. V současné době sídlí v budově Národního divadla, otevřeného 15. března 2002. Myšlenka na založení národního divadla v Budapešti se zrodila na přelomu 18. a 19. století. Podporovaly ji vlivné kulturní osobnosti včetně Ference Kazinczyho či barona Štěpána Széchenyiho, jenž byl zároveň klíčovou postavou společenských reforem v Maďarsku . Jeho záměrem bylo výstavba velkolepé budovy na nábřeží Dunaje, fungující jako akciová společnost. Své plány představil v listu A Magyar Játékszínről v roce 1832. Maďarské národní shromáždění rozhodlo o oživení otázky Národního divadla vydáním článku 41 z roku 1836. Pod vedením Antonína Grasalkoviče byla roku 1835 zahájena výstavba budovy na Kerepesiho ulici. Provoz divadla s názvem Pesti Magyar Színház (Maďarské divadlo v Pešti) byl zahájen 22. srpna 1837, se souborem Andráse Fáye a Gábora Döbrenteiho z Budínského dvorního divadla. Hlavním smyslem bylo podpořit vznik domácí tvorby a uvádění světové literatury. V roce 1840 bylo se divadlo stalo národním a název byl změněn na Národní divadlo, který má dodnes. Budova Národního divadla byla stržena na počátku 20. století a soubor přesídlil do Lidového divadla na náměstí Luisy Blahové (Blaha Lujza tér) v roce 1908. V následujících dekádách soubor sídlil pouze v Lidovém divadle a stav budovy se neustále zhoršoval. V roce 1963 úřady rozhodly o jejím stržení s odkazem na výstavbu metra. Budova nakonec byla stržena až 23. dubna 1965. Soubor přesídlil do renovovaného Petőfiho divadla (dnešní Thália) v ulici Nagymező. O dva roky později se stěhoval znovu do bývalého Maďarského divadla na náměstí Sándora Hevesiho. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku National Theatre (Budapest) na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní divadlo na Wikimedia Commons