NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Református templom (Szin)

A késő barokk stílusú szini református templom (3761 Szin, Szabadság út) a falu fölött, a Jósva-völgy oldalában áll. Története 1802 és 1807 között épült, mivel a falu korábbi templomai rendre elpusztultak. Így például a helyi hagyomány (Hadobás, 2003) szerint egyik elődjét 1683 őszén a párkányi csata után csapataival hazafelé vonuló Sobieski János gyújtotta fel, mint „eretnek” (azaz református) fészket. 1863-ban ez az épület is teljesen kiégett: csak a falai maradtak meg, de hamarosan felújították. A déli homlokzat fölé magasodó huszártoronnyal 1894-ben egészítették ki az épületet; teljes magassága 25 m (Szin). Az épület 11 m * 24 m-es, félkörívben záródó belső tere három szakaszból áll; mindhárom csehsüvegboltozatos. Bejárata mellett második világháborús emléktáblát helyeztek el. Berendezése A belső tér két végében egy-egy, fából ácsolt karzat növeli annak befogadó képességét. Így a templomban összesen 300 ülőhely van (Nagyvőfély.hu). Az északi karzaton elhelyezett orgonát 1932-ben építette Ringer Ottó. Hitélet A lelkészi hivatal a templom mellett, a Szabadság út 50-ben van. Esküvőket egész évben tartanak (Nagyvőfély.hu). Jegyzetek Források Hadobás, 2003 — Hadobás S., 2003: Az Aggteleki Nemzeti Park és környéke kultúrtörténeti értékei I. Építészeti emlékek. 2., javított kiadás. Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság, p. 21. Aranyoldalak.hu Szin: A falu honlapja Nagyvőfély.hu: Szini Református Egyházközség temploma
Református templom (Őriszentpéter)

Őriszentpéter református temploma a város központi részén áll. Műemlékvédelmi törzsszáma 7986, KÖH azonosító száma 8904. Története 1790-ben, II. József türelmi rendelete után épült (az egyházközséget már 1783-ban létrehozták). Az orgonaház és a szószéket pár évvel a templom felépülte után készítették helyi mesterek. Az épület A késő barokk stílusú épület egyhajós, téglalap alaprajzú. A bejárati homlokzat előtt magasodó torony földszintje nyitott, három oldalról félkörívben záródó bejáratokkal. A torony falait a kórus szintjén egy, a padlás szintjén három, a harangok szintjén négy, félkörívben záródó ablak töri át. Az órával kialakított főpárkány felett a tornyot gúlában végződő hagymasisak koronázza meg. Berendezése Belső terét öt keskeny csehsüvegboltozat fedi, két rövidebb oldalán fa karzat áll. Az orgonaház és a szószék népies copf alkotás. Környezete A templom kertjében 2006-ban emlékoszlopot állítottak az 1950-es években kitelepítettek áldozatok emlékezetére (id. és ifj. Palatkás József munkája). Hitélet Istentisztelet minden vasárnap 10 órakor. Esküvőket egész évben tartanak. Források Református templom Őriszentpéter Archiválva 2013. augusztus 17-i dátummal a Wayback Machine-ben Vendégváró.hu Világvándor.hu Őriszentpéteri Református Templom Nagyvőfély.hu
Reviczky-kastély (Süttő)

A Süttőhöz tartozó bikolpusztai Reviczky-kúriát valószínűleg a Sissay család építtette, 1760 körül, barokk stílusban. A gróf Reviczky család birtokába a 19. század második felében jutott. 1920-tól a Radvánszky családhoz került. A 19. században klasszicista stílusban átépítették. Leírása Szabadon álló, téglalap alaprajzú, földszintes, manzárdtetős kúria. Két hosszoldalán timpanonos középrizalit. A főhomlokzat hét-, a hátsó homlokzat kilenctengelyes, az oldalhomlokzatok négy-négytengelyesek. A bejáratok a fő- és a hátsó homlokzat középtengelyében, az északi oldalhomlokzat első tengelyében helyezkednek el, a pincelejárat a déli oldalhomlokzat második tengelyében. 1950-ben államosították, a szocializmus alatt állapota leromlott. 1992-ben újra magántulajdonba került, az új tulajdonosok 2019-re felújították. A főépület mellett levő katolikus kápolnát 2019 szeptember 19-én szentelték föl, Keresztelő Szent Jánosnak dedikálva. Nem látogatható. Jegyzetek
Reökův palác

Reökův palác (maďarsky Reök-palota) je secesní budova v centru města Segedín v Maďarsku. Dokončena byla v roce 1907 a vyprojektoval ji architekt Ede Magyar. Dnes se zde nachází výstava moderního výtvarného umění. Stavitelem a prvním majitelem domu byl Iván Reök; profesí hydrolog, stavební inženýr, bohatý statkář a poslanec. Samotná budova vychází spíše z belgických a francouzských trendů v tomto uměleckém směru, než z tradiční uherské secese. Iván Reök se nechal inspirovat ve svém zadání cestami po Evropě. Je tedy pro Maďarsko relativně atypická. Rohový dům se vyznačuje florálními motivy a zdobenými balkony. Vodní rostliny byly použity jako symbol profese majitele domu. Na schodišti je zábradlí, na kterém jsou vyobrazeny květiny. Původně zdobný dům v 60. letech 20. století dům zpočátku chátral. Jelikož byl koncem 90. let v dezolátním stavu, byl kompletně zrekonstruován a v roce 2007 mohl být znovu otevřen ke stému výročí. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Reök Palota (Szeged) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Reökův palác na Wikimedia Commons
Reök Palota (Szeged)

Der Reök-Palast in der ungarischen Stadt Szeged ist ein Apartmenthaus und ein bedeutendes Beispiel des Jugendstils. Der Entwurf des 1907 errichteten Gebäudes stammt von Ede Magyar. Erbauer und erster Besitzer des Hauses war Iván Reök; er war Hydrologe, Bauingenieur, reicher Großgrundbesitzer und Abgeordneter. Das Bauwerk selbst lehnt sich eher an die belgische und französische Strömung dieser Kunstrichtung an und ist daher eher untypisch für Ungarn. Das Eckhaus zeichnet sich durch seine geschwungene Dachlinie, lila und seegrüne Wasserlilien sowie die verschnörkelten Balkone aus. Im Treppenhaus befindet sich ein Geländer, welches in volle Blüte stehende Blumen zeigt. Nach den 1960er Jahren wurde das Haus zunächst dem Verfall preisgeben. Da es Ende der 1990er Jahre in desolatem Zustand war, wurde es komplett saniert und konnte zum hundertjährigen Jubiläum 2007 wieder eröffnet werden. Weblinks Infos auf flickr.com (englisch) szeged.varosom.hu
Reök Palace

The Reök Palace (Hungarian: Reök-palota) is a prominent Art Nouveau building located in downtown Szeged, Hungary. Designed by architect Ede Magyar and completed in 1907, it currently functions as the Regional Arts Centre (REÖK), hosting rotating exhibitions of modern and contemporary fine arts. History and design The palace was commissioned by Iván Reök, a prominent landowner, member of the Hungarian Parliament, and head of the regional River Engineering Office. Magyar's design was heavily influenced by his contemporary travels across Western Europe, particularly the works of the Belgian and, specifically the works of Victor Horta and Hector Guimard French Art Nouveau movements. The building is situated at the intersection of Kölcsey utca and Feketesas utca (No. 56 Tisza Lajos körút). Its facade is characterized by fluid, organic forms and floral motifs, which are thought to symbolize the hydraulic engineering profession of its original owner. While originally constructed as a residential apartment house for the Reök family and private tenants, the interior has since been repurposed for public cultural use. References External links Official website
Romkert (Kecskemét)

Kecskemét főterén, a Városháza előtt, a Szent Miklós-templom mellett található a „romkert” nevű kőépítmény és az azt körülvevő kis füves terület. Története Az 1698-ban épült egykori Szent Mihály-kápolnának ma már csak az alapfalai láthatóak a főtéri romkertben. Hajóját a templom körüli temető 1400-as években épült csonttárolójára alapozták. 1796-ban bontották le, majd 1973-74-ben került napvilágra. A romkert mai formáját 1974-ben nyerte el Mayer Antal tervei alapján. Források Juhász István: Kecskemét város építéstörténete (Monográfia Szerkesztőség és Tiberias Bt., Kecskemét, 1998) p. 195.; ISBN 963-036-569-3
Église Notre-Dame de Hongrie

L'église Notre-Dame de Hongrie est une église catholique située dans la ville de Budapest en Hongrie. Elle est située dans le quartier de Rákospalota sur la rive orientale du Danube. Historique L'édifice est construit de 1897 à 1909 selon les plans de l'architecte Ernő Balassa. Dimensions Les dimensions de l'édifice sont les suivantes : Hauteur intérieure ; 20 m Hauteur de la tour centrale ; 70 m Notes et références Liens externes Site officiel Portail de l’architecture chrétienne Portail du catholicisme Portail de Budapest
Magyarok Nagyasszonya-templom (Rákospalota)

A rákospalotai Magyarok Nagyasszonya-templom egy római katolikus templom Budapest XV. kerületében, Rákospalotán, a Széchenyi téren. Története A körzetben 1884-ben alakult önálló lelkészség Beller Imre lelkész vezetésével. Mint az egyházközség lelke és motorja, Beller rengeteg önkéntes munkájával, valamint saját vagyonából 1000 osztrák–magyar forinttal támogatta egy templomépítő bizottság létrejöttét, ami 1889-ben állt fel. További munkája eredménye, hogy 1891. augusztus 2-án egy népgyűlésen megszavazták az új templom megépítését. 1893. szeptember 29-én Schuster Konstantin (1817-1899) váci megyés püspök plébániai rangra emelte az egyházközséget, melynek plébánosává Beller Imrét nevezte ki. Beller 1895. februári halála után ezt a posztot Chobot Ferenc vette át. 1896. október 25-én a templomépítő bizottság végül Balassa Ernő építész terveit és költségvetését fogadta el és nyújtotta be a püspökségnek elfogadásra, ami november 11-én meg is történt. Az alapkőletételre még ebben az évben, december 10-én sor is került. 1897. május 26-án építési szerződést kötöttek Kronfusz Mátyás és Sturm Károly építési vállalkozókkal a kőművesmunkákra, Brunovszky Ferenc lakatos mesterrel pedig a lakatos és kovács munkákra. A templom és az oltár felszentelésére 1900. június 29-én került sor, amit Jung János (1841-1917) váci segédpüspök, címzetes rosaliai püspök celebrált, de a teljes felépülésre még további kilenc évet kellett várni. A Fő út mentén a templomhoz épült paplakba 1902-ben tudott beköltözni a plébános. Az épület 1909-re készült el teljesen. A freskókat Linek Lajos, a szobrászmunkákat Frank Kálmán, míg az oltárokat, a szószéket és a gyóntatószékeket Komáromy Lajos készítette el. A roppant részletes és nagyszabású belső festést még ennél is később, 1927-re készült el, amit Ádám Rezső rozsnyói festő fejezett be. A befejezett templomot végül Hanauer Árpád István váci megyés püspök is megáldotta 1928-ban. A plébánia a második világháborúban komolyan megrongálódott, de helyreállították. 1989-ben a külső és a belső festést is megújították. A plébánia, az 1993. évi Hungarorum Gens apostoli konstitúció alapján a Váci egyházmegyétől az Esztergom-Budapesti főegyházmegye fennhatósága alá került át. 1996-ban a templom kriptájában urnatemetőt alakítottak ki. 1927 óta a Rákospalotai Magyarok Nagyasszonya főplébánia-templomhoz tartozik a mai Kossuth utca mentén található, már az Árpád-kor óta létező, azóta többször is teljesen átépített Szentháromság-templom is. Galéria Források A templom honlapja
Rákospalotai Múzeum

A Rákospalotai Múzeum Budapest XV. kerületében Pestújhelyen, a Pestújhelyi út 81. szám alatt található. A múzeum a Csokonai Kulturális Központ intézményeként működik. A múzeum 1960. január 10-én nyílt meg Rákospalotán a Kossuth utca 39. szám alatt, (az épület mai házszáma 55/a) egy városképileg védett iskolaépületben. Ez volt a fővárosi kerületek sorában a harmadik helytörténeti gyűjtemény. 1984-ben az épület rossz műszaki állapota miatt a múzeumot bezárták. 1991 novemberében, miután átköltöztették Pestújhelyre, újranyitott az intézmény. A gyűjtemény a területen lakó palócság néprajzi kiállítását és egy képtárat foglal magába, benne Madarász Viktor festőművész hagyatékával. 2006-tól rendszeresen otthona az évente május-június környékén megrendezett egynapos Kerti Tárlatnak, ahol a kerület neves képző- és iparművészei kiállítanak. Lásd még Budapest múzeumainak listája Jegyzetek
Rákospalota Synagogue

The Rákospalota Synagogue is a former Neolog Jewish congregation and synagogue, located on Old Fóti Road in Rákospalota, in the XVth district of Budapest, Hungary. Completed in 1927, the building was used a synagogue until World War II, subsequently for profane use, including as a warehouse, from the 1960s. History The Jewish community of Rákospalota built the synagogue between 1926 and 1927 along what is now Old Fóti Road, just one block from the corner of Szentmihályi Road and Old Fóti Road. The building was designed by Mihály Feith and Gábor Feith. The Jewish community in Rákospalota gained its independence in 1902. The first rabbi of the community, elected in 1898 - when the community still belonged to Újpest - was the legendary Chief Rabbi Yitzchak Michael Dushinsky. Dushinsky served as the community leader for 41 years until his death in 1939. Thanks to Dushinsky, the community enjoyed great public respect and esteem. To cover the construction costs, a small, 44-page Book-of-Blessings was published in 1926, showing a drawing of the façade of the then-future building. The synagogue became depopulated after World War II, due to the murder by the Nazis and their helpers among the Hungarians. The building has been used as a map warehouse since the 1960s, and since the 1980s, when it was bought by the National Széchényi Library (NSZL) it has been used as one of NSZL warehouses. Gallery See also History of the Jews in Hungary List of synagogues in Hungary Notes References External links http://bpxv.blog.hu/2017/04/24/ember_varos_feith_gabor_feith_mihaly_rakospalota_vigado_varoshaza_zsinagoga A rákospalotai zsinagóga építkezésének emlékére (imakönyv), Rákospalotai Autonóm Ortodox Izraelita Hitközség, Rákospalota, 1926. http://epa.oszk.hu/01000/01090/00002/pdf/00002.pdf
Rákospalotai zsinagóga

A rákospalotai zsinagóga Budapest XV. kerületében, Rákospalotán, a Régi Fóti úton található. Története A rákospalotai zsidó közösség 1926–1927-ben emeltette a templomot a mai Régi Fóti út mentén, csupán egy házzal beljebb a Szentmihályi út és a Régi Fóti út sarkától. Tervezője Feith Mihály (1892–1976), kivitelezője Feith Gábor (1863–1939) volt. Az építési költségek fedezésére 1926-ban megjelentettek egy kis, 44 oldalas imakönyvet is, melyben az akkor még csak leendő épület homlokzattervének rajza is látható volt. A zsinagóga a második világháború után elnéptelenedett. Az épületet az 1960-as évektől kezdve térkép-, illetve az 1980-as évektől könyvraktárként használták, ekkor vette meg az Országos Széchényi Könyvtár (OSZK). Az épületet 2025-ben megvásárolta az EMIH, hogy a felújítást követően a zsinagóga visszatérhessen a zsidó közösség szolgálatába. Képtár Jegyzetek További információk A Régi Fóti úti templomok Archiválva 2020. augusztus 4-i dátummal a Wayback Machine-ben Basics Beatrix: Rákospalotai zsinagóga korabeli épületbelső mai épületbelső 1944 előtti külső 1978-as külső Kapcsolódó szócikkek Budapesti zsinagógák listája
Rákóczi-kastély (Felsővadász)

A Rákóczi-kastély Felsővadász területén látható műemléki épület. A kétszintes (eredetileg egy emeletes) épület összetett alaprajzú, sávosan vakolt, romantikus stílusú. Az erődített várkastélyt a 16. században a Rákócziak építették, de 1567-ben Hasszán temesvári pasa megostromolta és felgyújtotta. Királyi adomány útján 1713-ban báró Meskó Jakab tulajdona lett a II. Rákóczi Ferenctől elkobzott kastély. A Meskó családtól az 1800-as évek elején gróf Vay Ádám vásárolta meg, s utódai birtokában volt 1945-ig. Mindkét család bővítette és alakítgatta a kastélyt, az 1860-as átépítés során nyerte el ma jellemző romantikus stílusát, és akkor építették rá a második szintet is. Az épületben nyitották meg a környék első postahivatalát 1871-ben. A Meskó családtól az 1800-as évek elején gróf Vay Ádám (II. Rákóczi Ferenc fő bizalmasának leszármazottja) vásárolta meg, s a Vay család birtokában volt 1945-ig. Mindkét család bővítette és alakítgatta a kastélyt, az 1860-as átépítés során nyerte el romantikus stílusát. A kastély a második világháború utáni évektől általános iskola lett. A kastély körüli park a korabeli divatnak megfelelően bővelkedett növényritkaságokban, ám a II. világháború után ezeket a fákat kivágták. Egyedül egy páfrányfenyő (Ginkgo biloba) maradt csak meg. A kastély bútorainak és a Vay család könyvgyűjteményének is csak a töredéke maradt fenn. A kastély 1954 óta általános iskola, majd 1956 óta körzeti általános iskolaként működik. Jegyzetek Források Vendágváró Kastélyutak Dimo.hu: II. Rákóczi Ferenc Általános Iskola Balogh Judit: A Rákóczi-család. In: Acta Patakina I. Rákóczi-iratok a Sárospataki Református Kollégium Levéltárában 1607-1710. Szerk.: Dienes Dénes. Sárospatak. 1999
Római katolikus templom (Bükkszentkereszt)

Bükkszentkereszt római katolikus temploma a Kossuth utca 23-ban áll. Története Az akkor még Újhutának nevezett falu lakosságának nagy többsége mindig katolikus volt, mivel a koronauradalomban csak római katolikus munkásokat alkalmaztak. A falunak először Simonides János, a huta bérlője emeltetett egy kápolnát fából; a kápolnába saját költségén szlovák nyelvű papot hozatott. Ez az építmény 22 évet bírt ki, aztán az egyik vasárnapi szentmise után a hívek szeme láttára összeomlott. Oltárát Répáshutára vitték, örökmécsese a község múzeumába került. A fa kápolna helyén 1800–1801-ben kőtemplomot emeltek. Alapkövét 1800. március 3-án rakták le, és egy év múlva, 1801 húsvétvasárnapján szentelték fel a Szent Kereszt felmagasztalása tiszteletére. Az üvegcsillárt 1887-ben a Bükk utolsó üveggyárosa ajándékozta a templomnak. Tornya eredetileg fából épült, de egy villámcsapás eredményeként leégett, ezért később téglából építették újjá. A harangokat a templomkertben állított haranglábon helyezték el. A két eredeti, rézből öntött harangot az első világháborúban leszerelték, hogy ágyút öntsenek belőlük. Az épület Az építmény barokk stílusú. Belső berendezésének nagy részét: a szószéket, a Mária-oltárt és az orgonát a koronauradalom ajándékaként az 1786-ban feloszlatott pálos rend diósgyőri kolostorából hozták át. Így került ide a. Különlegességnek számít a szószék, aminek oldalán a négy evangélistát eredeti ruházatuktól eltérően, a pálosok fehér öltözetében ábrázolták az azt készítő sajóládi pálos szerzetesek. Főoltára Szent Kereszt felmagasztalását ábrázolja. 614-ben Khozroész perzsa király Fokiosz görög császárt a harcban legyőzve, bevonult Jeruzsálembe. Kifosztotta a várost és az Úr szent keresztjének darabját elvitte Perzsiába. Ez az esemény izgalomba hozta egész Perzsiát és nem jó előjelnek tekintették. Khozroész tisztelettel bánt a szent ereklyével. 628-ban a király utóda Sziroész békét kötött Hérakleiosz császárral és visszaadta a szent keresztet. A császár Jeruzsálemben fogadta a szent ereklyét. Ziszimász pátriárka intelmére, levetve császári díszöltönyét, egyszerű ruhában, mezítláb vitte be a szent keresztet a templomba, hiszen az élet Ura, Jézus Krisztus a kereszten egészen szegényen, minden ékességétől megfosztva adta oda életét értünk. A templom kertjében temették el a falut felvirágoztató Simonides Jánost. Jegyzetek Források Bükkszentkereszt község honlapja Bükkszentkereszt a www.bukk.info-n Körtvélyessi Erzsébet (szerk.), 2000: Vendégváró. Látnivalók Miskolcon. Well-Press Kiadó, Miskolc. p. 84. templom vendéglátóhely.hu: Bükkszentkereszt
Római katolikus templom (Maroslele)

A maroslelei római katolikus templom 1901-ben épült neogót stílusban Papp József tervei alapján, a Püspök téren található. Dessewffy Sándor csanádi püspök szívén viselte a község (akkori nevén Lele) sorsát, és több középület után a püspökség vagyonából megépíttette a templomot is. 1899. május 16-án adta be a templom terveit Papp József makói építési vállalkozó. Az alapkő-letétel 1900 tavaszán történt Henny Sebestyén makói prépost-plébános által; a fölszentelésre 1901. szeptember 12-én került sor. A templom egyhajós, főbejárata fölött magasodik a nyolcszögű hasáb alaprajzú torony, a toronysisak nyolcszögű gúla alakú. A főbejáratnál kétoszlopos kapuépítmény, fölötte a kórus három csúcsíves ablak található. A fény a templom két oldalán öt-öt, nagyméretű csúcsíves ablakon keresztül jut az épületbe, alsó élénél oldalpárkány fut végig, az ablakok közeit támpillérek tagolják. A tető viszonylag lapos, eredetileg zsindellyel fedett. A templombelső falai hófehérek, az 1920-as években Hrusztek Andor plébános festette ki. A szentélyboltozat bordáit színes csíkokkal, a boltozatokat kék alapon arany csillagokkal, a templomhajóban a boltozatot és a bordákat virágos motívumokkal díszítették. A neogót stílusú főoltárt fából faragták, festéssel és aranyozással díszítették. Rajta három faszobor áll, amelyek Szűz Máriát, Illés prófétát, és az államalapító István királyt ábrázolják. A főoltáron kívül a templom belsejében még két másik (Jézus Szíve- és lourdesi Szűz Anya-) oltár, valamint két faszobor (Szent János és Szűz Mária) található. Az orgonát a Wegenstein Lipót és Fiai Orgonagyár készítette, a három harang közül a legnagyobbat az első világháborúban beolvasztották, pótlására 1991. június 23-án került sor. 1930-ban készültek el a freskók, amelyek a szentély püspöki trónus és sekrestye felőli oldalát díszítik. Az egyik Szent Imre herceget, Szent Gellért püspököt, valamint Szűz Máriát, ábrázolja, a másikon Szent Péter jelenik meg. 1938-ban palára cserélték a zsindelytetőt. 1970-ben készült el a szentély két színes üvegablaka, Perlaki József üvegfestő munkája. Rajtuk Szűz Mária és Szent István király jelenik meg. Az 1980-as években készült el a torony vörösréz borítása; ugyanekkor kicserélték a teljes faszerkezetet is. Vörösréz csatornákat telepítettek, bevezették az olaj-, majd gázfűtét, kijavították a belső és külső vakolatot. Külseje teljes, belseje részleges újrafestést kapott. 1986. június 15-én helyezték el a templom külső falán a második világháborúban elesettek emléktábláját. A templom körüli teret az 1990-es években rendezte az önkormányzat. Források Csongrád megye építészeti emlékei. Szerk. Tóth Ferenc dr. Szeged: Csongrád Megyei Önkormányzat. 2000. ISBN 963 7193 28 6 Külső hivatkozások A plébánia a Szeged-Csanádi Egyházmegye honlapján Archiválva 2008. augusztus 4-i dátummal a Wayback Machine-ben A templom a Nagyvőfély.hu oldalon
Római villa és mauzóleum (Kővágószőlős)

A római villa és mauzóleum Kővágószőlős határában, a 6-os főútról bevezető bekötőúttól nyugatra található. A Dél-Dunántúl egyetlen feltárt és műemlékileg helyreállított római villaépülete. Története A villa romjait először 1867-ben fedezték fel. Közelében került elő 1912-ben a „Kővágószőlősi Vénusz” egy kis római bronzszobor. Főépületét és temetőkápolnáját 1975–1983 között tárták fel, majd 1986–87-ben a romokat konzerválták és a sírkápolna fölé védőépületet emeltek. A villát a 2. század második felében építették, majd a 260 körül bekövetkezett roxolán dúlás után helyreállították. A téglalap alakú villaépület bejárati homlokzatát portikusz díszítette. Ebből nyílott a keleti oldalon a villa fürdője. Az épület belső perystiliumos udvarából nyíltak a lakóhelyiségek. Tulajdonosai a 4. század közepén építtették fel festett sírkamrával ellátott kápolnáját, amely Sopianae temetőjében feltárt ókeresztény sírkápolnák típusát követte. Az épület végső pusztulását a 4. század végén tűzvész okozta. Megközelítése Pontos helyét tábla nem jelzi. A Kővágószőlőst és Kővágótöttöst összekötő útról a Golgotával szemben déli irányban futó földút mentén, a Golgotától kb. 1 km-re található. Galéria Források Nagy Levente: Római kori villa és késő római sírkamra Kővágószőlősön, Régészeti Értékeink, é. n.