NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bärnstensvägen

Bärnstensvägen var en handelsväg från norra Europa till Rom längs vilken man ända sedan bronsåldern färdades med sina varor. “Guldet från norr” var mycket omtyckt av romerska köpmän och man har hittat bärnstenar från Östersjön i romerska gravar liksom man har påträffat romerska fynd av guld, silver och fint kläde i nordiska forntidsbosättningar. Det skapades flera bärnstensrutter från kärnområdet i norra Europa och den mest berömda gick genom nuvarande Polen och söderut i alltmer koloniserade trakter i det romerska riket. Den baltiska kustens rikedom på bärnsten, som användes till smycken och andra prydnadsföremål, ledde tidigt till handel mellan Baltikum och Medelhavsområdet. I forngrekiska gravar har det gjorts fynd av bärnsten, daterade till cirka 1600 f. Kr. som visat sig härröra från Östersjökusten. På romarrikets tid uppstod den så kallade Bärnstensvägen som en livligt trafikerad handelsled mellan Norditalien och Östersjön. Referenser
Université théologique évangélique luthérienne

L'université théologique évangélique luthérienne (hongrois : Evangélikus Hittudományi Egyetem, université théologique évangélique luthérienne, prononcé [ˈɛvɒŋgeːlikuʃ ˈhittudomaːɲi ˈɛɟɛtɛm]) est l'une des universités de Budapest, fondée en 1557 à Sopron. Elle est l'héritière de l'École latine de Sopron (Soproni Latin Iskola) (1557-1892), devenue par la suite l'École supérieure théologique évangélique luthérienne de Sopron (Soproni Evangélikus Teológiai Főiskola) (1892-1923), intégrée en 1923 comme la Faculté de théologie évangélique luthérienne de l'université royale hongroise Élisabeth (Magyar Királyi Erzsébet Egyetem) (1923-1951). En 1951, elle fonctionne en tant qu'Académie théologique évangélique luthérienne (Evangélikus Teológiai Akadémia) (1951-1998). En 1998, elle prend sa forme actuelle. Histoire Les origines Le développement de l'université actuelle Organisation Fonctionnement Facultés Sites universitaires Enseignement et recherche Formation Échanges internationaux Activités de recherche Relations internationales Vie étudiante Bibliothèque universitaire Internats et collèges Vie associative Autour de l'université Instituts et institutions universitaires Sociétés universitaires Partenariats Financements Personnalités liées à l'université Voir aussi Articles connexes Budapest Liste des universités de Hongrie Liens externes (hu) Site officiel Portail des universités Portail du protestantisme Portail de Budapest
Evangélikus Hittudományi Egyetem

Az Evangélikus Hittudományi Egyetem (röviden: EHE) a Magyarországi Evangélikus Egyház lelkész- munkatárs- és tanárképző egyeteme, Magyarország egyetlen evangélikus felsőoktatási intézménye. Az Egyetem első jogelődének az 1557-ben alapított soproni latin iskolát tekinti (a soproni Berzsenyi Dániel Evangélikus Líceummal együtt). 1892-ben önállóvá vált és Soproni Evangélikus Teológiai Főiskolaként működött, majd a pécsi székhelyű Magyar Királyi Erzsébet Tudományegyetem (ma Pécsi Tudományegyetem) evangélikus teológiai karává vált – bár továbbra is Sopronban működött. 1923-tól folytat egyetemi szintű lelkészképzést. 1951 és 1998 között Evangélikus Teológiai Akadémia néven folytatta működését, immáron Budapesten. 1998. január 1-je óta Evangélikus Hittudományi Egyetem az intézmény hivatalos neve. Állami akkreditációjára 1998 decemberében került sor, így államilag finanszírozott, nem állami egyetemnek minősül. Az intézmény részeként könyvtár és kollégium is működik. Feladatai az egyetemi szintű evangélikus lelkészképzés a felsőfokú hittantanár- és hitoktatóképzés az anyanyelvi, idegen nyelvi és szaknyelvi ismeretek bővítése a magyar és az egyetemes kultúra fejlesztése a teológia tudományos művelése a teológiai doktori képzés és habilitáció a teológiai oklevéllel rendelkezők posztgraduális továbbképzése. Képzések Az egyetemen működő akkreditált alapszakok: kántor katekéta-lelkipásztori munkatárs Az egyetemen működő akkreditált osztatlan képzések: osztatlan tanári teológia [teológus-lelkész] Az egyetemen működő akkreditált mesterszakok: hittanár-nevelőtanár teológia Az egyetemen működő doktori iskola: Hittudományi Doktori Iskola Rektorok 2023– Korányi András 2018–2023 Csepregi Zoltán 2010–2018 Szabó Lajos 2006–2010 Csepregi Zoltán 1998–2006 Szabó Lajos 1992–1998 Reuss András Tanszékek Ószövetségi Teológiai Tanszék Újszövetségi Teológiai Tanszék Egyháztörténeti Tanszék Rendszeres Teológiai Tanszék Gyakorlati Teológiai Tanszék Vallás- és Társadalomtudományi Tanszék Egyházzenei Tanszék Jegyzetek Külső hivatkozások Az Evangélikus Hittudományi Egyetem honlapja
Schossberger-kastély (Selyp)

A Schossberger-kastély Selypen található, népszerűbb, ismertebb nevén Tornyay-kastélyként jegyzik. A jelenlegi Lőrinci külterületén lévő Selypen építették, eredetileg Vörösmajor volt a neve, ma Veresmajorként is emlegetik. Története Jegyzetek Források Tornyay kastély története Archiválva 2016. június 4-i dátummal a Wayback Machine-ben További információk Kapcsolódó szócikkek Lőrinci (Magyarország)
Св. св. Кирил и Методий (Будапеща)

„Св. св. Кирил и Методий“ е православна църква в Будапеща, Унгария. Тя е главният храм на Българската православна църква в Унгария, която е част от Западно- и средноевропейската епархия на Българската православна църква. Носи името на българските светци и създатели на славянската азбука Кирил и Методий, които римокатолическата църква канонизира като светци-защитници на Европа. Дружеството на българите в Унгария подема инициативата за изграждане на църковен храм и ново училище. През 1930 г. Будапещенската столична община подарява на българската общност поземлен парцел на улица „Вагохид“ в район Ференцварош. Скоро започва строежът на църквата, след година е готова. Средствата за строежа са осигурени изцяло от живеещите в Унгария българи, като от даренията им са събрани 70 хиляди пенгьо. Основният камът на храма е положен на 31 май 1931 година от епископ Борис Стобийски. Църквата е планирана от големия унгарски архитект от началото на ХХ век Аладар Аркаи. В неговото творчество строежът на култови сгради заема значително място. От 7-те църкви, построени по негови проекти, българската е последна по време. При нейното създаване той взема за образец прочути български църкви, като катедралата „Св. Александър Невски“ в София и църквата в Бачковския манастир. По неговия проект тя е трикорабен византийски храм с купол, в която намираме главните архитектурни елементи на източноправославното богослужение. Тя е единствената в Будапеща сграда във византийски стил. Архитектът изгражда църквата с изтънчен вкус и естетическо чувство и съчетава ранната модерна архитектура с традициите на българското строително изкуство, за да постигне строга и изискана външност. От вътрешността на църквата най-забележителен е купола, на който иконостасът, пренесен там след 1930 г. от параклиса на ул. „Лоняи“, и изящните свещници придават допълнителна красота. В плановете на архитекта е бил включен и строежът на училищна сграда, обхващаща от 3 страни църквата. Но мечтаният от Аладар Аркаи комплекс не е завършен. По време на войната сградата понася значителни щети и днес нейният външен вид е изменен: липсва покривът с керемиди и цветните стъкла на прозорците. Вижте също Българи в Унгария Външни препратки ((bg)) Историята на българската църква в Будапеща в сайта на БНТ (27 декември 2016 г.) Бележки
Parafia Świętych Cyryla i Metodego w Budapeszcie

Parafia Świętych Cyryla i Metodego – parafia prawosławna w Budapeszcie, jedyna położona na terytorium Węgier parafia Bułgarskiego Kościoła Prawosławnego (w metropolii zachodniej i środkowej Europy). Parafia została utworzona w 1916. W 1918 pozyskała kaplicę na terenie bułgarskiej szkoły, a od 1930 posiada własną cerkiew. Świątynia, zaprojektowana przez Arkaja Aladara, wzorowana jest na sofijskim soborze św. Aleksandra Newskiego oraz na Monasterze Baczkowskim. Proboszczem parafii jest ks. Tanczo Janczew. Uwagi Przypisy
Kráľova studňa (Slovenský kras)

Kráľova studňa je zrušená přírodní rezervace v katastrálním území obce Silická Brezová v okrese Rožňava v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha byla 11,21 hektaru. Předmětem ochrany byla slatinná olšina se všemi vývojovými stádii a výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin. Chráněné území bylo k 1. lednu 2024 zrušeno a začleněno do systému zón národního parku Slovenský kras. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kráľova studňa na Wikimedia Commons
Czindery-kastély

A Czindery-kastély, Chernel-kastély vagy Chernel–Czindery-kastély a Somogy vármegyei Ötvöskónyi egyik építészeti értéke. A 68-as főút közelében, attól nyugatra helyezkedik el. Leírása A kastély 1895-ben épült, utolsó tulajdonosa a Novák család volt. A második világháború előtt Matán István kezdeményezésére gyümölcssűrítmény-készítő üzem indult be a kastélyban. 1954-től vagy 1955-től tüdőgyógyintézetet rendeztek be benne, 1987-re felújították, majd a nagyatádi kórház pszichiátriájaként működött. A 21. század elején körülbelül 80 beteget látott el és 15 főnek adott munkát. 2015 augusztusában a pszichiátria kiköltözött a kastélyból, a betegeket Nagyatádra, egy új kórházi épületbe költöztették. A kastélypark egyik nevezetessége a megye legnagyobb fája, egy több mint 10 méter törzskerületű hárs, amely sajnos elég rossz állapotban van. Szintén a parkban áll egy műemléki védelem alatt álló, barokk stílusú Nepomuki Szent János-szobor is. Jegyzetek
Église Saint-Martin-de-Tours de Budapest

L'église Saint-Martin de Tours (et Nicolas de Flue) (en hongrois : Tours-i Szent Márton (és Flüei Szent Miklós)-templom) est une église catholique romaine de Budapest, située dans le quartier de Vizafogó. En 1932, une communauté catholique a été formée dans le quartier Angyalföld. À compter de 1937, une cave a été louée et une chapelle a été aménagée. En 1938, un terrain est acheté pour construire une nouvelle église. En 1943, une paroisse indépendante a été créée, mais la construction a été retardée en raison de la Seconde Guerre mondiale. En 1948, la paroisse a acheté une parcelle plus récente, mais en 1952, la nationalisation a eu lieu. L'église actuelle a été construite entre 1982 et 1986. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Tours-i Szent Márton és Flüei Szent Miklós-plébániatemplom

A Tours-i Szent Márton és Flüei Szent Miklós-plébániatemplom modern épülete Budapest Vizafogó városrészében, a Váci úton, irodaházak között áll, 1985. november 16-án Lékai László bíboros, esztergomi érsek szentelte fel Tours-i Szent Márton és Flüei Szent Miklós tiszteletére. A harminc év alatt leromlott állapotú épületet 2016-ban kezdték felújítani, korszerűsíteni. Az elkészült templomot egy évvel később, 2017. szeptember 23-án áldotta meg Erdő Péter bíboros. Galéria Források https://www.magyarkurir.hu/hirek/megaldottak-felujitott-tours-i-szent-marton-templomot-vizafogon
Lutheran Church of Budavár

Lutheran Church of Budavár is the oldest Lutheran church of Buda. It was built in 1895 at Vienna Gate Square in the 1st District of Budapest. The first church for the Lutherans of Buda was built by Maria Dorothea, third wife of Palatine Joseph, in 1846, at hu:Dísz tér. The site was taken over by the Ministry of Defence, so a new church was built near Vienna Gate. Background The building was designed by Mór Kallina and it was consecrated in 1895 by Sámuel Sárkány, bishop of the Lutheran diocese of Bánya. It has eclectic neobaroque style with a neobaroque façade. Its entrance is surrounded by two Corinthian order-like columns with shoulders. It has a tall, slim square tower whose steeple is again neobaroque in style. There is a double loft over the entrance. Most of the church was destroyed by a bomb detonation during the Siege of Budapest in 1945. Only the outer walls escaped destruction. The altar, the benches and the organ were all lost. Plans for reconstruction were made by Lóránt Friedrich and Jr Gyula Bretz. The new church was sanctified by Lajos Ordas bishop on Palm Sunday, 1948. While the exterior retained its neobaroque flavour in a simplified form, the interior became much austere. There is a huge cross behind the wooden altar table and a mosaic window over it admitting some light within. There is a red marble baptismal font at the altar and a bronze tablet about vicar Gábor Sztehlo. This church today is the centre of liturgical life for the Lutheran Diocese of Budavár. There are several services every Sunday and on holidays. Flats and offices for the vicars, rooms for the congregation and the centre for the German-speaking Lutheran Diocese of Budavár adjoin the church. Since 1952, it has also been the centre of the Northern Lutheran See. Several bishops were ordained here. The tower and the paved area in front of the church were renovated in 2008. Pulpit The church has no pulpit because the original one was destroyed in 1945 together with all the other pieces of furniture. This pulpit was a precious relic from the first church on Dísz tér because its upper part was transferred here from the demolished building. The plans of Mór Kallina, dated 1894, show a monumental altar-pulpit in line with the Central-European Lutheran tradition. These interior plans were only partially executed and the pulpit was built instead as a separate structure on the left side of the apse. The access was from the sacristy through a steep stairway. The hexagonal wooden balcony was supported by a huge hexagonal pillar. The surface imitated marble veneer with gilt decorations. The relief on the middle panel depicted The Sower as a Hungarian peasant among trees and fields. The other four panels were decorated with Christian symbols including the scriptures, cross, torches, and a laurel wreath. On the underside of the abat-voix there was the Eye of Providence between rays of light. The hexagonal canopy was crowned with the Tablets of Stone set on silvery clouds and framed with gilt palm and laurel branches. References External links "Home page of the congregation". "A description about the church".
Budavári evangélikus templom

A budavári evangélikus templom Buda legrégebbi evangélikus temploma. Budapest I. kerületében, a Bécsi kapu téren áll. 1895-ben épült. Története A budavári evangélikus gyülekezet első temploma Mária Dorottya nádorné segítségével épült fel 1846-ban, a Dísz téren. A telekre azonban a Honvédelmi Minisztériumnak volt szüksége, és így telekcsere után a Bécsi kapu téren épülhetett fel az új templom. Az épületet Kallina Mór tervezte, 1895-ben szentelte fel Sárkány Sámuel, a bányai evangélikus egyházkerület püspöke. Stílusa eklektikus-neobarokk. Homlokzata neobarokk, kapuját két korinthizáló oszlop veszi körül, fölötte párkány húzódik. Négyzet alaprajzú, karcsú, magas tornya a homlokzat fölött áll, a vörösrézzel borított toronysisak szintén neobarokk stílusú. A templombelsőt egyszerű dongaboltozat fedi. A bejárat fölött kettős karzat áll. 1945-ben, Budapest ostromakor bombatalálat érte a templomot: a homlokzat kivételével szinte minden megsemmisült, beleértve a klasszicista stílusú oltárt, a szószéket, a padokat és az orgonát. Az újjáépítés terveit Friedrich Loránd és ifj. Bretz Gyula készítette. A megújult templomot 1948 virágvasárnapján szentelte fel Ordass Lajos püspök. Külsőleg megmaradt a neobarokk jelleg, a belső tér viszont jóval egyszerűbb lett. A fa oltárasztal mögött hatalmas fakereszt áll, fölötte pedig mozaik üvegablak engedi be a fényt. Az oltártérben vörösmárvány keresztelőkút áll. A templom falán egy bronztábla őrzi Sztehlo Gábor lelkész emlékét. A templom ma is a Budavári Evangélikus Egyházközség életének központja, vasárnap és ünnepnapokon több istentiszteletet is tartanak. A templommal egybeépült épületszárnyban találhatóak a lelkészlakások, a lelkészi hivatal, gyülekezeti helyiségek, illetve ott működik a Budapesti Németajkú Evangélikus Egyházközség is. A templom 1952 óta az Északi Evangélikus Egyházkerület központjának tekinthető, több püspökét és egyházkerületi felügyelőjét is itt iktatták be hivatalába. 2008 őszén megtörtént a templom előtti kőburkolat és a torony felújítása. A templom egy rámpa segítségével mozgássérültek számára is megközelíthető. Galéria Források A Budapesti Városvédő Egyesület leírása a templomról További információk A gyülekezet honlapja Fónagy Zoltán: Bécsi kapu tér - evangélikus templom Archiválva 2015. november 24-i dátummal a Wayback Machine-ben a A budai vár című digitális adatbázisban
Chiesa luterana di Buda

La chiesa luterana di Buda (in ungherese Budavári evangélikus templom) è la chiesa luterana più anziana di Buda situata di fronte alla porta di Vienna, non lontana dal castello. È stata costruita nel 1896 da Mór Kollina in stile neoclassico, per la comunità evangelica sorta decenni prima per disposizione di Maria Dorotea di Württemberg, consorte del Conte Palatino Giuseppe Antonio Giovanni d'Asburgo-Lorena. Una targa ricorda il pastore Gábor Sztehlo, che durante la seconda guerra mondiale salvò oltre duemila esseri umani. Un tempo un dipinto di Bertalan Székely, Cristo santifica il pane, ornava l'altare, ma fu distrutto nella seconda guerra mondiale dai sovietici. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2011. ISBN 9788837077556 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa luterana di Buda
Szentistván

Szentistván ist eine ungarische Großgemeinde im Kreis Mezőkövesd im Komitat Borsod-Abaúj-Zemplén. Geografische Lage Szentistván liegt in Nordungarn, 38 Kilometer südwestlich des Komitatssitzes Miskolc und 8 Kilometer südöstlich der Kreisstadt Mezőkövesd. Söhne und Töchter der Gemeinde József Juhász (1914–2003), Schriftsteller und Maler Sehenswürdigkeiten Heimatmuseum (Tájház) Matyó hímzés (Matyó-Stickereien und Trachten) Römisch-katholische Kirche Szent István, erbaut 1754 (Barock) Szent-István-Statue (Szent István király szobra) Weltkriegsdenkmale Verkehr In Szentistván treffen die Landstraßen Nr. 3303 und Nr. 3304 aufeinander. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich in Mezőkövesd felső. Einzelnachweise Weblinks Szentistván nagyközség hivatalos honlapja. Offizielle Webseite. Abgerufen am 30. September 2024 (ungarisch). Szentistván nagyközség. Wappen von Szentistván. In: Nemzeti Jelképek. Abgerufen am 30. September 2024 (ungarisch). Szent-István. In: A Pallas nagy lexikona. Abgerufen am 30. September 2024 (ungarisch). Szent István-templom. In: miserend.hu. Abgerufen am 30. September 2024 (ungarisch).
Szentistván

Szentistván is a village in Northern Hungary, in the Mezőkövesd district of Borsod-Abaúj-Zemplén county. Name The village was named after the first king of Hungary, St. Stephen (Szent István in Hungarian). Location Szentistván is in the northern part of the Great Hungarian Plain, south from Highway M3. It is a rural area with little industry in the village. Most of its inhabitants work in the nearest town, Mezőkövesd. History Human presence in the area can be dated back to the years 3-4000 BCE. The first written record about the village is from 1315, when a church named after King Stephen I was built there; the village itself was first mentioned by this name in 1396. During the Ottoman occupation of Hungary the village was destroyed several times, in 1641 it was mentioned as a deserted place. It was only after the revolution led by Francis II Rákóczi (early 18th century) that the village began to prosper. Until 1945 it was church property, belonging to the Archdiocese of Eger. Culture Szentistván is one of the three "Matyó" settlements (Mezőkövesd, Szentistván, Tard). The matyó embroidery is one of the finest examples of Hungarian folk art, it has been inscribed on the Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity of the UNESCO in 2012. The center of Matyóland is Mezőkövesd. The Matyó got their name after King Matthias, a Hungarian king in the 15th century, who gave certain rights to the town of Mezőkövesd. The Matyó people are famous for the traditional, very colorful embroidery which was developed by a local drawing artist, Bori Kisjankó. Szentistván is known for its folk art because traditions have been kept alive by its inhabitants. Elder women in the village still make embroideries on a regular basis, in some cases for their living. Another custom of the women is the making of huge cakes and tarts from sugar. These cakes are sold to the people of the neighbouring towns and villages and are served on marriage parties by the newlyweds after they have broken it into small pieces by a small hammer. A further interesting habit of most of the elder locals is that while they have relatively large houses, they live in a smaller apartment, usually just a kitchen with 2 beds, which is separated from the 'large house' and is in the opposite edge of their garden. The population of Szentistván is on the decrease, unfortunately, because some of its young inhabitants move into larger towns. Steps must be taken to keep the village's traditions alive. Sights to see St. Stephen Church St. Stephen Spring (artesian spring) Village museum (in an old house built in the 1890s) References External links Media related to Szentistván at Wikimedia Commons Official website in Hungarian Street map Archived 2011-05-16 at the Wayback Machine (in Hungarian)
Szentistván

Szentistván es un pueblo ubicado en el distrito de Mezőkövesd, en el condado de Borsod-Abaúj-Zemplén, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 51,07 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 2350 habitantes,​ con una densidad de población de 46,02 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Szentistván

Szentistván è un comune dell'Ungheria di 2.617 abitanti (dati 2001). È situato nella contea di Borsod-Abaúj-Zemplén. Storia La zona è abitata fin dal 3000 a.C. Il primo documento scritto è datato 1315 e menziona la costruzione di una chiesa. Il comune è nominato nel 1396. Durante la guerra di occupazione turca è stato distrutto diverse volte, nel 1641 la zona è nominata deserta. Fino al 1945 era di proprietà della Chiesa (precisamente della diocesi di Eger) Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Szentistván Collegamenti esterni Sito ufficiale, su szentistvan.hu.
Szentistván

Szentistván – wieś i gmina w północno-wschodniej części Węgier, w pobliżu miasta Mezőkövesd. Podział administracyjny Administracyjnie gmina należy do powiatu Mezőkövesd, wchodzącego w skład komitatu Borsod-Abaúj-Zemplén i jest jedną z jego 21 gmin. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Szentistván, Borsod-Abaúj-Zemplén

Szentistván este un sat în districtul Mezőkövesd, județul Borsod-Abaúj-Zemplén, Ungaria, având o populație de 2.580 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Szentistván avea 2.580 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (94,17%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (4,58%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,37% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (53,14%) erau romano-catolici, existând și minorități de persoane fără religie (8,49%) și reformați (4,77%). Pentru 32,29% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note