NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Сентиштван

Сентиштван (мађ. Szentistván) је историјски град у северној Мађарској, у жупанији Боршод-Абауј-Земплен (Borsod-Abaúj-Zemplén). Име места Село је добило име по првом мађарском краљу Светом Стефану (Szent István на мађарском). Локација Сентиштван се налази у северном делу Велике мађарске низије, јужно од аутопута М3. То је рурално подручје са мало индустрије у селу. Већина његових становника ради у најближем граду, Мезекевешду. Историја Људско присуство у овој области може се датирати у периоду од 3 до 4000 година пре нове ере. Први писани запис о селу је из 1315. године, када је ту подигнута црква која носи име краља Стефана I. Само село се први пут под овим именом помиње 1396. године. За време Отоманске окупације Угарске село је више пута уништавано, 1641. се помиње као пусто место. Тек након револуције коју је предводио Ференц II Ракоци (почетак 18. века) село је почело да напредује. До 1945. године био је црквено власништво, припадало егерској надбискупији. Култура Сентиштван је једно од три насеља „Матјо“ (Мезекевешд, Сентиштван, Тард). Матјо вез је један од најлепших примера мађарске народне уметности, уписан је на Репрезентативну листу нематеријалног културног наслеђа човечанства Унеска 2012. године. Центар Матјо културе је Мезекевешд. Матјо су добили име по краљу Матији Корвину, мађарском краљу у 15. веку, који је дао одређена права граду Мезековешд. Народ Матјо је познат по традиционалном, веома живописном везу који је развио локални цртач Бори Кишјанко. Сентиштван је познат по својој народној уметности јер су његови становници одржавали традицију. Старије жене у селу и даље редовно праве традиционалне везове. Још један обичај је прављење огромних колача и торти од шећера. Ове торте продају становницима суседних градова и села, а младенци их служе на свадбеним забавама након што их малим чекићем разбију на комаде. Занимљива навика већине старијих мештана је да иако имају релативно велике куће, живе у мањем стану, обично само у кухињи са 2 лежаја, која је одвојена од „велике куће” и налази се на супротној ивици од њихов врт. Број становника Сентиштвана, нажалост, опада, јер се неки од његових младих становника селе у веће градове. Популација Године 2001. 98% становништва насеља се изјаснило као Мађари, 2% Роми. Током пописа из 2011. године, 82,2% становника се изјаснило као Мађари, 4% као Роми, 0,3% као Немци и 0,3% као Украјинци (17,4% се није изјаснило, због двојног држављанства, укупан број може бити већи од 100%). Верска дистрибуција је била следећа: римокатолици 55,4%, реформисани 5%, гркокатолици 0,4%, лутерани 0,2%, неденоминациони 9,5% (28,5% није одговорило). Спољашње везе Званични веб-сајт Мапа улица Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (16. мај 2011)
Szentistván

Szentistván är en ort och kommun i distriktet Mezőkövesd i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén i nordöstra Ungern. Kommunen har 2 355 invånare (2025), på en yta av 51,07 km². Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Szentistván.﻿ Officiell webbplats
Hévíz (jezero)

Hévíz (mađarski: Hévízi-tó) je jezero u Zalskoj županiji u Mađarskoj. Nalazi se zapadno od Balatona, 8 km od grada Kestela. S površinom od 47,500 kvadratnih metara jedno je od najvećih termalnih jezera na svijetu. Protok vode je vrlo jak, a jezero u potpunosti u jednom danu promijeni vodu. Voda ima ljekovita svojstva te je korisna za pacijente koji boluju od reumatskih bolesti i poremećaja lokomotornog sustava. Stoga je razvijen zdravstveni turizam. Tu se nalazi državna bolnica za reumatologiju i rehabilitaciju. Preko ljeta normalna prosječna temperatura vode se kreće u rasponu od 33 do 35 °C, a u toplijim danima u rasponu i do 36 - 38 °C. Preko jeseni i zime prosječna temperatura vode je u rasponu od 24-26 °C. Također na jugu je i kanalni odtok preko kojeg višak vode otiče u rijeku Zala i dalje u Balaton. Zbog temperature i kemijskog sastava vode jezero ima jedinstveni biljni i životinjski svijet. Nekoliko vrsta može se naći samo u ovom jezeru. Vanjske poveznice zaštite prirode području Balatona Heviz Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. svibnja 2016. (Wayback Machine) slike, karte, ronjenje u jezeru Hévíz Arhivirana inačica izvorne stranice od 6. srpnja 2016. (Wayback Machine) Drugi projekti
Lago di Hévíz

Il lago di Hévíz è un lago termale che si trova ad Hévíz in Ungheria, vicino all'estremità occidentale del lago Balaton, cinque chilometri a nord-ovest di Keszthely. È il più grande lago termale nel mondo (47.500 m²) ed il flusso di acqua che lo alimenta è tale che ogni giorno tutta l'acqua del lago viene totalmente rimpiazzata. Le acque sono reputate avere effetti curativi e ciò ha alimentato una fiorente industria di turismo di salute nella zona. Il lago ha un ricambio veloce dell'acqua ogni 28 ore e una temperatura costante di 33° con queste acque si curano le malattie del sistema nervoso, le nevralgie, i reumatismi, le disfunzioni metaboliche. Sul lago fioriscono le ninfee rosse dei tropici mentre nel canale cresce spontanea la ninfea bianca. Al centro del lago vi sono le caratteristiche attrezzature balneari con padiglioni lignei e passerelle. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su lago di Hévíz Collegamenti esterni Heviz Virtuale Visita - Terme (inglese), su virtual.hevizonline.com.
Hévíz (jezioro)

Hévíz (węg. Hévízi-tó; właściwie jezioro Gyógy, węg. Gyógy-tó) – największe naturalne jezioro termalne w Europie, zlokalizowane w mieście Hévíz, w południowo-zachodnich Węgrzech (komitat Zala), kilka kilometrów na zachód od krańca jeziora Balaton. Powierzchnia jeziora wynosi 4,75 ha, głębokość do 38,5 metra, temperatura wody waha się od 24°C zimą do 36°C latem. Akwen jest zasilany przez źródło z wodą o temperaturze 39,8°C i wydajności 410 litrów na sekundę. Wysoka temperatura wody umożliwia uprawę tropikalnych lilii wodnych, sprowadzonych w XIX wieku z Indii. Woda jeziora wykazuje działanie lecznicze, znane już za czasów rzymskich. W XIX wieku, w usytuowanym nad jeziorem miasteczku Hévíz utworzono popularne uzdrowisko. Na dnie jeziora znajduje się torf oraz borowiny wydobywane do celów leczniczych. Bibliografia Wiesława Rusin, Węgry, Wydawnictwo Pascal sp. z o.o., Bielsko-Biała 2005, ISBN 83-7304-416-7. Linki zewnętrzne Jezioro Hévíz – wirtualna wycieczka
Хевиз (озеро)

Хевиз (венг. Hévízi-tó) — термальное озеро на западе Венгрии. Находится в курортном городе Хевиз, неподалёку от западной оконечности озера Балатон, в пяти километрах от города Кестхей. Это второе по величине термальное озеро в мире по площади (0,0475 км²) с температурой воды от 24 °C зимой до 36 °C летом. Вода в озере полностью обновляется в течение 48 часов. Популярное место отдыха в любое время года. К основным растворённым веществам относятся гидрокарбонат кальция и магния, а также сульфаты. Бальнеотерапия в озере показана при артритах различной этиологии. Примечания Ссылки Виртуальный тур по озеру (англ.). virtual.hevizonline.com. Дата обращения: 11 февраля 2020.
Хевиз (језеро)

Хевиз (мађ. Hévízi-tó) је језеро у Мађарској и налази се у жупанији Зала, западно од Балатона и удаљено 8 km од града Кестхељ. Језеро Хевиз је са површином од 4,44 ha највеће термално језеро на свету. Ток воде је толико велики да се верује да се комплетна количина воде језера замени за један дан. Пошто се верује да вода језера има позитивне здравствене ефекте, околина језера је прилагођена цветајућем здравственом туризму. Географија језера Језеро је овалног облика и са своје северне стране се снабдева водом из два потока. Такође има своје сопствене термалне изворе, на јужној страни, који му дају терапеутске ефекте и повишену температуру. Преко лета нормална просечна температура воде се креће у распону од 33-35 °C, у у топлијим данима у распону и до 36-38 °C. Преко јесени и зиме просечна температура воде је у распону од 24-26 °C. Такође на југу је и канални одток са којим вишак воде отиче у реку Зала и даље у Балатон. Околне шуме на површини од 50 ha, помажу одржавању микроклиме језера, тако да сви позитивни ефекти долазе до максималног изражаја током целе године. Године 1972. су вршена научно истраживачка мерења и по тим подацима, највећа дубина језера и извора је 38,5 метара. Кратер извора лежи на песковито-каменом тлу и ширине је од 2-3 метра, дубине 60-80 cm, што даје 35.000 литара воде у минути са температуром од 39,5 °C. У истом кратеру постоји и други извор, са западне стране, који опслужује језеро хладнијом водом од 26,3 °C. У просеку у језеро путем ових извора стиже 10% хладне и 90% топле воде. Микроорганизми језера Флора и фауна језера су јединствени, управо због температуре воде (која је благо радиоактивна), хемијског састава воде (садржи сумпора у различитим облицима) и околне микроклиме. Бактерије су доминантна животна форма језера. Најчешће бактерија је термофилна Цијанобактерија, влакнаста плаво-зелена алга (Oscillatoria princeps, O. tenuis, O. jasoruensis, O. chlorina, Spirulina major). Постоје две врсте плаво зелених алги, Pseudanabaena papillaterminata и Pseudanabaena crassa, којима је језеро Хевиз једино Мађарско пребивалиште. тектонске бактерије су типичне за ово језеро, кратерски део дубине од 1,5 m, садржи бактерије Thiothrix' и Beggiatoa које играју велику улогу у циклирању сумпора. Бактерија Micromonospora heviziensis је веома јак протеин и разграђивач целулозе и једино се овде може наћи. Зелене алге, нарочито Chlorella, се могу наћи по целом језеру осим у делу где се налазе језерски извори. Види још Списак језера у Мађарској Спољашње везе Сви хрле у лековито језеро (Б92, 6. септембар 2015)
Хевіз (озеро)

Хевіз — озеро на заході Угорщини. Озеро знаходиться біля міста Хевіз, неподалік від західного краю озера Балатон, за п'ять кілометрів від міста Кестхей. Це найбільше термальне озеро в Європі площею (47 500 м²). Витрата води є дуже великою, і озеро щодня повністю оновлюється. Популярне місце відпочинку. Склад води озера Хевіз: калій, натрій, амоній, кальцій, магній, хлорид, бромід, йодид, фторид, сульфат, перекис карбонату, сульфід, метаборна кислота, метакремнієва кислота, вільна вуглекислота, розчинений кисень. Показання до лікування в озері: захворювання опорно-рухового апарату, суглобові болі, поліартрит, остеохондроз, хронічне запалення суглобів, радикуліт, запалення нервових закінчень і порушення рухів, пов'язаних з ураженням кісткового апарату, порушення кровообігу, подагра, підвищення потенції, захворювання рухового апарату, пов'язані з порушенням обміну речовин. Протипоказання: активний туберкульоз, підвищена функція щитоподібної залози, злоякісні пухлинні процеси, тромбози, бронхіальна астма, вагітність. Посилання Хевіз [Архівовано 22 травня 2014 у Wayback Machine.] Хевіз Віртуальний тур — озеро (англійська) [Архівовано 4 серпня 2020 у Wayback Machine.] Хевиз — фотографії, інформація [Архівовано 27 травня 2016 у Wayback Machine.]
Arpádův most

Árpád híd (česky Arpádův most) je most přes Dunaj v Budapešti spojující severní Budu a Pešť. Trasa Arpád híd je nejsevernějším silničním mostem na území města (severnější dálniční Megyeri híd vede částečně mimo území města). Most je nejdelším v Maďarsku, včetně předmostí je dlouhý 2 km, vlastní most je dlouhý 928 m. Široký je 35,3 m včetně chodníků. Na budínském předmostí jsou náměstí Flórián tér a Szentlélek tér. Na pešťském předmostí navazuje na třídu Róbert Károly körút, která je součástí třetího městského okruhu (Hungária körgyűrű), který se na svém jižním konci napojuje na most Lágymányosi híd. Přibližně ve své polovině most protíná Markétin ostrov, na který je možné z mostu sjet. Na budínské straně také protíná ostrov Óbuda sziget (bez sjezdu). Výstavba a rozšíření Původní most Stavba mostu začala v roce 1939 podle plánů Jánose Kossalky, pojmenován měl být „Árpád híd“ podle knížete Arpáda. Most byl dokončen až roku 1950, otevřen byl 7. listopadu a pojmenován po J. V. Stalinovi. Dokončovací práce vedli inženýři Károly Széchy a Pál Sávoly. Původní most měl dva jízdní pruhy, dvě tramvajové koleje a dva chodníky. Celková šířka mostu byla 13 m, z toho 11 m vozovky a 2 × 1 m chodníku. Původně zamýšlené jméno most obdržel v roce 1958. Rozšíření V letech 1980 až 1984 byl most rozšířen, v každém směru přibyly dva jízdní pruhy a chodníky byly rozšířeny a na předmostích byla vybudována mimoúrovňová křížení. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Árpád Bridge na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arpádův most na Wikimedia Commons DBridges – Informace a fotografie mostu Bridges of Budapest – Informace a fotografie mostu Archivováno 22. 4. 2021 na Wayback Machine.
Árpádbrücke

Die Árpádbrücke (ungarisch Árpád híd) ist eine der neun Straßenbrücken über die Donau in Budapest. Mit einer Länge von 928 Metern verbindet sie die Stadtteile Pest und Buda für den Straßen- und Straßenbahnverkehr. Dabei berührt sie den nördlichen Ausläufer der Margareteninsel und den südlichen Zipfel der Óbudainsel. 1950 wurde das Bauwerk als Sztálin híd (Stalinbrücke) eingeweiht. Im Zuge der Entstalinisierung erhielt es 1956 seinen heutigen Namen. Damit ehrte die Stadt den Großfürsten Árpád, der als führende Gestalt nach der ungarischen Landnahme und Begründer der Árpáden-Dynastie gilt. Geschichte Bereits im Jahre 1903 hatte die Budapester Stadtverwaltung ein Memorandum zum Bau einer Brücke an dieser Stelle verabschiedet. Doch erst im Jahr 1929 fand ein Architekturwettbewerb statt, aus dem als Siegerentwurf eine Balkenbrücke hervorging. Zehn Jahre später konnte der Bau beginnen, 1943 kam es jedoch durch die Auswirkungen des Zweiten Weltkrieges zum Stillstand der Arbeiten. Schließlich wurde die Donauquerung 1950 endgültig fertiggestellt. Geldmangel führte aber dazu, dass sie nicht in der veranschlagten Breite gebaut wurde. Erst von 1981 bis 1984 erfolgte eine nachträgliche Verbreiterung der Brücke von 13 auf 26 Meter. Weblinks Imre Gáll: Az Árpád híd. In: A budapesti Duna-hidak. Abgerufen am 7. September 2025 (ungarisch). Péter Horváth: A Nagy Túlélő – az Árpád híd. In: Óbudai Anziksz. Abgerufen am 7. September 2025 (ungarisch). Historische Fotos der Árpádbrücke (Memento vom 27. September 2011 im Internet Archive)
Pont Árpád

Le pont Árpád (en hongrois, Árpád híd [ˈaːɾpaːd ˈhiːd]), est un pont qui franchit le Danube, situé à Budapest, capitale de la Hongrie. Situation Il franchit le Danube à hauteur du nord de l'île Margit-sziget et du sud d'Óbudai-sziget. Il relie le 3e arrondissement sur la rive occidentale au 13e (Vizafogó) sur la rive orientale. Dénomination Appelé initialement pont Staline (Sztálin híd), il est rebaptisé en 1958 en l'honneur d'Árpád, grand-prince des Magyars. Histoire La construction du pont commence en 1939 sur les plans de János Kossalka, mais en raison de la Seconde Guerre mondiale, il n'est achevé qu'en 1950 et inauguré par Kálmán Pongrácz. sous le nom de pont Staline. Transports La pont fait 44 mètres de large et comprend 2 fois trois voies pour la circulation automobile, une voie piétonne et il est aussi parcouru au centre du pont par la ligne 1 du réseau de tramway. La station Árpád híd de la ligne du métro se situe au pied du pont, côté pestois. Articles connexes Liste des ponts sur le Danube Liens externes Ressource relative à l'architecture : Structurae Portail de Budapest Portail des routes Portail des ponts Portail des lacs et cours d'eau Portail du chemin de fer
Ponte Árpád

Il ponte Árpád (in ungherese: Árpád híd) è un ponte che si trova a Budapest in Ungheria e che collega gli insediamenti di Buda e Pest attraversando il Danubio e una parte dell'isola Margherita. Descrizione Originariamente chiamato Ponte di Stalin (Sztálin híd), fu in seguito ribattezzato nel 1958 in onore di Árpád, gran principe dei Magiari. Fino all'inaugurazione del ponte Megyeri nel 2008, era il ponte più lungo in Ungheria, con una lunghezza di 928 m. È largo 35,3 ed ospita percorsi pedonali e ciclabili, una linea tranviaria e due corsie per la circolazione veicolare. La costruzione del ponte iniziò nel 1939, ma a causa della seconda guerra mondiale, fu completata nel 1950 e inaugurata da Kálmán Pongrácz. Note Voci correlate Ponte Rákóczi Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ponte Árpád Collegamenti esterni (EN) Ponte Árpád, su Structurae.
Árpádbrug

De Árpádbrug (Hongaars: Árpád híd) is de tweede brug die stroomafwaarts ligt als men in Boedapest de Donau afvaart. Ze is de langste van de negen Donaubruggen in de stad en is 2 kilometer lang, inclusief de op- en afritten. De brug werd in 1950 in gebruik genomen en verbindt de twee noordelijk gelegen stadsdelen Óbuda (= Oude-Buda) en Újpest (= Nieuw-Pest). De brug heeft een vertakking naar het noordelijke punt van het Margaretha-eiland en steunt iets westelijker ook op het Óbuda-eiland, waar zich het 9 mei-park bevindt. De brug sluit op de rechteroever aan op het knooppunt van het Flórián tér en daarmee op de uitvalswegen Vörösvári út en Szentendrei út en op de Pacsirtamező utca, die stadinwaarts loopt. Op de andere oever loopt de Árpádbrug naar de brede Róbert Károly körút. Deze laan staat op brugpijlers en komt pas in de Váci út uit op de begane grond. De voorbereidingen van de bouw van de brug dateren van ruim voor de Tweede Wereldoorlog. In 1940 werd besloten dat de brug de naam van het middeleeuwse stamhoofd Árpád zou krijgen. Niettemin werd de brug in 1950 onder de naam Stalinbrug (Sztálin-híd) geopend. Op 30 oktober 1956, ten tijde van de Hongaarse Opstand, kreeg de brug alsnog de naam Árpádbrug.
Мост Арпада

Мост Арпада (венг. Árpád híd) — мост через Дунай в Будапеште, Венгрия. Один из самых протяжённых будапештских мостов. До 1958 года назывался «Мостом Сталина». Современное наименование мост получил в честь венгерского правителя Арпада. Мост на этом месте существовал ещё при древних римлянах и соединял Аквинк с крепостью на пештской стороне. Современный мост был заложен в 1939 году, но к началу Второй мировой войны были готовы только опоры моста. Строительство было завершено только после войны, в 1950 году. Мост Арпада является оживлённой транспортной магистралью венгерской столицы. Движение автомобильного транспорта организовано по трём полосам в каждом направлении, пешеходные тротуары обустроены по обеим сторонам. Ежедневно по мосту Арпада проезжает более 150 тыс. автотранспортных средств. Примечания Литература А. Сегеди. Мост Арпада // Будапешт. Жемчужина Дуная / под ред. И. В. Осанова. — М.: Вече, 2012. — С. 169—170. — 320 с. — 2000 экз. — ISBN 978-5-9533-5872-9. Domanovszky Sándor. A magyarországi közúti Duna-hidak acél felszerkezeteinek története. Különlenyomat a 40. Hídmérnöki Konferencia előadásainak kiadványából (венг.). — Budapest, 2000. Gábor Páll. A budapesti Duna-hidak története (венг.). — Budapest, 2007. — (Lánchíd füzetek). — ISBN 978-963-87648-1-2. Gáll Imre. Az Árpád híd // A budapesti Duna-hidak (венг.). — Budapest: Hídépítő, 2005. — ISBN 963-218-690-7. Ссылки Az Árpád híd a Sulineten DBridges — Árpád híd Homonnai.hu — Árpád híd
Árpádov most

Árpádov most madžarsko Árpád híd (madžarska izgovorjava: [ˈaːrpaːd ˈhiːd]) je most v Budimpešti na Madžarskem, ki povezuje severni Budim (Óbuda) in Pešto čez Donavo. Do slovesne otvoritve mostu Megyeri leta 2008 je bil to najdaljši most na Madžarskem, ki je obsegal približno 2 km s pristopi, ki vodijo do mostu, in 928 m brez njih. Širok je 35,3 m s stezami za pešce in kolesarje ter tramvajem. Na njegovem koncu Óbuda je Flórián tér, Szentlélek tér (blizu glavnega trga Óbuda, muzejev Vasarely in Kassák). Otok Margaret je povezan z mostom Árpád z odcepom približno na sredini mostu in prečka tudi južno konico otoka Óbuda, čeprav med njima ni nobene ceste, pešcev ali kakršne koli druge povezave. (Glej festival Sziget) Na koncu Pešte se je sosednja podzemna postaja linije 3 (sever-jug) do 31. januarja 2020 imenovala "Árpád híd". Gradnja in širitev Iz zgodovine V preteklosti je bil na istem območju most, ki so ga postavili Rimljani, povezoval je utrdbo in staro rimsko naselbino Aquincum. V začetku 19. stoletja je obstajal načrt za gradnjo novega mostu z imenom Árpád, vendar je bil razpis objavljen šele leta 1929. Originalni most Gradnja se je začela leta 1939 po načrtih Jánosa Kossalke. Načrtovano je bilo, da se imenuje Árpádov most po velikem princu Árpádu, drugem velikem knezu Madžarov. Zaradi druge svetovne vojne je bil most dokončan šele po vojni leta 1950. Zaradi komunističnega režima, ki je takrat vladal Madžarski, so most odprli kot Stalinov most (madžarsko Sztálin híd). Končna gradbena dela sta vodila Károly Széchy in Pál Sávoly. Čeprav so bili stebri zgrajeni v sedanjih dimenzijah, je prvotni most vseboval le 2-pasovno cesto, železniške tire (za tramvaje, do rekonstrukcije Severnega mostu pa so po tirih vozili tudi tovorni vlaki) s stezami za pešce. Ta most je bil širok 13 m, 11 metrov od tega je bila cesta in tiri, na vsaki strani pa je bila dodatna 1 m široka pot za pešce. Danes so tramvaji tam, kjer je bil prvotni most. Leta 1958 je bil most preimenovan nazaj v Árpádov most. Razširitev Med letoma 1980 in 1984 so z obsežnimi obnovitvenimi in razširitvenimi deli dodali še dva pasova za avtomobile, razširili poti za pešce, posodobili tramvajsko progo in zgradili nadvoze za križišča tako na vzhodnem (Pešta) kot na zahodnem (Budim/Óbuda) ) koncu mostu. To je bilo načrtovano in izvedeno v povezavi s širitvijo sosednje Róbert Károly körút (nadaljnji odseki, imenovani tudi Hungária körút in Könyves Kálmán körút) na 2×3 pasove in dvojne tramvajske tire. Projekt so poimenovali Hungária körgyűrű ('Obvozna cesta Hungária'), čeprav je bila zadnja tretjina pasu (Könyves Kálmán körút) dokončana šele okoli tisočletja, leta po dokončanju mostu Lágymányosi na drugem koncu načrtovane obvoznice. Sklici Zunanje povezave Page about transportation in Hungary Hungarian electronic library's page on Hungarian Bridges DBridges - Árpád híd Photos of Budapest bridges Bridges of Budapest - Arpad Bridge