NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Muzeum Lotnictwa Węgierskiego w Szolnoku

Muzeum Lotnictwa Węgierskiego w Szolnoku (węg.: Magyar Repüléstörténeti Múzeum, Szolnok) – muzeum w Szolnoku, gromadzące eksponaty związane z historią lotnictwa. Lista eksponatów Samoloty Super Aero 45 Aero L-29 Delfin Aero L-39 Albatros An-2 An-24 An-26 F-104 Starfighter Turkish F-104 Starfighter West German Hawker Hunter Mk58 Ił-2 M3 Ił-14 Ił-18 V Ił-28 Let L-200A Morava MiG-15 bis MiG-15 UTI MiG-17 PF MiG-19 PM MiG-21 F-13 MiG-21 MF MiG-21 bis MiG-21 PF MiG-21 R MiG-21 U MiG-21 UM MiG-23 MF Messerschmitt Bf 108 Taifun Po-2 (CSS-13) SAAB A 32 Lansen E Saab JA-37 Viggen DI Su-22 M3 Tu-134 Szybowce R-16 Lepke R-26S Góbé Śmigłowce Mi-1Mil Mi-1 M Mil Mi-2 Mil Mi-4 A Mil Mi-8 P Mil Mi-24 D Kamov Ka-26 Silniki Avia M-462 RF BMW 801 Daimler-Benz DB 605 Eksperymentalny silnik Fejes Jenő Isotov GTD-350 Isotov TV-117A Ivchenko AI-14 R Ivchenko AI-26V Ivchenko AI-20M Ivchenko AI-24VT Ivchenko AI-25TL Klimov VK-1A Kuznetsov NK-8-2U Le Rhone J9 Mikulin AM-42 Siemens-Halske Sh 4 Svetsov M-11FR Svetsov AS-21 Svetsov AS-62 IR Svetsov AS-82 Tumansky RD-9B Tumansky R-11F-300 Vedeneev M-14V-26 Walter 6-III Linki zewnętrzne Muzeum Lotnictwa węgierskiego
Свято-Троицкий храм (Кечкемет)

Свято-Троицкий храм (венг. Görögkeleti templom, греч. Ιερός Ναός Αγίας Τριάδος) — православный храм Венгерского экзархата Австрийской митрополии Константинопольского патриархата в городе Кечкемете, в Венгрии. Храм включён в реестр охраняемых архитектурных объектов Венгрии. История Храм был построен в период с 1824 по 1829 год по проекту архитектора Фишера Агостона (Fischer Ágoston). С 1950-х храм входил в состав Венгерского благочиния Московского патриархата, но в 1999 году бывший священник Венгерского благочиния Христофор Хоревтос, запрещённый в служении архиепископом Феофаном (Галинским) за крупные финансовые махинации и затем приговорённый светским судом к лишению свободы сроком на шесть лет, отторгнул три храма благочиния (Никольский храм в Сентеше, Георгиевская церковь в Карцаге и Троицкий храм в Кечкемете) в пользу Венгерского экзархата Константинопольского патриархата, в юрисдикцию которого был принят и сам. Данные действия происходили с ведома и при активном участии митрополита Михаила (Стаикоса), управляющего Венгерским экзархатом. Примечания
Malom Központ

A Malom Központ Kecskemét legnagyobb bevásárlóközpontja. Elhelyezkedése A Malom Központ a Kecskeméti Gazdasági Malom, a HBH étterem, továbbá néhány romos ház helyére épült. A Malom Központ a Nagytemplom és a Városháza, a Gáspár András körút, a Széchenyi- valamint Deák Ferenc tér között található. Közúton több irányból is megközelíthető, tömegközlekedési szempontból kiemelkedően jó helyen fekszik. A közvetlen szomszédságában található Széchenyi téri buszpályaudvarra a város minden pontjáról érkeznek autóbuszok. Szolgáltatások A Malom 9 szintes, P3, P2 teljes egészében parkoló, a P1-es szinten szupermarket és parkoló, 0-3 szinteken üzletek, a további szinteken épületgépészet, mozi és irodák találhatóak. Az épületben található 90 üzlet, 5 termes mozi, bankfiók, éttermek, kávézók, fagylaltozók, az alsó szinteken az év minden napján 24 órában nyitva tartó 463 férőhelyes parkoló. Az épület átriumában egy malomkő formájú szökőkút emlékeztet rá, hogy itt régen malom működött. Történet A Kecskeméti Gazdasági Malom a térség első gőzmalma volt. Miután bezárt, az állaga folyamatosan romlott. Nem illett bele a megújult főtér képébe. Mivel Kecskemét belvárosához évtizedek óta hozzátartozott, műemlékké nyilvánították. A város szerette volna hasznosítani úgy, hogy a külső kinézetén ne változtassanak. Így azonban nem sikerült értékesíteni, ezért mégis a bontás mellett döntöttek. A bontást 2003 júniusában kezdték el. A malomhoz tartozó betonsilót, Magyarországon ritkán alkalmazott módszerrel, robbantással bontották le. Ettől a ponttól az építkezést folyamatosan jogi viták (pl. az épített környezet védelme miatt, valamint a helyi jegyzővel szemben felmerült elfogultsági kifogások), botrányok kísérték. Aláírás-gyűjtést indítottak az építkezés leállítása mellett, azonban ez nem járt eredménnyel. Később a kivitelezőt azért perelték, mert az épület közterületre is épült. A Malom botrányba több politikus is belekeveredett. Az épülettel kapcsolatos főbb problémákat a Nagytemplom és a szecessziós stílusban épült Városháza közelsége adta, amely meghatározta Kecskemét belvárosának arculatát, s melytől jelentősen eltér a modern építmény. Az alapkövét 2004-ben rakta le a beruházó ES Invest Kft., három kecskeméti társaság közös projekttársasága. Társberuházó az OTP Bank volt, amely regionális igazgatóságát helyezte el itt. A több mint 6 milliárd forintba került épület hivatalos megnyitása 2005. augusztus 25-én volt. 2024-ben itt nyílt meg Magyarország első vidéki Starbucks üzlete. Képgaléria További információk Honlap Lelket, egészséget rombol a kecskeméti áruház – Az Origo cikke a beruházásról, 2005. január 27. Lenkovicsot perlik a Malom Center befektetői – Jogi Fórum, 2005. június 15. Veszteségek melankóliája – Népszabadság, 2006. július 14. Források
Malonyai-kastély

A Malonyay-kastély Halásztelken áll, a 2005-ös helyreállítása óta kulturális rendezvényeket tartanak benne. Leírása Az eklektikus, leginkább neobarokk stílusú épületet 1892-ben építették. Több, mint egy hektáros őspark veszi körül, alaprajza a klasszikus kastélyok elrendezésének felel meg, tulajdonképpen egy fő- és egy világháborús bombatalálat miatt kettébontott melléképületből álló együttes. A főépület manzárdtető fedi, benne egy 130 m²-es bálterem található, az alagsorban boltíves megoldással elválasztott szobák helyezkednek el. Eredetileg az építtető Warman, majd a Malonyay család tulajdona volt az épület és a környező terület. A második világháború végén a megszálló csapatok kifosztották. Az őspark fáit kivágták, a nagy részét a háború utáni romtakarításkor épülettörmelékkel töltötték fel, majd lakótelep épült. Csak a kastélyt körülvevő egy hektáros terület maradt meg eredeti formájában, bár a szökőkutat elbontották és a cserjék is eltűntek. Az épületegyüttes sokáig üresen állt, majd TSZ-irodák és a Pestvidéki Gépgyár (repülőgép javító üzem) irodái kaptak benne helyet. Ezekhez szolgálati lakásokat is kialakítottak. Ezt követően a helyi tanács tulajdonába került, és ekkor történtek benne nagyobb szerkezeti átalakítások, például egy vasbeton födémmel felső szintet alakítottak ki. Az 1980-as évekre romos állapotba került, mert sem a tanács, sem a közösség nem tudta összegyűjteni a megmentéséhez szükséges pénzt. Végül 2005-ben osztrák tőkéből újították fel Pintér Tamás és Deák Zoltán tervei alapján, azóta újra eredeti pompájában csodálhatjuk, leszámítva a pompás márványlépcsőket amelyek kívülről vezettek az oldalbejáratokig. A korabeli kocsibeálló is elbontásra került, mert nem illett a klasszicizáló késő barokk stílusjegyeket is viselő épülethez, és sokan úgy hitték, hogy ez is XX. századi eredetű. Valójában még lovaskocsikhoz készült, valószínűleg a XIX. század végén, vagy a századelőn. AZ elmúlt 10 évben üzemeltetője egy osztrák-magyar vállalat; a kastélyt esküvők, koncertek, előadások, konferenciák rendezésére használják. 2017-ben a Halásztelki Önkormányzat megvásárolta a kastélyt, és - tatarozás, parkosítás után - a Polgármesteri Hivatal költözött a most nagyon szép állapotú kastélyba. Az ünnepélyes (újra)átadás 2017. augusztus 20.-án volt. Jegyzetek Források A kastély honlapja A kastély az Utazzitthon.hu-n Archiválva 2016. június 4-i dátummal a Wayback Machine-ben A kastély felújítása További információk A kastély a Műemlékem.hu-n Bakó Gábor: Halásztelek Helytörténet, földtan, élővilág, táj-felszín alapú változások 1-183 p. 2010, - ISBN 978-963-08-3936-5
Margit-romok

A Szent Katalin Domonkos Apácakolostor romjai, amiket a köznyelv csak Margit-romoknak nevez, Veszprém Dózsaváros nevű városrészében, a Séd partján lévő Margit téren találhatók. Ha letekintünk a veszprémi vár magasából, jól láthatjuk a vár alatti völgyben a domonkos apácakolostor romjait. Története A kolostort a hozzá tartozó templommal együtt Bertalan, Veszprém püspöke alapította 1240-ben. Lakói, a Domonkos-rendi apácák és – kisebb számban – szerzetesek, nem sokkal korábban, az 1220-as években jelentek meg Magyarországon. 1246-tól 1252-ig Szent Margit, IV. Béla király lánya is a kolostor lakója volt, mielőtt a Nyulak szigetére (a mai Margit-szigetre) költözött volna át. Margittól ered a romok köznyelvi elnevezése is. A zárda másik híres lakója a stigmatizált Magyar Boldog Ilona volt, akit Szent Margit tanítójaként említenek. A Szent Katalin Kolostornak számos birtoka volt az őt övező városrészben és a Veszprém környéki településeken. A városrész idővel maga is átvette a zárda védőszentjének nevét, és Szentkatalinszegként kezdték el hívni. Leírása A 13. századi kolostor temploma hosszú hajóval és egyenes záródású szentéllyel épült. A templom nyugati kapuja előtt előcsarnok volt. A kolostorhoz tartozó templomot a 15. és a 16. század fordulóján késő gótikus stílusban építették át; egyes stílusjegyek, például a csúcsívek nyomai még ma, a romokon is megfigyelhetők. Pusztulása A zárda valószínűleg Veszprém török általi első elfoglalásakor, 1552-ben pusztult el. Az épületegyüttes déli része teljesen eltűnt, helyére házak épültek; az északi rész romosan bár, de szerencsére fennmaradt. Feltárása Eddig két alkalommal végeztek itt kutatást, de az átfogó feltárás még várat magára. Ma is magasan áll a templom késő gótikus szentélyének északi fala, amelyet egy nagy fakereszttel jelöltek meg. A templom többi falát és a kolostor kerengőjének részletét 1936-ban tárták föl. 1490 körül épülhetett a templom elpusztult téglabordás hálóboltozata. Találtak az ásatás során reneszánsz építészeti részleteket is. A kolostor nagyobb részén ma kertek vannak, illetve újkori lakóházak állnak. A rom védett műemlék. Néhány éve a Margit-romok (más veszprémi épületekkel, így például a Tűztoronnyal és a ferences templommal együtt) díszkivilágítást kaptak. Képgaléria Irodalom Géczi János (szerk.): A Séd völgye Veszprémben. Kiadó: Bősze Ferenc, 2000, Veszprém. ISBN 963-440-019-1.
Church of Saint George, Pomáz

The Church of Saint George (Serbian: Црква Светог Георгија, romanized: Crkva Svetog Georgija; Hungarian: Szent György templom) is an Eastern Orthodox church located in Pomáz, Hungary. It is under jurisdiction of the Eparchy of Buda of the Serbian Orthodox Church. The first settlement of Eastern Orthodox Serb population in the region started before the Great Migrations of the Serbs of 1690 while modern day orthodox church is one of the oldest Serbian churches in Hungary. The building was built between 1719 and 1722. See also Eparchy of Buda Serbs of Hungary References
Црква светог великомученика Георгија (Помаз)

Црква светог великомученика Георгија је један од православних храмова Српске православне цркве у Помазу (мађ. Pomáz). Црква припада Будимској епархији Српске православне цркве. Црква је посвећена светом великомученику Георгију. Историјат Првобитна црква саграђена је 1722. године, а садашња црква је подигнута у другој половини 18. века. Црква светог великомученика Георгија је једноставна, складна барокна црква са тространом апсидом и вратима која имају камене оквире. Крајем 18. века ослиакн је Иконостас је. Црква је обнављана о трошку српске црквене општине. Црква светог великомученика Георгија у Помазу је парохија Архијерејског намесништва будимског чији је Архијерејски намесник Протојереј Зоран Остојић. Администратор парохије је јереј Љубо Милисавић. Галерија Види још Православље у Мађарској Срби у Мађарској Епархије Српске православне цркве Епархија будимска Помаз Референце Спољашње везе Чувари блага Чарнојевића СРПСКАПРАВОСЛАВНАЕПАРХИЈА БУДИМСКА И КУЛТУРА - Иван(игуманЈустин)Стојановић
Martonvásári Büntetés-végrehajtási Intézet

A Martonvásári Büntetés-végrehajtási Intézet megszüntetett, – 1994-ig önálló költségvetési szerv-ként és jogi személyként működő – büntetés-végrehajtási szerv. Alaptevékenységként a szigorított javító-nevelő munka végrehajtását látta el. Felügyeleti szerve az Igazságügyi Minisztérium, szakfelügyeletet ellátó szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága volt. Története A Büntetés-végrehajtási szervezet 1985 márciusában vásárolta meg a 7 hektáros ingatlant, miután a Büntető törvénykönyv (Btk.) módosításával a büntetési nemek köre a szigorított javító-nevelő munkával bővült. Minimális átalakítást követően ez évben kezdődött az elítéltek befogadása. A létesítmény úgynevezett „félszabad” jellegű volt, ami azt jelentette, hogy a belső működése inkább a munkásszállások házirendjéhez hasonlított és jóval nagyobb mozgási lehetőséget, szabadabb életvitelt biztosított a fogvatartottak részére, mint a hagyományos, „zárt” rezsimű büntetés-végrehajtási intézetek. Az elítélteket a munkahelyeken nem őrség, hanem a munkáltatást végző üzem „civil” művezetője felügyelte. Az elhelyezés nem zárkában, hanem lakóhelyiségben történt, azok ajtaja állandóan nyitva volt, a szálláskörlethez tartozó helyeken pedig szabadon lehetett közlekedni. Bár a Btk. 1988-ban hatályba lépő rendelkezései a szigorított javító-nevelő munka kiszabásának lehetőségeit még bővítette, a közveszélyes munkakerülés törvényi tényállását már 1989-ben eltörölték. Az 1990 évi amnesztia további létszámcsökkenéshez vezetett, majd a létesítmény működését megalapozó büntetési nem a bírói ítéletkiszabási gyakorlatban is „elhalt”. 1992-ben a még itt lévő fogvatartottakat (121 fő ) az igazságügy-miniszter határozatlan idejű büntetés-félbeszakításban részesítette és szabadította. A szigorított javító-nevelő munka jogintézményét 1994-ben megszüntették. Működési célját elveszítve még az évben – telephelyként – a Baracskai Országos Büntetés-végrehajtási Intézethez csatolták. Irodalom Lőrincz József – Nagy Ferenc: Börtönügy Magyarországon (1997.) 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról További információk Hivatalos oldal Három börtön összeérő története. Közép-Dunántúli Országos Büntetés-Végrehajtási Intézet; összeáll. Gaál Béla, Gaál Etelka; Duna-Mix Kft., Vác, 2022
Veľký Lél Island

Island Veľký Lél (Slovakian: Veľkolélsky ostrov, Hungarian: Nagy-Léli sziget) is a river island. It is located on the Danube near the settlement of Veľký Lél, which is today a local part of the village of Zlatná na Ostrove in the district of Komárno. There are meadows, alluvial forests and tall solitary trees. It serves as pastures for cattle. From the north, it is bordered by the Danubian river arm and from the south by the main bed of the Danube. Ecological significance The island is part of the Dunajské luhy Protected Landscape Area, the international wetland – the Dunajské luhy Ramsar site, as well as the NATURA 2000 territory. The length of the island is 3,800 m, with an area of 2,277 m² and it is one of the last floodplains Danube islands in Slovakia. Flora: willow, oak, populus Fauna: egrets, white stork, black stork, sea eagle, grazing cattle, horses, deer, roe deer References
Börzsöny Múzeum

A Börzsöny Múzeum Szobon, a Szent László utca 14. alatt található. A Dunakanyar és az Ipoly-völgye flóráját és faunáját, valamint régészeti és néprajzi értékeit mutatja be. Története A múzeum előtörténete egészen az 1930-as évekig nyúlik vissza. A környéken folytatott régészeti feltáró munka eredményeként az évek során értékes leletanyag gyűlt össze. mivel már ekkor tervszerű régészeti feltáró munka folyt Szob területén. Az ásatásokat a nagymarosi Polgári Iskola tanára, Horváth Adolf János kezdte meg, majd 1945-ben bekövetkezett halála után az ő munkásságát Laczus Géza tanító folytatta. Laczus a Magyar Nemzeti Múzeum megbízott leletmentőjeként számos régészeti anyagot mentett meg a pusztulástól. Laczus Géza vetette fel a leletanyag múzeum keretében való bemutatásának gondolatát. A Börzsöny Múzeum működési engedélyét 1960. szeptember 20-án adták ki. Vezetésével Katona Viktort bízták meg, akit 1962. december 1-től Laczus Géza követett. A múzeum 1963. január 1-től került a megyei hálózatba. Az első kiállítás a Járási Tanács épületének folyosójá, 6 megvilágított tárlóban nyílt meg. A bemutatott anyag gyűjtőterülete az Ipoly-völgye volt. Az anyag elhelyezésére új épületet vásároltak, amelyben - az átalakítási munkák befejezése után - 1968. augusztus 30-án állandó kiállításokkal nyílt meg az új múzeum. Laczus Géza 1976-ban bekövetkezett halála után az ő feleségét bízták meg a múzeum vezetésével. 1977-ben az épület tetőterében alakítottak ki raktárat a néprajzi anyagnak. Még ugyanebben az évben felújították az állandó kiállításokat is. Az emeleti teremben berendezett képzőművészeti kiállításon túl az épületben előadásokat, vetítéseket, előadóesteket szerveznek. Kiállításai Az aktuális szerzemények tárlói, valamint az Ipoly-völgyében gyűjtött szőttesek a magasföldszint folyosóján találhatók. Az állandó kiállítás 1. termében az újkőkortól a népvándorlás koráig, míg a 2. teremben a honfoglaló magyarok, a középkor és a törökkor tárgyi emlékei láthatók. A 3. terem az Ipoly-völgyében gyűjtött néprajzi anyagot, a viselet, fából készült háztartási és a szövés-fonás eszközeit mutatja be. Az időszaki kiállító terem az emeleten helyezkedik el. Az udvart körbefogó fedett részben a néprajzi kiállítás található. i Az alagsorban látható két színes dioráma Börzsöny élővilágát, kőzeteit, ősállat maradványait, valamint a legszebb tájrészek fényképeit mutatja be. Jegyzetek Források Dunakanyar.hu [1] Börzsöny Múzeum [2] Utazzithon [3] Artportal [4] Archiválva 2023. február 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Kapcsolódó szócikkek
Mechwart liget

A Mechwart liget Budapest II. kerületében található, a Margit körút és a Keleti Károly utca találkozásánál. Területe kb. 18 000 négyzetméter, parkosított tér. Története Nevét Mechwart Andrásról kapta, akinek a parkban állt egy kétalakos szobra. A második világháború idején a szobor elpusztult, helyén ma Kocsis András Mechwart-mellszobra látható. A liget háború utáni újrarendezése Jancsó Vilmos tervei alapján készült 1945-ben. A tér felső végében áll a II. kerületi önkormányzat, keleti oldalán a Központi Statisztikai Hivatal és a Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár épülete. Faállományában a 2010-es évek elején még állt egy száz évnél idősebb császárfa (Paulownia tomentosa). 2010 nyarán a ligetet – részben az Európai Unió pénzügyi támogatásával – teljesen felújították, többek között új díszburkolattal látták el, és a régi szökőkút helyett is teljesen új készült. Források Budapest lexikon II. (L–Z). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 126–127. o. ISBN 963-05-6411-4 "Megújult a Mechwart liget". Budai Polgár. 2010. augusztus 17. 2015. április 19. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2010. szeptember 22.. : Unknown parameter |quotes= ignored (súgó)
Tétény Irodaház

A Tétény Irodaház (korábbi nevén: Média Center Campona) az RTL Magyarország stúdióinak székháza Budatétényben. A komplexum kifejezetten televíziós és filmes produkciók gyártásra készült. 2005-ben adták át. Több cég is megtalálható az épületben, amelyek mind az RTL Magyarországhoz köthetőek: IKO (egykori fő műsorgyártó), RTL Saleshouse (korábban R-Time) média kereskedőház és a Grundy, amely például 1998–2021 között a Barátok közt részeit szállította. Az épületben 4 új stúdiót is kialakítottak, hogy egy helyen készüljenek az RTL műsorai. 2024-ben az RTL kétbázisúvá alakításával az épületet felújították. Stúdiók Az épület technikai adottságai Az RTL stúdióinak technikai felszereltsége 21. századi. Áramellátása lehetővé teszi, hogy a ház akkor is zavartalanul működjön, amikor a szünetmentes tápegységek üzemelnek. A 4 csöves fan-coil fűtő- és hűtőrendszernek köszönhetően minden iroda külön vezérelhető, és temperálható, évszaktól függetlenül. Az épületben 4 lift, 3 teherlift szállítja a dolgozókat a 7 emelet között. Az épületben a biztonság magas fokú, A TRIMEX Security 11 munkatársa folyamatosan őrzi a székházat; járőrökkel, és biztonsági pontokon felállított őrhelyek segítségével. Munkájukat 128 kamera, egy intelligens betörésvédelmi rendszer, és a komplexum beléptetési rendszere segíti. A center előtt 50, a hozzá tartozó mélygarázsban 133 parkolóhely van kialakítva. Jegyzetek Források Honlap Régebbi honlap Adatlapja a CÉH.hu honlapján Ismertető az Építészfórum.hu-n
Melczer-kastély

A Melczer-kastély a Hernád folyó völgyétől keleti irányban, közel az országhatárhoz bújik meg a Zempléni-hegység zöldellő magaslatai között, Kéked község belterületén. A kastély és parkja is a falut (s egyben a hegységet is) átszelő 3719-es útról érhető el. A kastély története A kora középkori idők óta, az írásos forrásokban említett jobbágyfalu területén már állhatott földesúri udvarház, de a jelenlegi épületet csak a XVII. század első évtizedében alapozta meg a Kékedi nemesi család. A jelentős birtokkal rendelkező Kékedi középnemesi família akkoriban divatosnak számító reneszánsz várkastélyt emeltetett, vagyis elsősorban már a kényelmi szempontokat helyezte előtérbe. Erre a nagyméretű, de cserépkályhákkal jól befűthető és nagyobb ablakokkal világossá varázsolt lakószobák szolgáltak, míg a földesúr gazdagságát a külső homlokzatok sgraffitós vakolatdíszei és a felső fecskefarkas pártázat motívumai hirdették. Természetesen a korszak rossz közbiztonsága megkövetelte a külső védőművek kialakítását is. Az épület sarkait kerek tornyok tagolták, valamint a várkastély udvarát magas lőréses kőfal védelmezte. A legkülső védelmi övezetet egy mély vizesárok jelentette, melyen felvonóhíd ívelt át. Az először felhúzott északi épületszárnyat a későbbi évtizedekben, déli irányban kibővítették egy nagyobb méretű lakótömbbel, amit szögletes olaszbástyákkal oltalmaztak. Ennek ellenére sem számított a jelentősebb ellenálló erejű helyek közé. 1658-ban elhunyt Kékedi Balázs, akinek egyetlen leánya Katalin, az elmagyarosodott eperjesi szász kereskedő család, a Melczerek egyik férfi tagjához ment nőül. A Thököly-féle háború során a kurucok kifosztották a várkastély termeit. A fékezhetetlen harcosok mindent elvittek, ami mozdítható volt, a pincében megitták a bort, majd elhajtották a falubeli lakosság jószágállományát is. A háborús pusztításokat sokáig nem tudták helyreállítani, még egy 1708-as feljegyzés szerint is az egykor szebb napokat látott épület „puszta és rongyos”. 1772-ben Melczer Pál elzálogosította tulajdonrészét Ferenc nevű unokaöccse özvegyének. Miután sikerült elegendő pénzt összegyűjtenie földesurának, megkezdődtek az omladozó épületszárnyak helyreállítási munkálatai. Homlokzatát 1863-ban a romantika stílusjegyei szerint átalakították, de alapfalaiban megőrizte az eredeti várkastély elrendezését. 1979-ben történt meg régészeti kutatása és műemlékvédelmi helyreállítása. Képgaléria További információk A kastély 1937-ben Reneszánsz várkastély, Kéked Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015, 152. oldal. ISBN 978-963-357-649-6