NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Oktogon (Budapest)

Das Oktogon (seltener Oktogon tér „Oktogonplatz“) ist eine Verkehrskreuzung im VI. Bezirk von Budapest. Hier kreuzen sich die Prachtstraße Andrássy út und der Teréz körút benannte Abschnitt der Großen Ringstraße (Nagykörút). Name Der Name Oktogon, der sich in den 1920er Jahren durchsetzte, verweist auf die achteckige Gestaltung des Platzes. Ursprünglich wurde er „Nyolcszög tér“ (Achteck-Platz) genannt. Zwischenzeitlich trug das Oktogon auch politisch geprägte Namen: Von 1936 bis 1945 den Namen „Mussolini tér“ zu Ehren Benito Mussolinis und zur Zeit der Volksrepublik ab 1950 den Namen „November 7. tér“ zum Andenken an die Oktoberrevolution. Erst 1990 erhielt er seinen heutigen Namen endgültig zurück. Geschichte Im Zuge des städtischen Wachstums von Pest in der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts plante der Fővárosi Közmunkák Tanácsa (Hauptstädtischer Baurat) den Bau einer repräsentativen Prachtstraße, der heutigen Andrássy út, die das Stadtzentrum mit dem Stadtwäldchen (Városliget) verbinden sollte. Gleichzeitig plante man eine große Ringstraße, um die neu entstehenden Stadtteile auch untereinander zu verknüpfen. Am Schnittpunkt dieser beiden Verkehrsachsen war schon von Anfang an ein charakteristischer, achteckiger Platz vorgesehen. Das Umfeld des späteren Platzes war zu Beginn der 1870er-Jahre noch spärlich bebaut. Auf seinem Gebiet befand sich eine große Grube, die zuerst gefüllt werden musste. Anschließend legte man die genauen Maße Platzes fest, wobei die Seitenlängen zwischen 33 und 45 Metern variieren und kein vollkommen regelmäßiges Achteck entstand. Dies ist auf die unterschiedliche Breite der Andrássy út vor und nach dem Oktogon zurückzuführen. Ab 1872 begann der Bau der vier großen Eckgebäude nach den Plänen von Antal Szkalnitzky und Henrik Koch im Stil der Neorenaissance, die trotz wirtschaftlicher Schwierigkeiten infolge des Börsenkrachs von 1873 bis 1875 fertiggestellt wurden. Sie beherbergten neben Wohnungen auch Geschäfte und gastronomische Einrichtungen im Erdgeschoss. Nach der Fertigstellung entwickelte sich das Oktogon rasch zu einem wichtigen Verkehrsknotenpunkt. Der Verkehr wurde jedoch erst 1876 aufgenommen, nachdem die Fahrbahn (Holzpflaster) fertiggestellt worden war. Bereits ab 1887 verkehrte eine Straßenbahn über den Platz, die hier eine Haltestelle erhielt. Später wurde die Földalatti, die ersten U-Bahn des europäischen Kontinents unter der Andrássy út gebaut, wofür die Straße aufgerissen werden musste – dabei entstand am Oktogon auch eine Station. Heute ist das Oktogon sowohl ein bedeutender Verkehrsknotenpunkt als auch ein historisch und architektonisch prägender Ort im Stadtbild Budapests. Galerie Literatur Mihály Ráday (Hrsg.): Budapest teljes utcanévlexikona. Sprinter, Budapest 2003, ISBN 963-9469-06-8. Weblinks Einzelnachweise
Oktogon (intersection)

Oktogon is one of Pest's major intersections, located at the junction of the Grand Boulevard (Nagykörút) and Andrássy Avenue (Andrássy út) in Budapest, Hungary. This junction, one of the city's most important, is named for its octagonal shape. Oktogon is also a station on the yellow M1 (Millennium Underground) line of the Budapest Metro, which runs underneath Andrássy Avenue to Heroes' Square (Hősök tere). History Prior to the construction of Andrássy Avenue in 1871, there was a large hole at the site, which was then filled in. The next two years saw the construction of the four large eclectic buildings surrounding the intersection, built according to plans of architect Antal Szkalnitzky. The intersection was again under significant construction in 1894–1896 as part of the Millennium Underground construction project, built under Andrássy Avenue using the cut-and-cover method. Oktogon has had numerous names: from 1936 to 1945, it was renamed Mussolini Square, then between 1945 and 1990 it was known as November 7 Square. Since then it has regained its original name. Oktogon and its famous cafés play a central role in Vilmos Kondor's 2012 novel Budapest Noir. References External links Map and Satellite images of the Oktogon Junction
Oktogon

Oktogon es una de las principales plazas de Pest, situada en el cruce del Gran Bulevar (Nagykörút) y la avenida Andrássy (Andrássy út) en Budapest, Hungría. Esta intersección, una de las más importantes de la ciudad, tiene este nombre por su forma octogonal.​ Oktogon también es una estación en la línea M1 (Metropolitano del Milenio) del Metro de Budapest, que discurre por debajo de la avenida Andrássy hasta la plaza de los Héroes (Hősök tere).​ Historia Hasta la construcción de la avenida Andrássy en 1871 existía un gran hueco en la plaza, que fue rellenado entonces. Durante los dos años siguientes se construyeron cuatro grandes edificios eclécticos que rodean la intersección, según el proyecto del arquitecto Antal Szkalnitzky.​ La plaza estuvo de nuevo en obras entre 1894 y 1896 con la construcción del Metropolitano del Milenio, construido desde la superficie usando el método cut and cover.​ Oktogon ha tenido muchos nombres: entre 1936 y 1945, se llamó plaza Mussolini, y entre 1945 y 1990 se denominó plaza del 7 de noviembre.​ Desde entonces ha recuperado su nombre original. Oktogon y sus famosos cafés desempeñan un papel fundamental en la novela de Vilmos Kondor Budapest Noir (2012). Referencias Enlaces externos Mapa e imágenes satelitales del Oktogon
Oktogon

Oktogon est une vaste place de Budapest Situation Au cœur du quartier de Terézváros dans le 6e arrondissement, la place de forme octogonale se situe à l'intersection entre l'avenue Andrássy et le Grand boulevard. Dénomination La place porte le nom de « place Mussolini » entre 1936 et 1945, sous les régimes de l'amiral Horthy et de Ferenc Szálasi. Pendant le régime communiste, elle est appelée « place du 7-Novembre » (November hetedike tér, couramment appelée Novhét tér), en référence à la révolution d'Octobre, le 7 novembre 1917 en Russie (25 octobre dans le calendrier julien). Transports La station Oktogon permet la correspondance entre la ligne 1 du métro et les lignes 4 et 6 du tramway. Voir aussi Massacre d'Oktogon Portail de Budapest
Oktogon

L'Oktogon è una delle più note piazze di Budapest, capitale dell'Ungheria. Situata a Pest, rappresenta una delle intersezioni stradali più trafficate ed importanti della città, essendo posizionata tra il Grand Boulevard (Nagykörút) e la celebre via Andrássy (Andrássy út). Il nome deriva dalla sua particolare forma ottagonale. All'Oktogon è presente anche la stazione della linea 1 gialla (Millennium Underground) della Metropolitana di Budapest che percorre sottoterra tutta la Andrássy fino a Piazza degli Eroi (Hősök tere). Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Oktogon Collegamenti esterni Immagine satellitare dell'Oktagon da Google Maps, su maps.google.com.
Plac Oktogon w Budapeszcie

Oktogon – ośmiokątny plac w VI. dzielnicy Budapesztu na skrzyżowaniu alei Andrássy i Wielkiego Bulwaru. Nazwa placu oznacza w języku węgierskim ośmiokąt. Pod placem znajduje się stacja metra linii M1 o tej samej nazwie. Historia Do 1872 roku, do czasu rozbudowy Andrássy út w tym miejscu był wykopany jedynie wielki dół. 2 lata później wybudowano cztery eklektyczne budynki, które okalając plac utworzyły ośmiokąt. Inne nazwy 1936-1945 – plac Mussoliniego 1945-1990 – plac 7 Listopada od 1990 – ponownie jako Oktogon Znaczenie Oktogon z greckiego oznacza właśnie ośmiokąt. Galeria
Oktogon

‎Oktogon é a praça na confluência do Grand Boulevard (Nagykörút) com a Avenida Andrássy (Andrássy út) em Budapeste, Hungria. Oktogon é também uma estação da linha M1 (Millennium) do metropolitano de Budapeste. O nome provém da sua forma octogonal. Antes da construção da Avenida Andrássy em 1871, havia um buraco no local, que foi então preenchido.. Nos anos seguintes construiu-se quatro grandes edifícios que rodearam o cruzamento, de acordo com planos do arquitecto Antal Szkalnitzky. Entre 1936 e 1945 a praça recebeu o nome Mussolini e entre 1945 e 1990 foi conhecida como 7 de Novembro (em húngaro: November 7.). Depois voltou a receber o nome que ainda hoje tem. Referências Ligações externas Imagens de satélite e de mapas da zona de Oktogon, em Budapeste
Площадь Октогон

Площадь Октогон (венг. Oktogon tér) в Будапеште образует пересечение проспекта Андраши с Большим бульварным кольцом. Название площади дала её форма (Oktogon — «восьмиугольник»). Здания, построенные на площади в 1870-е годы по проекту Антала Скальницкого, образуют восьмиугольник. Под площадью располагается станция «Октогон» 1-й «малой» линии Будапештского метрополитена. В 1936—1945 годах площадь носила имя Муссолини, а в послевоенный период называлась площадью 7 Ноября. В 1990 году площади вернули её изначальное имя. Литература Венгрия. Издательство «Вокруг света», 2009 ISBN 978-5-98652-226-5 Михаэль Херл. Будапешт. Издательство Polyglott, 1996 ISBN 5-88395-021-3 Ссылки На Викискладе есть медиафайлы по теме Площадь Октогон
Oktogon (Budapest)

Oktogon är ett åttkantigt torg i Budapest, och även en tunnelbanestation. Torget ligger i Budapests 6:e distrikt, utmed paradgatan Andrássyboulevarden. Det är en viktig knutpunkt för lokaltrafiken, då inte bara tunnelbanan utan även flera viktiga spårvagnslinjer och ännu fler bussar trafikerar platsen. Ordet oktogon har gammalgrekisk bakgrund och betyder åttahörning. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från ungerskspråkiga Wikipedia, Oktogon, 13 januari 2024.
Площа Октогон

Площа Октогон (угор. Oktogon tér) в Будапешті утворює перетин проспекту Андраші з Великим бульварним кільцем. Назва площі дала її форма (Oktogon — «восьмикутник»). Будинки, побудовані на площі в 1870-ті за проектом Антала Скальніцького, утворюють восьмикутник. Під площею розташовується станція «Октогон» 1-ї «малої» лінії Будапештського метрополітену. У 1936—1945 площа носила ім'я Муссоліні, а в післявоєнний період мала назву Площа 7 листопада. У 1990 площі повернули її споконвічну назву. Література Угорщина. Видавництво «Вокруг света», 2009 ISBN 978-5-98652-226-5 Міхаель Херлі. Будапешт. Видавництво Polyglott, 1996. ISBN 5-88395-021-3 Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Площа Октогон
Ipolyvece

Ipolyvece ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Balassagyarmat im Komitat Nógrád. Geografische Lage Ipolyvece liegt 14 Kilometer südwestlich der Kreisstadt Balassagyarmat am rechten Ufer des Flusses Ipoly, der die Grenze zur Slowakei bildet. Nachbargemeinden sind Drégelypalánk, Dejtár und Patak. Jenseits der Grenze befinden sich die slowakischen Orte Balog nad Ipľom und Veľká Ves nad Ipľom. Sehenswürdigkeiten Duna-Ipoly-Nationalpark (Duna-Ipoly Nemzeti Park) Evangelische Kirche, erbaut 1883–1886 Heimatgeschichtliche Ausstellung (Helytörténeti kiállítás) Kruzifix, erschaffen von László Marton Römisch-katholische Kirche Mindenszentek, erbaut 1745 im barocken Stil, Ende des 19. Jahrhunderts und 1932 erweitert Söhne und Töchter der Gemeinde Róbert Deme (* 1963), Maler Verkehr Durch Ipolyvece verläuft die Nebenstraße Nr. 22101. Es bestehen Busverbindungen über Dejtár und Ipolyszög nach Balassagyarmat sowie über Drégelypalánk nach Hont. Es bestehen Zugverbindungen nach Balassagyarmat und nach Vác. Einzelnachweise Weblinks Offizielle Website (ungarisch) Ipolyvece bei Sugárkankalin Turisztikai Egyesület (ungarisch) Mindenszentek templom (ungarisch)
Ipolyvece

Ipolyvece es un pueblo ubicado en el condado de Nógrád, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 13,83 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2021 la población era de 772 habitantes,​ con una densidad de población de 55,82 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Ipolyvece

Ipolyvece – wieś i gmina w północnej części Węgier, w pobliżu miasta Balassagyarmat. Miejscowość leży na obszarze Średniogórza Północnowęgierskiego, w pobliżu granicy ze Słowacją. Administracyjnie osada należy do powiatu Balassagyarmat, wchodzącego w skład komitatu Nógrád. Gmina Ipolyvece w 2009 roku liczyła 879 mieszkańców i zajmowała obszar 13,9 km². Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Informacje o wsi i gminie. vendegvaro.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-09-27)]. (w języku węgierskim)
Ipolyvece, Nógrád

Ipolyvece este un sat în districtul Balassagyarmat, județul Nógrád, Ungaria, având o populație de 844 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Ipolyvece avea 844 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (92,79%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (6,51%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (59,95%) erau romano-catolici, existând și minorități de luterani (8,77%), persoane fără religie (3,44%) și reformați (1,42%). Pentru 26,42% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Ipolyvece

Ipolyvece är en ort (by) i provinsen Nógrád i norra Ungern. Orten har 707 invånare (2025), på en yta av 13,83 km². Den ligger vid gränsen till Slovakien, cirka 14 kilometer väster om Balassagyarmat. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ipolyvece.
Terézvárosi telefonközpont

A Terézvárosi telefonközpont vagy Merkúr Palota egy budapesti, eredetileg távközlési rendeltetésű épület. Jelenleg irodaházként funkcionál. Műemléki védelem alatt áll. Története A 20. század elején elterjedt a vezetékes telefonok használata. A Terézvárosi telefonközpont a telefonvonalak kiszolgálására épült a Nagymező utcában 1900 és 1903 között szecessziós stílusban. Tervezője Balázs Ernő volt. Nagysága 5600 m²-t tett ki. Az 1910-es évekre már 21 000 előfizetője volt, ezért új telefonközpont építésére került sor. Ez lett a Józsefvárosi objektum. 2007–2008 között műemléki rekonstrukciót végzett rajta a Fehérváry és Partnerei Építész Studio Kft. Felújítása után elsőként a Prezi költözött be. Azóta irodaházként funkcionál. A Nagymező utcai szárny földszintjén működik az Apacuka Étterem. Képtár Jegyzetek Források https://www.kozterkep.hu/33536/az-egykori-terez-telefonkozpont-most-merkur-palota-szobraszati-diszei https://iroda.hu/kiado-irodahaz/merkur-palota/392 http://gamma-am.hu/kiado-teruletek/merkurpalota/ http://muemlekem.hu/muemlek/show/797 https://epiteszforum.hu/telefonkozpontbol-palota Egyéb irodalom (szerk.) Bakos János – Kiss Antalné – Kovács Gergelyné: Postaépítészet Magyarországon, Távközlési Könyvkiadó, Budapest, 1992, ISBN 963-7588-07-8
Nyírbátori római katolikus minorita templom

A nyírbátori katolikus templom a város egyik nevezetessége. A templom mellett a 18. században épült minorita kolostor is épült, amiben ma a Báthori István Múzeum helyezkedik el. A gótikus épület belső berendezése barokk stílusú. Története A templomot a győztes kenyérmezei csata után építtette ecsedi Báthori István erdélyi vajda, valószínűleg felhasználva a csata zsákmányát. Építészetileg a templom egyhajós, hosszú szentélyű teremtemplom, a hazai gótika nagyszerű példája. Az 1493-ban elhunyt Báthori Istvánt ide temették. A 16. század közepén Báthori György, az akkori földesúr áttért a református vallásra és ezek után a katolikus szerzetesek nehezebb körülmények közé kerültek. 1587-ben máig ismeretlen fegyveresek feldúlták, kirabolták és felgyújtották a templomot és a kolostort. Ezután 130 évig nem volt római katolikus temploma Nyírbátornak. A török hódoltság után, 1717-ben, egy Erdélyből, Baksafalváról származó minorita szerzetes, Kelemen Didák kezdte meg a templom helyreállítását, az akkori földesúr, gróf Károlyi Sándor támogatásával. 1718-ra elkészült a templom ideiglenes tetőzete, lapos fagerendás mennyezettel. 1722 és 1724 között készült el a barokk boltozat, a régi gótikus boltozat helyén, amiből csak a diadalív maradt meg. 1725 október 4-én szentelték fel újra a templomot. Az elliptikus előcsarnok a 18. sz. második negyedéből származik. A 18. és a 19. században temetkezett a templomba sokak között Krucsay János és Jósa István, akik az oltáraik alatt pihennek. 1834-ben földrengés, 1889-ben tűzvész pusztította el a torony sisakját és a három régi harangot. A templomot az Európai Unió támogatásával újították fel 2010–2011-ben. Restaurálták a főoltárt, a Krucsay-oltárt és a Pócsi oltárt. A torony gótikus sisakot kapott, így a templom a térség legmagasabb épülete lett. Belső képe A 12 méter magas főoltáron Szent Péter megjelenítése Magyarország legszebb barokk szobrai közé tartozik. Az Assisi Szent Ferenc stigmatizációját ábrázoló oltárképen az arc Kelemen Didák képmása. A nádfői Krucsay János kisvárdai várkapitányról elnevezett Krucsay-oltár a templom legnevezetesebb műkincse, Jézus szenvedéstörténetét ábrázolja. Az oltár barokk szerkezetű, de az alakok gótikus hatást tükröznek. Miután feleségét többrendbeli hűtlensége miatt kivégezték, Krucsay gyanús gyorsasággal újra megnősült, egy nála 3 évtizeddel fiatalabb nőt vett el. A hagyomány szerint bűneit átérezve állíttatta a pompás oltárt. Jegyzetek Források A nyírbátori római katolikus minorita templom honlapja Archiválva 2021. július 9-i dátummal a Wayback Machine-ben További információk Kapcsolódó szócikkek Nyírbátori református templom
Városmajori Jézus Szíve-kistemplom

A Városmajori Jézus Szíve-kistemplom, gyakran csak Városmajori kistemplom, Városmajori kápolna (megkülönböztetésül a Városmajori Jézus Szíve-plébániatemplomtól) egy műemléki védelem alatt álló budapesti vallási épület. Története A mai Városmajor térsége az 1900-as évek első éveiben kezdett beépülni. 1918-ban az Országúti Ferences Plébánia és a Krisztinavárosi Plébánia területéből kiválva megalakult a Budapest-városmajori katolikus egyházközség. Ekkor merült fel az igény egy katolikus templom tervezésére is. Mészáros János esztergomi kanonok, érseki helynök 1919-ben Kriegs-Au Emilt jelölte ki ennek a megszervezésére. A költségekre nagyarányú adakozási mozgalom indult. A főváros ingyenes telekadományozással járult hozzá az építkezéshez. Az épület megtervezésére a neves építészt, Árkay Aladárt kérték fel, aki – tekintettel a nemes célra – ingyen vállalta el a feladatot, és az építkezés vezetését is. A terveket 1922-ben fogadták el, és 1923. szeptember 8-án már fel is szentelték az alig egy év alatt felépült templomot. Alapanyaga az Ördög-árok szabályozása és lefedése kapcsán felszabadult patakparti terméskő volt. Árkay épületét – több más épületéhez hasonlóan – népies stílusban készített el. A templom belső díszítése a második világháborúban Budapest ostroma alatt nagyrészt elpusztult, amely újságokban megjelent képekből volt ismert. A főoltárra Zala György szobra került, ezt később átvitték a nagytemplomba. A kis templom idővel már nem felelt meg a nagy egyházközségnek, ezért 1927/1928 körül Árkay új, nagyobb méretű templom tervezésébe fogott. Ez lett a szomszédos, már modern stílusban 1932-re megépült Városmajori Jézus Szíve-plébániatemplom, más néven Városmajori nagytemplom. A kistemplom ezt követően Prohászka Ottokár-kultúrházként működött. 1942-ben bomba csapódott a közvetlen környezetébe, és jelentős károkat okozott az épületben. A második világháború után egy ideig még kultúrház volt, majd egyházi célokra használták. 1982-től ismét mutatnak be szentmiséket benne. 2019–2020-ban felújították. 2020. szeptember 13-án Erdő Péter esztergomi érsek áldotta meg a felújított épületet. Képtár Források Árkay Aladár ajándéka – Felújítják a városmajori Kistemplomot Erdő Péter megáldotta a budapest-városmajori „kistemplomot” A Városmajori kistemplom domborműve Így újul meg a városmajori Kistemplom Budapest-Városmajori Jézus Szíve plébániatemplom Városmajori kistemplom (2017) Adománygyűjtés - a kistemplom berendezéséhez
Óbánya

Óbánya (deutsch Altglashütte) ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Pécsvárad im Komitat Baranya. Knapp die Hälfte der Bewohner gehört der deutschen Minderheit an. Geografische Lage Óbánya liegt im östlichen Teil des Mecsek, ungefähr sieben Kilometer nördlich der Kreisstadt Pécsvárad, an dem kleinen Fluss Öreg-patak. Die Nachbargemeinde Mecseknádasd befindet sich fünf Kilometer östlich des Ortes. Geschichte Seinen Namen hat der Ort von seinen ehemaligen Glashütten bekommen, die heute nicht mehr existieren. Um 1720 siedelten sich hier Deutsche aus dem Schwarzwald, dem Elsass und aus Mitteldeutschland an. Auch heute ist die Deutsche Nationalitätenselbstverwaltung sehr aktiv. Bevölkerung Die Bevölkerung des Ortes ist zu mehr als 40 % ungarndeutsch. Sehenswürdigkeiten Dorfmuseum (Falumúzeum) Naturschutzgebiet Kelet-Mecsek Tájvédelmi Körzet Römisch-katholische Kirche Boldogságos Szűz Mária anyasága, erbaut 1850 Skóciai-Szent-Margit-Statue (Skóciai Szent Margit), erschaffen von Attila Tóth 90 klassische Langhäuser im Stil der traditionellen ungarndeutschen Baukunst Verkehr Óbánya ist nur über die Nebenstraße Nr. 56194 zu erreichen. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich 11 Kilometer nordöstlich in Hidas-Bonyhád. Bilder Einzelnachweise Weblinks Offizielle Website (ungarisch) László Vass: Egy szelet Svájc a Mecsekben bei origo.hu (ungarisch)
Óbánya

Óbánya es un pueblo ubicado en el distrito de Pécsvárad, en el condado de Baranya, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 7,490 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2023 la población era de 95 habitantes,​ con una densidad de población de 12,68 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Óbánya

Óbánya (nje. Altglashütte) je selo u južnoj Mađarskoj. Zauzima površinu od 7,49 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se 46°13' sjeverne zemljopisne širine i 18°25' istočne zemljopisne dužine, na sjeveroistočnim obroncima gorja Mečeka. sjeveroistočno od Pečuha. Vakonja je 5,5 km južno, Nadoš (Nadaš) je 3,7 km istočno, Senasluv 5,5 km zapadno, na pola puta između Pečuha i Seksara, nedaleko od županijske granice s Tolnanskom županijom. Smjestila se usred zaštićenog krajobraza Kelet-Meček, dijela nacionalni park Dunav-Drava (Duna-Dráva Nemzeti Park). Upravna organizacija Upravno pripada Pečvarskoj mikroregiji u Baranjskoj županiji. Poštanski broj je 7695. Stanovništvo Óbánya ima 155 stanovnika (2001.). Od 18. stoljeća je Óbánya dobila i svoje njemačke (podunavske Švabe) stanovnike, pa se tako 1773. spominje i kao Alte Glashütte. Izvori Vanjske poveznice (mađ.) Óbánya Önkormányzatának honlapja (mađ.) Óbánya a Vendégvárón Arhivirana inačica izvorne stranice od 8. srpnja 2004. (Wayback Machine) Óbánya na fallingrain.com
Óbánya

Óbánya (Duits: Altglashütte) is een plaats (község) en gemeente in het Hongaarse comitaat Baranya. Óbánya telt 155 inwoners (2001), waarvan de meeste behoren tot de Donau-Zwaben: de meerderheid van de bevolking heeft als eerste moedertaal een Duits dialect. Het dorp is, evenals Mecseknádasd, bekend vanwege de pottenbakkers. Óbánya is voor wandeltoerisme een aantrekkelijk punt. Langs de beek loopt door het bos een onverharde weg met een voetpad naar Kisújbánya (Duits: Neuglashütte). Het pad is voorzien van educatieve informatie. Halverwege ligt het voormalige natuurvriendenhuis, nu particulier bezit. Vlak voor het einde van dit pad bevindt zich een picknickplaats.
Óbánya

Óbánya – wieś i gmina w południowej części Węgier, w pobliżu miasta Pécsvárad. Administracyjnie Óbánya należy do powiatu Pécsvárad, wchodzącego w skład komitatu Baranya i jest jedną z 19 gmin tego powiatu. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Óbánya, Baranya

Óbánya (în germană Altglashütte) este un sat în districtul Pécsvárad, județul Baranya, Ungaria, având o populație de 141 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Óbánya avea 141 de locuitori. Nu există o etnie majoritară, locuitorii fiind maghiari (49,58%) și germani (47,9%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 2,52% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (52,48%) erau romano-catolici, cu o minoritate de reformați (3,55%). Pentru 43,97% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note