NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Наблюдательная станция Пискештетё

Наблюдательная станция Пискештетё — наблюдательная станция Обсерватории Конкоя, основанная в 1958 году в районе горного массива Матра в Северной Венгрии. Наблюдательной станции принадлежат как минимум два кода Центра малых планет: «461» и «561». Инструменты станции 1-м телескоп RCC (F=13.5 м)(1974г) Телескоп Шмидта 60/90/180 см (1962г) 50-см Кассегрен (F=750 см)(1966г) 40-см Ричи-Кретьен (F=240 см) (2010г) Направления исследований Открытие новых астероидов Астрометрические измерения астероидов и комет Основные достижения Открыто 205 астероидов (1999—2009 гг) 41141 опубликованных астрометрических измерений (1998—2011 гг) Примечания Ссылки 3D animation: 1 m RCC telescope Список астероидов (в архивном файле указаны обсерватории-первооткрыватели) Публикации наблюдений в Центре малых планет: Астрометрические наблюдения малых планет Поиск всех астрометрических наблюдений обсерватории в базе данных MPC Публикации в базе данных NASA ADS: Поиск по слову «Piszkéstető Stn» Наблюдения комет и спутников планет после 1870 года: Архивы наблюдений, MPC См. также Список астрономических инструментов Список кодов обсерваторий
Спостережна станція Піскештетей

Спостережна станція Піскештетей (угор. Piszkéstetői Obszervatórium — спостережна станція Обсерваторії Конкоя, заснована у 1958 році в районі гірського масиву Матра у Північній Угорщині. Спостережній станції належать принаймні два коди Центру малих планет: «461» і «561». Інструменти станції 1-м телескоп RCC (F=13.5 м)(1974) Телескоп Шмідта 60/90/180 см (1962) 50-см Кассегрена (F=750 см)(1966р) 40-см Річі-Кретьєн (F=240 см) (2010 р.) Напрямки досліджень Відкриття нових астероїдів Астрометричні вимірювання астероїдів і комет Основні досягнення Відкрито 205 астероїдів (1999—2009 рр.) 41141 опублікованих астрометричних вимірювань (1998—2011 рр.) Примітки Посилання 3D animation: 1 m RCC telescope [Архівовано 13 квітня 2016 у Wayback Machine.] Список астероїдів [Архівовано 4 травня 2016 у Wayback Machine.] (в архівному файлі вказані обсерваторії-першовідкривачі) Публікації спостережень в Центрі малих планет: Астрометричні спостереження малих планет [Архівовано 29 березня 2019 у Wayback Machine.] Пошук всіх астрометричних спостережень обсерваторії в базі даних MPC [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.] Публікації в базі даних NASA ADS: Пошук за словом «Piszkéstető Stn» Спостереження комет і супутників планет після 1870 року: Архіви спостережень [Архівовано 30 жовтня 2010 у Wayback Machine.], MPC Див. також Список кодів обсерваторій Примітки
Szőreg vasútállomás

Szőreg vasútállomás egy Csongrád-Csanád vármegyei vasútállomás, Szeged közigazgatási területén, a MÁV üzemeltetésében. Szőreg városrész nyugati peremén helyezkedik el, közúti megközelítését a 4302-es útból (kübekházi út) kiágazó 43 304-es számú mellékút biztosítja. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Kétegyháza–Újszeged-vasútvonal Szeged–Vedresháza-vasútvonal Korábban érintette a vasútállomást a Szeged–Karlova-vasútvonal (később már csak Szeged–Vedresháza-vasútvonal) és a Szeged–Temesvár-vasútvonal, a trianoni békeszerződéssel járó határmódosítás azonban mindkét vasútvonalat kettévágta, és a Magyarországon maradt vonalszakaszok olyan rövidek voltak, hogy a forgalmat már nem volt gazdaságos fenntartani rajtuk, így idővel fel is számolták őket. Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Újszeged vasútállomás (1962–, Újszeged vasútállomás, Kétegyháza–Újszeged-vasútvonal) Újszőreg megállóhely (–1962, Újszeged vasútállomás) Tiszasziget-Újszentiván vasútállomás (1897–1959, Vedresháza megállóhely) Deszk megállóhely (1962–, Kétegyháza–Újszeged-vasútvonal) Szőreg-Újtelep megállóhely (–1962) Óbéba vasútállomás (–1945) Újszentiván megállóhely Forgalom Jegyzetek További információk Szőreg vasútállomás. Magyarország vasútállomásai és vasúti megállóhelyei. vasutallomasok.hu Kapcsolódó szócikkek Magyarország vasútállomásainak listája
Kongresszentrum Budapest

Das Budapester Kongresszentrum (ungarisch Budapest Kongresszusi Központ) befindet sich in der Jagelló út 1–3 im XII. Bezirk der ungarischen Hauptstadt Budapest, ungefähr einen Kilometer südlich des Südbahnhofs und zwei Kilometer westlich des Gellértberges, in der Nähe des Straßenknotens BAH (Abkürzung für Budaörsi, Alkotás und Hegyalja). Das Kongresszentrum wurde nach Plänen von József Finta gebaut und 1984 eröffnet. Im Kongresszentrum werden neben großen Tagungen auch Ausstellungen und Konzerte veranstaltet. Bei Konzertbestuhlung fasst das Gebäude 2.000 Plätze. Mit dem benachbarten Vier-Sterne-Hotel Novotel Budapest Congress ist es durch eine Passage verbunden. Südöstlich des Straßenknotenpunkts liegt das Hotel Mediterran. Einzelnachweise Weblinks Budapest Kongresszusi Központ. Offizielle Webseite. Abgerufen am 20. August 2023 (ungarisch, deutsch, englisch, französisch).
Budapest Kongresszusi Központ

A Budapest Kongresszusi Központ (Budapest Congress Center) Magyarország legnagyobb és legmodernebb kongresszusi és rendezvényhelyszíne, mely 1984-ben épült Finta József tervei alapján. Az épületegyüttes a mai Gesztenyés-kertben található, melynek helyén Buda egykori legnagyobb temetője, a Németvölgyi temető állt. 2005-ben az Accor-Pannonia Hotels Rt. újította fel a Budapest Kongresszusi Központot (BKK), amely ettől kezdve angolul a Budapest Congress & World Trade Center, majd a Budapest Congress Center elnevezést kapta. Galéria Jegyzetek További információk A Budapest Kongresszusi Központ a PORT.hu-n
Csokonai Theatre

The Csokonai Theatre is the oldest and largest theatre in Debrecen, Hungary. It was named after one of the first Hungarian Modern Age playwrights, Mihály Csokonai, who lived and created many of his works in Debrecen. The building was designed by Antal Szkalnitzky with Moorish styled ornamentations, the theatre opened on Kossuth Lajos utca in 1865, with Róza Laborfalvi as Gertrude in a performance of József Katona's 1819 play Bánk bán. Inside, the theatre is richly decorated, and outside are sculptures of Sándor Petőfi, Ferenc Kazinczy, Mihály Vörösmarty, Károly Kisfaludy, Ferenc Kölcsey, and Mihály Csokonai Vitéz, after whom the theatre was named in 1916. Among the important actors that have performed in the theatre are Lujza Blaha, Kornélia Prielle, Csortos Gyula, Kálmán Rózsahegyi, László Mensáros, István Dégi, László Márkus, Zoltán Latinovits, József Szendrő, and Géza Hofi. References External links Official website
Hertelendy-kastély

A Hertelendy-kastély a Somogy vármegyei Kutas község egyik műemléke, ma ötcsillagos szálloda működik benne. A megye középső részén, a falu külterületén, Kozmapusztán helyezkedik el, két irányból is megközelíthető: Kutas központjából észak felé vagy Segesdről kelet felé indulva. Története A kastély a 19. század második felében épült; a kastély akkori tulajdonosa az egyik ottani földbirtokos a jómódú nezetei és boronkai Boronkay Károly (1830–1893), Somogyvármegye törvényhatósági bizottsági tagja, akinek a felesége domaniczai Domaniczky Klementina (1842–1902) volt. Boronkay Károlyné Domaniczky Klementina gyermekek és egyenesági örökösök hiányában halála után az egyik unokaöccse a hertelendi és vindornyalaki Hertelendy családból való idősebb hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Andor (1857–1907) örökölte meg a kutas-kozmai kastélyt és a földbirtokot. Idősebb Hertelendy Andor szülei hertelendi és vindornyalaki Hertelendy László (1817–1865), vindornyalaki földbirtokos, és domaniczai Domaniczky Kornélia (1834–1901) voltak; az utóbbi asszony a nővére volt Boronkay Károlynénak. Idősebb Hertelendy Andor és nádasdi Sárközy Irma (1863–1933) frigyéből 5 fiúgyermek született, azonban ezek közül a kastélyt és a földbirtokot ifjabb Hertelendy Andor (1884–1944), m. kir. honvéd huszárhadnagy, a Máltai lovagrend lovagja, örökölte meg. A díszparkot 1920 körül alakíttatta ki ifjabb Hertelendy Andor (1884–1944), földbirtokos. Az épület külön könyvtárszobával, illetve a birtok és a családfő dolgainak intézésére külön dolgozószobával rendelkezett. Hertelendy Andor két ízben nősült: első neje a kolozsvári születésű Nérey Nóra (1890–1917), akitől született első lánya Hertelendy Nóra, köveskáli Kövess László (1912–1975) mérnök neje; első neje halála után ifjabb Hertelendy Andor elvette somogyvári Somogyi Rózsa (1894–1983) kisasszonyt, aki egy leány- és egy fiú gyermekkel áldotta meg: Hertelendy Mária (1921–2000), nádasi Tersztyánszky Géza (1920–1982) huszár főhadnagynak a neje, valamint legifjabb Hertelendy Andor. Özvegy Hertelendy Andorné somogyvári Somogyi Rózsa úrnő, lányával és fiával, 1951-ig éltek a kastélyban, de ekkor a kommunisták kilakoltatták őket: egy nap alatt kellett elhagyniuk otthonukat. 1948. december 16-án még a faluban zajlott Hertelendy Mária és Tersztyánszky Géza házassága, természetesen sokkal szerényebb háború utáni körülmények között. Az 1951-es kilakoltatás után az épület a Kutasi Állami Gazdasághoz került, akik szerkezetileg megóvták. A környező puszta, ahol a világháború előtt még 200–300 fő élt, az 1960-as évekre elnéptelenedett. A kastélyt következő évtizedtől kezdve egészen az 1990-es évek elejéig minden nyáron egy-egy „építőtábor” résztvevői használták. 1997-ben vásárolta meg Hagyánek László, aki megmentette a pusztulástól. Három évvel később háromcsillagos kastélyszálló nyílt benne, amit 2004-ben egy svájci befektető vett meg, aki 2007-re ötcsillagossá fejlesztette. Itt forgatták az S.O.S. Szerelem című magyar film több jelenetét is. Jegyzetek További információk A kastélyszálló honlapja Archiválva 2016. július 1-i dátummal a Wayback Machine-ben
Maison Hasenfeld

La Maison Hasenfeld (en hongrois : Hasenfeld-ház), aussi appelée Palais Hadik (Hadik-palota), est un édifice situé dans le 8e arrondissement de Budapest. Le bâtiment a été construit en 1875 par János Kauser pour János Zichy (en). Il a ensuite été la propriété de la comtesse Barkóczy, puis d'Endre Hadik-Barkóczy (en) comme le Palais Hadik-Barkóczy voisin, enfin de la famille Hasenfeld avant de revenir en possession de la famille Zichy. En 1912 il a fait l'objet de transformations selon les plans de l'architecte István Möller. Voir aussi Famille Hadik Famille Zichy Notes et références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Budapest
Pollack Mihály tér

A Pollack Mihály tér közterület Budapest VIII. kerületében, a Józsefvárosban. Nevét Pollack Mihály építészről kapta, akinek fő műve, a Magyar Nemzeti Múzeum a tér nyugati oldalán emelkedik. A teret az 1950-es években nevezték el Pollackról, korábban ez a szakasz csupán az Ötpacsirta utca Múzeum utcától a Bródy Sándor utcáig tartó kiszélesedő része volt. Az utcát hívták még Puskin illetve 1874-től Esterházy utcának is. A tér ma a kerület Palotanegyednek nevezett városrészének része. Építése idején a Magyar Nemzeti Múzeum körül még csak gyümölcsösök, legelők léteztek, az épület adott presztízst a környéknek, ahol – mivel a korabeli Országgyűlés a múzeumban ülésezett – sorra épültek a főúri paloták. A tér több épülete is műemléki védelmet kapott az idők folyamán: 3. szám: Károlyi-palota. Egyemeletes, kora eklektikus épület. Ybl Miklós tervezte Károlyi Lajos számára. 1945-ben teljesen kiégett, helyreállítása 1972-ben történt meg. 8. szám: Esterházy-palota. Egyemeletes, eklektikus épület, melyet Baumgarten Lajos tervezett 1865-ben. 1946 és 1949 között köztársasági elnöki palota volt. Később a Magyar Rádió működött benne. 10. szám: Festetics-palota. Egyemeletes, kora eklektikus sarokház, melyet Ybl Miklós tervezett 1862-ben Festetics György számára. Ma az Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem épülete. 1858 és 1945 között a téren állt még a Nemzeti Lovarda épülete is. A 2000-es évek elején mélygarázs létesült a tér és részben a múzeum alatt, aminek üzemeltetője a Magyar Nemzet Múzeum. A térről négy bejárat van a Múzeumkertbe, de a múzeum főbejárata az épület túloldalán, a Múzeum körút felől található. Források Budapest lexikon II. (L–Z). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. ISBN 963-05-6411-4 "A Pollack Mihály téri mélygarázs honlapja". pollackgarazs.hu. 2019. december 16. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2019. november 20..
Magyarok Nagyasszonya tér (Budapest, VIII. kerület)

A Magyarok Nagyasszonya tér (2016-ig: Rezső tér) Budapest VIII. kerületében, Tisztviselőtelep városrészben található, körülbelül 12 000 négyzetméteres parkot közrefogó tér. Elhelyezkedése A tér a Nagyvárad tér mögött található, a Szenes Iván tér, Elnök utca, Bláthy Ottó utca határolja. Korábban a mai Szenes Iván térrel együtt alkották a Rezső teret. A tér középpontjában egy park, valamint a Magyarok Nagyasszonya-templom helyezkedik el. A teret lakóházak veszik körül, valamint a Heim Pál Gyermekkórház telkének hátsó traktusa, és az Üllői út felé eső szakaszon néhány középület. A térre 12 épület van számozva, ám mivel a korábbi Rezső tér házszámozását nem változtatták meg, ezért csak a 6-15-ig terjedő, valamint a 22-es szám esik ide (a többi házszám a Szenes Iván térhez tartozik). Története A teret a Tisztviselőtelep kialakításakor építették ki a 19. század utolsó éveiben. A tér közepén álló templom alapkövét 1924. november 19-én rakták le, és a Kismarty-Lechner Jenő tervei alapján felépült fogadalmi templomot 1931. október 8-án szentelte fel Serédi Jusztinián bíboros-hercegprímás. Braun Éva kommunista aktivista 1979-ben felavatott emlékoszlopa a tér átnevezése folytán a Szenes Iván térre került. Az M3-as metróvonal átadását követően, 1984-ben Hetessy Józsefné tervei alapján a parkot rendbehozták, és kis játszóteret is építettek, mely utóbbit 1996-ban újították fel. A tér legrégebbi alkotása egy 1796-ból származó barokk kőkereszt Krisztussal. Elnevezése A teret eredetileg Rezső térnek nevezték – az 1889-ben öngyilkosságot elkövető Habsburg–Lotaringiai Rudolf osztrák–magyar trónörökös után, akit a korabeli magyar sajtó „Rezső királyfiként” emlegetett. 1938-ban kapta a Magyarok Nagyasszonya tér elnevezést a templom után, 1953-ban azonban visszakapta az eredeti Rezső tér nevet – feltehetően nem tudtak az osztrák főhercegnek a névválasztásban játszott szerepéről. 2016-ban Budapest VIII. kerülete önkormányzata a térnek a Nagyvárad térhez közelebb eső felét Szenes Iván zeneszerzőről kívánta elnevezni, amivel kapcsolatban előzetes felmérést is készítettek. A képviselő-testületi ülésen azonban váratlanul úgy döntöttek, hogy a létrehozandó Szenes Iván tér mellett nem hagyják meg a tér másik felét Rezső térként, hanem annak visszaadják az 1930-as években viselt nevét. Jelentős szobrok és épületek A tér közepén található parkban több szobor és kereszt is található: az 1796-os dátumot viselő, „INRI” feliratú kőkereszt a templom épülete mellett van az eredetileg a Golgota téren 1941-ben felállított kálvária és stációk szoborkompozíciót – Grantner Jenő és Szécsi Antal alkotása – 1971-ben helyezték át a templom mögé 22-es szám: a Magyarok Nagyasszonya-templom – korábbi nevén: Rezső téri fogadalmi templom – 1931-ben készült el, és a tér meghatározó építményévé vált. Géza fejedelem szobra, egy jurtát vagy talán még inkább honfoglaláskori szőrmesisakot formázó talapzaton – 2001 óta a tér része Jegyzetek
Schloss Ráckeve

Das Schloss Ráckeve (ungarisch Savoyai-kastély) liegt im gleichnamigen Ort knapp 40 Kilometer südlich des Zentrums der ungarischen Hauptstadt Budapest. Es wurde 1701–02 für Prinz Eugen von Savoyen errichtet. Die Pläne dazu lieferte der Architekt Johann Lucas von Hildebrandt. Es besteht aus einem Hauptflügel mit zwei Seitenflügeln. Zusammen mit Nebengebäuden und dem Haupttor wird ein geräumiger Innenhof umschlossen. Auf der anderen Seite des Hauptflügels schließt sich ein Park mit kleinem See an. Das Schloss steht unter Denkmalschutz. Es wurde von 1980 bis 1982 renoviert und wird seitdem als Hotel und Tagungsstätte genutzt. Einzelnachweise Weblinks Savoyai-kastély (ungarisch)
Savoy Castle, Ráckeve

Savoy Castle, also known as Savoy Mansion (Hungarian: Savoyai Kastély), is an 18th-century Baroque style château located in Ráckeve, Hungary. This property is currently being used as a hotel and restaurant, and its reception halls can also be rented for special events. History Construction of the spacious home was begun in 1702 at the commissioning of Prince Eugene of Savoy and finished in approximately 1722. Prince Eugene had acquired Csepel Island in 1698, and he then began the planning process of this "maison de plaisance". Prince Eugene commissioned Johann Lucas von Hildebrandt, a student of the Roman Carlo Fontana, to design this residence. Seven letters from Hildebrandt to the prince remain in the archives of the Gonzaga family in Mantua, and they provide planning and construction information about the mansion. The building has side wings which were completed in 1714, and the whole construction process was finished around 1720 to 1722. At the same time, the prince constructed another palace as well in the vicinity, the Promontor palace on the opposite bank of the Danube. The prince did not reside in this mansion after it was finished, and following his death, the estate was appropriated by the Crown. Under the reign of Maria Theresia of Austria, this residence and the adjoining land in Csepel were managed by the Hungarian Chancery. In 1814, the middle part of the mansion, along with the stately Baroque cupola, was destroyed by fire; what is seen today was rebuilt after the fire. Until its reconstruction in the 1980s, the building suffered constant decline. The mansion has enjoyed renovation and revitalization, and it is now used as a hotel, which is called the Savoyai Mansion Hotel (Hungarian: Savoyai Kastélyszálló). See also List of castles in Hungary Palaces and mansions in Hungary Other palaces, residences and hunting lodges of Prince Eugene of Savoye: Belvedere, Vienna Promontor Savoy Castle, Bilje Schloss Hof Winter Palace of Prince Eugene References External links Media related to Savoyai Mansion in Ráckeve at Wikimedia Commons Savoyai Mansion Hotel website Archived 11 June 2015 at the Wayback Machine
Palacio de Saboya

El palacio de Saboya, también conocido como mansión de Saboya (en húngaro: Savoyai Kastély), es un schloss (castillo palciego) húngaro de estilo barroco del siglo XVIII ubicado en Ráckeve, en el condado de Pest.​ Actualmente se utiliza como hotel y restaurante, y sus salones también se pueden alquilar para eventos especiales.​ Historia Su construcción se inició en 1702 por encargo del Príncipe Eugenio de Saboya y se terminó aproximadamente en 1722.​ El príncipe Eugenio había adquirido la isla de Csepel en 1698 y luego comenzó el proceso de planificación de esta "maison de plaisance". El príncipe Eugenio encargó a Johann Lucas von Hildebrandt, alumno del romano Carlo Fontana, que diseñara esta residencia. Siete cartas de Hildebrandt al príncipe permanecen en los archivos de la familia Gonzaga en Mantua, y brindan información sobre la planificación y construcción de la mansión. Tiene alas laterales que se completaron en 1714, y todo el proceso de construcción se terminó alrededor de 1720 a 1722. El príncipe no residió en esta mansión después de que se terminó y, después de su muerte, la Corona se apropió de la propiedad. Bajo el reinado de María Teresa de Austria, esta residencia y el terreno contiguo en Csepel fueron administrados por la Cancillería húngara. En 1814, la parte media de la mansión, junto con la cúpula barroca señorial, fue destruida por un incendio; lo que se ve hoy fue reconstruido después del incendio. Hasta su reconstrucción en la década de 1980, sufrió un deterioro constante.​ Fue restaurada y ahora se utiliza como hotel, que se llama Savoyai Mansion Hotel (en húngaro: Savoyai Kastélyszálló).​ Véase también Anexo:Residencias palaciegas barrocas Referencias Enlaces externos Savoyai Mansion Hotel website Archivado el 11 de junio de 2015 en Wayback Machine.
Savoyai-kastély

A Savoyai-kastély a Pest vármegyei Ráckevén található, a város központjának északi részén, nem messze a Ráckevei-Duna-ágtól. Épületegyüttese és terebélyes kastélyparkja közvetlenül a Csepel-sziget fő gerincútjának számító 5101-es út mellett helyezkedik el, közel a H6-os HÉV végállomásához. Története Savoyai Jenő részére készült a 18. század elején Johann Lukas von Hildebrandt tervei alapján. Savoyai 1736-ban bekövetkezett halála után a birtok a koronáé lett, a következő századra pedig az épület elvesztette eredeti szerepét. Használták raktárnak és magtárnak is, sőt, az 1960-as évekre már olyan rossz állapotba került, hogy csaknem összedőlt. Az 1970-es években felújították, de mivel az eredeti tervek nem voltak meg, ezért csak a megmaradt elemekből és analógiákból tudtak következtetni, hogy milyen lehetett egykor. Ma szálloda van benne. 2016-ban a szállodának lejárt a bérleti joga, azóta a kastély zárva van. A tervek szerint a felújítást követően ismét szállodaként fog működni. Az épület Az épületen az olasz és francia hatás keveredik. Az olaszos jelleget a francia hatások elegáns könnyedsége szorítja hátra, a zárt tömegek játékosan oldódnak mozgalmas, a maincyi Vaux-le-Vicomte kastély alaprajzához hasonló elrendezésbe. Az épület egy védelem alatt álló fákkal rendelkező belső udvart zár közre. A kupolát eredetileg zsindely fedte, ezt később rézlemezre cserélték. A kupola előtti terasz korlátját mitológiai alakok díszítik, ezekkel kapcsolatban az a legenda terjedt el, hogy a középső alak magát Savoyai Jenőt ábrázolja. A mellvéd fölött a hercegi címer helyezkedik el. 1750-ben a Dunára nyíló oldalszárnyakat istállókkal zárták le, mára a kocsifelhajtót beüvegezték, és a dísztermek előtereként hasznosítják. Az oldalsó szárnyakban vendégszobákat rendeztek be, a konyhát és az éttermet a pincébe telepítették. Galéria Jegyzetek Források A kastély a muemlekem.hu-n További információk A kastélyban működő szálloda honlapja Ybl Ervin: Szavojai Jenő herceg ráckevei kastélya; Franklin Ny., Bp., 1925 Hegedűs Ernő: Ráckeve, Savoyai kastély; Tájak, Korok, Múzeumok, Bp., 1984 (Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára) Miskei Antal: A Savoyai-kastély; Sophia Nostra, Ráckeve, 2021 (Ráckeve történelmi és turisztikai értékei)
Villa Savoia di Ráckeve

La villa di Ráckeve, sull'isola di Csepel, oggi parte della grande Budapest, venne commissionata da Eugenio di Savoia a Johann Lucas von Hildebrandt. Quest'ultimo era allora uno dei maggiori esponenti del barocco tedesco-austriaco e poteva vantare una formazione strettamente legata all'Italia. Descrizione La villa di Ráckeve mostra chiaramente i segni di questo legame di von Hildebrandt con la cultura figurativa italiana. L'edificio ha un corpo centrale cupolato, la facciata concava con un portico ad apertura serliana e sovrastato da una balaustra decorata con dieci figure a grandezza naturale di divinità e personaggi classici (Flora, Mercurio, Ercole Anteo, Giove, Minerva, Saturno, Enea e Anchise, Nettuno e Diana). Bernini, per la facciata soprattutto, Borromini, ma anche Palladio e il Castello di Vaux-le-Vicomte sono le fonti di questa opera, commissionata da un principe di grande cultura artistica. Bibliografia D. Dercsényi, a cura di, Castelli d'Ungheria, Budapest, 1991 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Villa Savoia di Ráckeve