Pécsi Nemzeti Színház

A Pécsi Nemzeti Színház 1895. október 5-én nyitotta meg kapuit a műkedvelők előtt a Bánk bán című Erkel Ferenc-operával. Az épület 90 évig szolgálta Pécs és a térség színházszerető közönségét, de életveszélyessé vált. Az öt éven át, tartó felújításnak köszönhetően (1986-tól 1991-ig), korszerű, több szín megjelenítésére alkalmas forgószínpadot, új fény-, hang-, és videórendszert szereltek be, valamint egy négy részben süllyedő zenei árkot is kapott. A pécsi színházi élet, színház nélkül 1895-ig Már a 19. század közepén Pécs soknemzetiségű város volt: magyarok, németek, horvátok éltek itt, és évszázadok alatt keveréknyelvük alakult ki. A tiszta magyar és német irodalmi nyelvet a vándorszínészek hozták el, akik különféle helyeken léptek fel, míg állandó színházuk nem volt: fogadókban, magánházakban, például az ún. Elefántos Házban, vagy a tettyei kisszínpadon. Színház építését már 1815 óta tervezték, az első állandó színház végül 1839-ben nyílt meg a Mária utcában, a Királyi Ítélőtáblának a polgári leányiskola felé eső részén. Az épületnek csak homlokzati rajza maradt fenn; 1886-ban bezárták rossz állapota miatt. Ez követően ideiglenes jelleggel egy fából épült nyári színkört emeltek a tornacsarnok mellett. Építése és a megnyitó Az új színházépület felépítéséhez a város Színügyi Bizottságot állított fel. A kiválasztott helyszínen, a mai Színház téren akkor katonai csapatkórház állt. Az 1890 májusában kiírt tervpályázatot Láng Adolf és Steinhardt Antal nyerte. Az építéssel illetve a kivitelezéssel Schlauch Imrét bízták meg. A város pótadó kivetésével és adománygyűjtéssel igyekezett előteremteni az építéshez szükséges pénzt, de ez nem járt sikerrel, ezért hitelt vettek fel. 1894-ben adták volna át eredetileg, de az építési nehézségek miatt egy évet csúszott az átadás, és 1895. október 5-én nyitották meg a színházat Erkel Bánk bánjával. Az épület felújítása Mivel az épület egy évszázad alatt életveszélyessé vált, ezért 1986. június 5-én bezárták, és Siklós Mária tervezésében öt év alatt felújították. Ennek során az épület teljesen megújult. Ekkortól több szín megjelenítésére alkalmas forgószínpad, négy részben süllyedő zenekari árok, új fény-, hang- és videorendszer, s klimatizált nézőtér áll rendelkezésre. 2011 nyarán ismét felújították az épületet. Többek között megújult a teljes homlokzat és az épület belseje. A színház igazgatói Kövessy Albert (1905–1911) Füredi Béla (1911–1920) Asszonyi László (1923–1926) és Kürthy György (1923–1924) Fodor Oszkár (1927–1938) Hlatky László (1942–1943) Székely György (1943–1945, 1947–1948) Szendrő József (1949–1952) Katona Ferenc (1955–1962) Nógrádi Róbert (1962–1988) Lengyel György (1988–1993) Balikó Tamás (1993–2011) Rázga Miklós (2011–2021) Lipics Zsolt (2021–) Társulat (2025/2026) Igazgató: Lipics Zsolt Operaigazgató: Kocsár Balázs Művészeti vezető: Vidákovics Szláven Produkciós vezető: Tóth András Ernő Zenei vezető: Bókai Zoltán Színészek Operatagozat Örökös tagok Bemutatók A társulat korábbi híresebb tagjai Színészek Színésznők Jegyzetek További információk Bezerédy Győző: Adatok Pécs első kőszínházának építéséhez (Pécs, 1979) Teljes képernyős panorámakép a Színház térről Kapcsolódó szócikkek Pécsi Harmadik Színház Janus Egyetemi Színház Magyarországi Magyar Nemzeti Színházak: Csokonai Nemzeti Színház (Debrecen) Győri Nemzeti Színház Kecskeméti Katona József Nemzeti Színház Miskolci Nemzeti Színház Nemzeti Színház (Budapest) Szegedi Nemzeti Színház