Királyréti Erdei Vasút

A Királyréti Erdei Vasút, azaz a 317-es számú vasútvonal Kismaros és Szokolya település Királyrét városrésze között, a Börzsönyben, a Török-patak völgyében halad. Jelenleg 9,7 km hosszú, 760 mm nyomtávolságú, egyvágányú vonal. Kisvasúti napja: május első szombatja. Ez Magyarország negyedik legforgalmasabb kisvasútja, őt a Lillafüredi és a Szilvásváradi kisvasutak előzik meg, az ötödik helyen pedig a Mátravasút áll. Története Építése A mai Királyréti Erdei Vasút elődjének számító keskenynyomközű vasutat 1893-ban Francken-Sierstorpff Henrik porosz gróf építtette 600 mm nyomtávolsággal. A vasút fő rendeltetése a termelt fa és kő elszállítása volt a gróf négyezer hektáros erdőbirtokáról. 1912-ben a vonalat felújították és szárnyvonalakat építettek (Királyrét–Bajdázó; Királyrét–Cseresznyefa rakodó; Kismaros–Dunaparti Rakodó; Kismaros–Nógrádverőce MÁV állomás) Ekkor már a pálya lényegében a mai nyomvonalon futott, csak kisebb nyomvonal-korrekciókat végeztek azóta. A gazdaság központja és a vasúti műhely Paphegy állomáson volt. Hét gőzmozdonnyal végezték a szállításokat, nagy volt a forgalom. Az erdőgazdaság és a vasút többször tulajdonost és nevet változtatott. 1924-ben a svájci Hoffer Cuno tulajdona lett a birtok. Új neve 1926-ban Királyréti Uradalom és Ipartelek Rt. lett. Az előző években elhanyagolt vonalakat felújították. A hálózat közel 30 km hosszú volt, négy gőzmozdony üzemelt. 1927-ben siklópálya (Cseresznyefa rakodó–Inóczi bánya), 1930-ban drótkötélpálya épült (Paphegyi kőzúzda–Inóci kőbánya). 1941-ben a kőbányákat bezárták. A kocsik, mozdonyok javát eladták, csak a Muki és a Triglav nevű mozdony maradt meg. A Triglav nevű gőzmozdony 2007-ben kiállításra került a kismarosi végállomás mellett. A vasút fő feladata a faszállítás lett. Az erdőbirtok és a vasút államosítása 1945-ben történt. A további fakitermelés érdekében újabb szárnyvonalakat építettek az (1947-es évben a Királyrét–Egyházbükk, az 1949-es évben Egyházbükk–Hárs-patak). A menetrend szerinti személyszállítás 1954. május 26-án kezdődött. Ehhez kezdetben házi gyártású nyitott személykocsikat használtak, később tetővel látták el őket. Az 1950-es években MD–40 típusú dízelmozdonyokat állítottak forgalomba, mellettük a gőzvontatás is rendszeres volt. 1962-ben négy darab C50-es típusú mozdony érkezett a vasútra, üzembeállításukkal szűnt meg a gőzüzem. A vasutat 1976. június 6-án Börzsönyi Úttörővasút néven gyermekvasúttá avatták. 1978 tavaszán a hirtelen hóolvadás, a nagy esők több helyen megrongálták a pályát, ezért üzemszünetet rendeltek el. A vasútra szükség volt, ezért 1979-ben megkezdték a újjáépítést. A szárnyvonalakat elbontották és a fővonal pályáját ekkor építették át 760 mm nyomközűre. Síneket és egyéb anyagokat kaptak a Cegléd–Hantháza-vasútvonal bontásából. A forgalom 1981. június 7-én indult újra. Az 1980-as évek második felében csökkenni kezdett a forgalom. 1990-ben Szokolya lakossága átpártolt a Volánbusz párhuzamosan közlekedő, átlagosan tíz perccel rövidebb menetidejű járataira. Ekkor az üzemeltetését az Magyar Úttörők Szövetségétől a börzsönyi erdőgazdaság vette át. A cég 1992. május 18-án rákényszerült a vasút leállítására. Kismarosról a verőcei farakodóhoz vezető iparvágányt 1993-ban zárták ki a forgalomból. A turisztikai célú vasút ezt követően néhány évig az aktuális támogatástól függően időszakosan üzemelt. Az erdőgazdaság neve az Ipoly Erdő Zrt-re változott. 2001-től ismét fejlődés jellemezte a vasútüzemet. 2002-ben a járművek állagvédelme céljából tárolócsarnokot építettek Paphegy állomáson. Ismét megjelent a kisvasúton a gőzvontatás, a gőzmozdony felújítását 2003-ra fejezték be. Azóta meghatározott napokon gőzvontatású vonatok is közlekednek a vonalon. 2007-ben a királyréti végállomás közelében hajtánypálya épült. 2010-ben Kismaroson az 1. számú kitérővágányra, a vágányok átalakításával együtt, 8 jármű befogadására alkalmas, két vágányos járműtároló csarnokot építettek. Ezzel együtt a kismarosi állomásépületet átalakították, akadálymentessé tették. Megállóhelyek A menetidő percben van megadva. (A két végállomás közötti megállóhelyek mind feltételesek.) Kismaros–Verőce-szakasz A kisvasútnak a korábban elbontott szárnyvonalai mellett létezik még egy 1993-ban forgalomból kizárt szakasza. Ez Kismaros állomástól indul, áthalad a Budapest–Szob-vasútvonal hídja alatt, majd balra kanyarodva, a vasúttal (és másik oldalon az Árpád úttal) párhuzamosan halad, hídja van a Morgó-patak fölött, (a 2x9 m-es acélhíd a vonal legnagyobb műtárgya) végül behalad a Verőce vasútállomás melletti Verőcei Fűrészüzembe. A szakaszon több helyen hiányosak a sínek, és egyes útátjárók le lettek aszfaltozva. A 2010-es években felmerült, hogy a forgalmat visszaállítják rajta. Járművek Kezdetben egy Mária nevű gőzmozdonyt használtak, amit fával fűtöttek. A vonalon később több gőzmozdony is dolgozott. A Sándor gőzmozdony 1922-ben az egri érsekség szarvaskői bányavasútjára került. 1941-ben leállították a kőbányászatot. A kocsik, mozdonyok nagy részét eladták. Két mozdony, Muki és Triglav maradt a vonalon. 1954-ben megindult a menetrend szerinti személyforgalom. Ehhez kezdetben házi gyártású, nyitott és tető nélküli személykocsikat használtak. Ezeket később tetővel és lehúzható függönyökkel látták el. A téli forgalomhoz három zárt, fűthető kocsit vásároltak. A vonalra MD-40 típusú dízelmozdonyok érkeztek, de mellettük a gőzvontatás is rendszeres volt. 1962-ben négy C-50-es típusú mozdony érkezett, ezek váltották fel a gőzmozdonyokat. A Triglav mozdony a vasúton maradt, állókazánként működött a paphegyi fűrésztelepen. Különmenetek alkalmából üzembe is helyezték.Ebben az évben kezdték meg a "dunakeszi kocsi" néven ismert kocsitípus beszerzését. Ezek a kocsik csak ide készültek. 1978-ban, mikor a pályát átépítették nagyobb nyomtávra, a járműpark is megváltozott. A Királyrét 11 jelű nyitott személykocsit átalakították az új nyomtávra, de nem állították forgalomba. Királyréten kiállították az M-1 jelű C-50-es mozdonyt, a két dunakeszi személykocsit és még néhány kocsit. Az új járműpark a felszámolt Hegyközi kisvasútról származik. Az elsőként érkező mozdonyt (Mk48,2031) átszámozták Mk48,601-re, később visszakapta eredeti számát. A többi mozdony megtartotta számát. Összesen öt Mk48-as és egy C-50-es érkezett. A C-50-est később a Nagybörzsönyi Kisvasútra irányították. Tíz Bax és két BDax kocsi is érkezett a személyforgalom számára. A forgalom csökkenése miatt a nyolcvanas évek végén már nem volt forgalomban a két poggyászteres, 11 és 12 pályaszámú, és a 10-es pályaszámú személykocsi. 1992-ben a Mátravasút megvásárolta a Királyrét 11 jelű nyitott és két Dunakeszin gyártott zárt személykocsit. Az Mk48,2019 Ausztriába került, majd 1994 szeptemberében a két poggyászteres és további öt személykocsi is ausztriai kisvasutakra került. 2001-től ismét fejlődik a vasútüzem. Paphegy állomáson kétvágányos, 48 m hosszú járműtároló csarnokot építettek a járművek állagmegóvása érdekében. Ismét megjelent a kisvasúton a gőzvontatás, nosztalgiavonatok továbbítására. A gőzmozdony a romániai Szászváros fatelepéről érkezett, felújítása 2003-ra befejeződött. 2003 megkezdődött korszerűsítési program keretében eddig 4 db személykocsi épült Jah sorozatú teherkocsi alvázára. Elektromos szerelvény kifejlesztése 2013 tavaszán kiszivárgott az Ipoly Erdő Zrt. egyik fejlesztésének híre: egy innovatív meghajtású vonatot, ami borús időben és erdei körülmények között is képes a tetejére szerelt napelemek és a fékekből visszanyert energia segítségével közlekedni a kisvasút vonalán. A vonatot 2013 májusában bemutatták a nagyközönségnek is és üzembe is helyezték. A környezetbarát szerelvény 25 km/h sebességgel közlekedhet óránként – noha technikai szempontból ennél többre is képes lenne. Az országban egyedüliként, ezen a vonalon közlekedik a Paphegyen készült, elektromos meghajtású, napelemes, keskeny nyomközű motorkocsi, ami a Vili becenevet kapta. 2018-ra elkészült a második példány. A kisvasút jelenlegi állományát képező járművek Motorkocsik M06-401 "Tobi" becenevű motorkocsi (leggyakrabban ez közlekedik menetrendszerinti forgalomban) 8204 001 "Vili" becenevű elektromos hajtású motorkocsi Mozdonyok 490,2004 (gőzmozdony, nosztalgiameneteket továbbít) Mk48,2014 (rendszeresen közlekedik, felújított elektromos rendszerrel rendelkezik) Mk48,2017 (rendszeresen közlekedik) Mk48,2018 (felújítás alatt) Mk48,2031 (rendszeresen közlekedik) Személykocsik A vasút jelenlegi 5 db Bax típusú személykocsija is a megszűnt Hegyközi kisvasútról származik. A vasút teherkocsikból további négy személykocsit épített a Paphegyen található műhelyében. Ny06 402 (Rendszeresen közlekedik) F06 404 (Rendszeresen közlekedik) F06 405 (Rendszeresen közlekedik) F06 408 (Rendszeresen közlekedik) F06 409 (Rendezvénykocsi, házilag átépítve Bax kocsiból 2010-ben) F06 413 (Rendszeresen közlekedik, házilag építve 2003-ban) F06 417 (Rendszeresen közlekedik, házilag építve 2004-ben) F06 418 (Rendszeresen közlekedik, házilag építve 2005-ben) F06 419 (Gördülő tanösvény, házilag építve 2007-ben) Teherkocsik Négytengelyes teherkocsik vannak tárolva a paphegyi telepen, csak pályafenntartási célra használják ezeket, teherforgalom nincs a vonalon. 5 db. JAH kocsi UBA 50 042 Önürítős kocsi UBA 51 014 Önürítős kocsi Egyéb járművek Tartálykocsi Gyomirtókocsi hajtány Nevezetességek a vasút környékén Kacár-tanya További nevezetességek Megközelítés Kismaros a Duna bal partján, a Budapest–Szob-vasútvonal mentén fekszik, így leggyorsabban vonattal közelíthető meg. A vonatok a Nyugati pályaudvarról óránként indulnak, menetidejük 36 és 56 perc között változik, attól függően, hogy zónázó vonattal megyünk-e, ami Vácig nem áll meg sehol. Kismaros megállóhelyről mindössze egy lépcsőn kell lemennünk, a kisvasút végállomását a vasút keleti oldalán találjuk. A vonatokat a nagyvasúti menetrendhez igazították, így a jegyvásárlás után szinte azonnal indulnak is felfelé. Nyomvonalával végig nagyjából párhuzamosan húzódik a 12 103-as út, így azon mindegyik megállási pontja könnyen megközelíthető. Virtuális Királyrét A Trainz Simulator 2009 program Királyréti változata 2013 februárja óta letölthető. A pálya és a járműpark az 1980-1990-es éveket idézi fel. Fejlesztések A Királyréti Erdei Vasúton 270 millió forintos fejlesztés fejeződött be 2010-ben. Magyarország első kisvasútján felújították a kismarosi végállomást, és egy járműtelep létesült. Megújult a Kismaros–Hártókút állomások közötti pályaszakasz. Egy luxust kínáló rendezvénykocsit és egy motorkocsit újítottak fel. 2020-ban teljes vágányzár elrendelése mellett egyebek mellett részleges pályafelújításra és jármű-felújításra is sor került. A vágányzárat 2021. június 24-én oldották fel. Galéria Jegyzetek Források ↑ Ilyen vonat még sose járt Királyrétnél: hvg.hu, 2013. március 4. ↑ Elindult a világ első napelemes kisvasútja: index.hu, videóriport, 2013. május 4. További információk Az üzemeltető Ipoly Erdő Zrt. honlapja A Kisvasutak Baráti Köre által készített honlap a kisvasutakról A Királyréti Erdei Vasút információs oldala 3D Virtuális Panoráma – Nosztalgia Vasút Királyréten a kisvasút a Geocaching-en A Királyréti Erdei Vasút járművei