NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pałac Andrássych w Tiszadob

Pałac Andrássych w Tiszadob wybudowany został w stylu romantycznym na cześć, jak głosi ustna tradycja, królowej Węgier Elżbiety Bawarskiej, znanej powszechniej jako Sissi, na wzór średniowiecznych zamków rycerskich znad Loary. Historia pałacu Pałac został wybudowany przez Gyulę Andrássyego, pierwszego ministra spraw zagranicznych Austro-Węgier, prawdopodobnie na podstawie projektu Ignáca Alpára w latach 1880–1885. Znajdujący się za pałacem ogród angielski, utrzymywany w dobrym stanie do dzisiaj, został również przez niego założony. Budowla z kilkoma wieżami zawiera elementy stylu neogotyckiego i romantycznego. Pałac wybudowano na wzniesieniu niedaleko brzegu Cisy, co sprawia, że góruje nad jej obszarami zalewowymi. Wschodnia część parku graniczy bezpośrednio z rzeką. Zgodnie z ówczesną modą przed frontem pałacu również urządzono park z poprzycinanymi bukszpanami i cisami oraz piękną rzeźbą Jánosa Fadrusza Uprowadzenie dziewcząt pośrodku. Panoramę nad tą częścią parku zamyka, widoczny w oddali, wulkaniczny stożek góry Tokaj. Park doskonale wpasowuje się w krajobraz. Okolicę parku ozdabiały niegdyś różane altany i krzewy ozdobne. Części parku oddalone od pałacu stworzono przerzedzając istniejące wcześniej lasy łęgowe nad Cisą, w taki sposób, by zachować ich piękno. Na objętych ochroną terenach zalewowych znajduje się zabytkowy zameczek myśliwski. Po II wojnie światowej obszar parku uległ zmniejszeniu i obecnie wynosi 15 mórg katastralnych. W pałacu urządzono dom dziecka. W pałacu znajduje się znane panneau, współczesne dzieło artystyczne romskiego malarza Tamása Péliego o wymiarach 9 × 4,5 m. Restauracja pałacu Projekt o nazwie „Turystyczne i kulturalne wykorzystanie pałacu Andrássych w Tiszadob i powiązanych z nim terenów” w 2009 roku otrzymał 1,738 mld forintów pomocy z Unii Europejskiej w ramach popierania rozwoju turystyki w północnej części Wielkiej Niziny Węgierskiej. Projekt rozwojowy wykonał właściciel nieruchomości, samorząd komitatu Szabolcs-Szatmár-Bereg. Przygotowanie do restauracji pałacu Andrássych oraz otaczającego go środowiska naturalnego pod kątem rozwoju turystyki oraz planowanie szeroko zakrojonych inwestycji w zabytkowym budynku, przeprowadzono pod kierownictwem firmy Zoboki-Demeter és Társai Építésziroda Kft. i we współpracy z m.in. Tiborem Balázsem (B5 Építész Iroda). W ramach tego projektu zwiększono kulturalną i turystyczną atrakcyjność pałacu i parku. W czasie rekonstrukcji nie wybudowano nowych obiektów czy części budowli. Była skierowana na odnowę zewnętrznej części budowli i jej wewnętrznego wyposażenia oraz na poprawę skuteczności jej funkcjonowania. Projekt remontowy zakończył się w czerwcu 2014 r., jednak pałac nie od razu uzyskał pozwolenia na rozpoczęcie działalności. Od 7 grudnia 2015 r. pałac i park są udostępnione do zwiedzania. Zdjęcia zamku Przypisy Linki zewnętrzne Tiszadob ékköve - Petrusák János és Csordás László készülő filmje Légifotók a kastélyról A kastélyspecialista Történeti Kertek Adattára A tiszadobi Andrássy-kastély felújítási projekt információs oldala
Andrássy-kastély (Tóalmás)

Az Andrássy-kastély Tóalmáson, Pest vármegyében található. A kastély Prónay Gábor már 1737 előtt számos cseréptetős gazdasági épületet és lakóházat építtetett a faluban, özvegye, Róth Éva pedig a község északnyugati részén lévő dombocskán emeletes kastélyt (ma Öregkastély a neve, magántulajdonban van, romos állapotú). Lakója a 19. század elején báró Prónay Sándor; ő alakíttatta ki a kastélytól délnyugatra a Bócz-kertnek nevezett parkot, 60 hold területen, amely akkoriban Pest vármegye egyik legszebb parkjának számított, tavakkal, fürdőházzal, emlékkövekkel. A parkban a honfoglalás ezredik évfordulójára, a Millenniumra Wahrmann Renáta Ybl Lajos (más források szerint Nay Rezső Rudolf és Strausz Ödön) tervei alapján 1894–95-ben 50 szobás, fényűző, barokk stílusú kastélyt építtetett, előcsarnokában íves kétkarú falépcsővel, amely a párizsi opera lépcsőjének másolata; a kastélyhoz az akkor divatos kialakítású, fémszerkezetű üvegházat emeltetett, az elhanyagolt kertet angolparkká alakíttatta. Az épület a 20. század első felében, a második világháborúig a csíkszentkirályi, krasznahorkai és pesti palotákat birtokló Andrássy család tulajdonában volt, akik ezt a kastélyukat nyaralásra és vadászatok alkalmával használták. A háború után a kastélyt államosították, berendezése elveszett, az épület megrongálódott. Később a SZOT kezelésében gyermeküdülő lett. 1989-től a WOL Élet Szava Magyarország Alapítvány tulajdonában van. A kastélypark A 29,5 hektáros park napjainkban is értékes növények lakhelye. A parkban neoreneszánsz stílusú víztorony emelkedik, amely érdekes ipartörténeti emlék. 2013-ban újították fel az üvegházzal együtt. Az idős fáiról nevezetes kastélypark a nyolcvanas évek óta helyi jelentőségű természetvédelmi terület, amely – a WOL által szervezett nyári táborok idején kívül – szabadon látogatható. A kastély mellett bal felől induló földúton haladva a Beretvás-kúria romos épülete tűnik fel, a főúton pedig a termálstrandhoz és kempinghez jutunk. Szemben a római katolikus templom áll. Érdekesség Az 1960-as és 70-es években a kastély és környéke több film forgatásának helyszíne volt: 1964/65-ben itt vették fel A tizedes meg a többiek külső jeleneteit, 1969 nyarán pedig A nagy kék jelzés című filmet, Nádasy László rendezésében. 1970-ben a Só Mihály kalandjai, 1971-ben a Csárdáskirálynő filmfeldolgozását. 1984-ben a Különös házasság tévésorozatot. 2024-ben a három Oscar-díjat nyert A brutalista című film néhány jelenetét. Képek Jegyzetek Források Andrássy-kastély a Vendégvárón Tóalmás - Andrássy-kastély
Szent Ágoston-templom

A Szent Ágoston-templom Pécs egyik katolikus temploma. Története Középkor 1999-ben, a templom körüli tér rendezésekor, majd 2009-ben, az Európa Kulturális Fővárosa-projekt keretében ásatásokat végeztek, melyből többek között kiderült, hogy a területen a 12. században temető volt található. Az ásatások a jelenlegi templomtól keletre feltárták a középkori Szent Miklós-templomot. A templom feltehetően az 1130-as években épült, melyet az Ágoston-rendi szerzetesek a 13. században kaptak meg. Ezt a templomot a 14. században lebontották és helyére új, gótikus stílusú templomot építettek síkmennyezetes hajóval, boltozott kórussal. A templom magassága 30 láb (11,4 m) volt. Később az északi oldalon megépült a kolostor zárt udvarral és kerengővel, az udvarban kúttal. Feltehetően itt működött a rend főiskolája. A törökök a város eleste után eleinte mecsetként használták, majd 1620 után lebontották. Köveiből épült az a mecset, amiből később a mai Szent Ágoston-templomot építették. A Szent Miklós-templom romjai az EKF-projekt során bemutatásra kerültek, mely szabadon látogatható. Török kor A templomot a törökök lebontották, és köveiből a közelben dzsámi vagy mecset épült, melynek szamárhátíves ablakai részben ma is láthatóak a déli falban. Ágoston rendi idők A török kiűzése után, 1710-ben telepedtek le ágostonrendi szerzetesek. A rendház a mai plébánia területén épült, a templomot a dzsámi maradványaiból építették. A templom 1750-ben leégett. 1912-ben alakították át eklektikus stílusúvá. A templom egyhajós, oltára a 18. századból származik, festményei nagyrészt az 1930-as években készültek (Gebauer Ernő, Gádor Emil, Szelle Stefán Henrik által). A templomnak 1889-ből származó Angster-orgonája van. A 28 méteres templomtoronyban 3 harang van, a nagyharang 1828-ban, a közép- és lélekharang 1929-ben készült. 2004 szeptembere óta a templom toronyórája bányászritmusra íródott zenés játékot ad. Jegyzetek Források Szent Ágoston templom, Pécs - Utazitthon.hu Archiválva 2009. július 10-i dátummal a Wayback Machine-ben További információk Képek a templomról
Univerzitní knihovna (Budapešť)

Univerzitní knihovna (maďarsky Egyetemi könyvtár) je nástupkyní Bibliotheca Universitatis, která byla založena Jezuity v roce 1561 v Trnavě. Až do výstavby Národní Széchenyiho knihovny měla roli národní knihovny. Současná budova, která se nachází na náměstí Ferenciek, byla postavena v roce 1876 podle plánu Antala Szkalnitzkyho. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bibliothèque universitaire (Budapest) na francouzské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzitní knihovna v Budapešti na Wikimedia Commons
Bibliothèque universitaire (Budapest)

La Bibliothèque universitaire (en hongrois : Egyetemi könyvtár) désigne l'une des bibliothèques de l'Université Loránd Eötvös de Budapest. Elle est l'héritière de la Bibliotheca Universitatis, fondée par les Jésuites en 1561 à Nagyszombat. Jusqu'à la construction de la Bibliothèque nationale Széchényi, elle joue le rôle de bibliothèque d'État. Le bâtiment actuel, situé sur Ferenciek tere a été édifié en 1876 sur les plans d'Antal Szkalnitzky, dans un style éclectique. Sciences de l’information et bibliothèques Portail de Budapest
Бібліотека Будапештського університету

Бібліотека Будапештського університету (угор. Egyetemi Könyvtár) — одна з головних бібліотек м. Будапешт (Угорщина). Історія Основи бібліотеки були закладені орденом єзуїтів в 1561 р. як бібліотека коледжа в Тирнау (зараз Трнава) в колишній Верхній Угорщині. В 1635 р. після заснування університету Тирнау, бібліотека коледжу стала університетською бібліотекою. В 1777 р. університет і бібліотека були переведені в Буду, а в 1784 р. — в Пешт. Сучасна будівля на площі Ференца (угор. Ferenciek tere) збудована в 1876 р. за планом Антала Шкальницького Фонди До заснування Національної бібліотеки ім. Сечені вона діяла як національна бібліотека, її історична колекція тепер є частиною національної культурної спадщини. Фонди бібліотеки формувалися більше 400 років й нині мають понад 2 мільйонів бібліотечних одиниць, зокрема: близько 1 600 000 томів книг; 220 000 томів журналів; 300 середньовічних дипломів, 1200 стародавніх гравюр та ін. Архів рукописів містить колекцію з майже 200 кодексів, в основному латинською мовою, серед них є такі, що раніше входили до бібліотеки Корвініана, а також колекцію від єзуїтських істориків і збірку цехових листів (Litterae Coehales). Колекція інкунабул в університетській бібліотеці налічує близько 9600 бібліографічних одиниць XVI століття, майже 11 000 бібліографічних одиниць XVII століття і близько 45 000 видань XVIII століття. Цей заклад є переважно бібліотекою релігійної історії та науки, філософії, а також середньовічної та сучасної історії й має статус публічної бібліотеки. Окрім центральної бібліотеки, університетська бібліотека має мережу з восьми факультетських бібліотек. Бібліотеки факультетів Факультетська бібліотека юридичного факультету Факультетська бібліотека лікувально-педагогічного факультету Факультетська бібліотека філософського факультету Факультетська бібліотека факультету комп'ютерних наук Факультетська бібліотека педагогічного і психологічного факультету Факультетська бібліотека факультету початкової і середньої шкіл Факультетська бібліотека наукового факультету Факультетська бібліотека факультету соціальних наук Галерея Див. також Будапештський університет Примітки Посилання Офіційний сайт бібліотеки
Apponyi-kastély (Medina)

Az Apponyi-kastély Tolna vármegye egyik műemlék épülete, Medina déli részén, a településbe beolvadt Pusztakápolna területén található. Története A pusztakápolnai 1760 körül épült kápolnapusztai (vagy pusztakápolnai) barokk kápolna a körülötte fekvő mintegy 1200 holdas birtokkal, kúriával 1850 körül került hőgyészi Apponyi Károly birtokába. A kúria építéséről nem maradt fenn írásos adat, de az 1856-60-as katonai felméréskor már mai formájában állt. 1890-ben a birtokot Apponyi Géza örökölte. Fia, az 1888. március 12-én született Rudolf 1915-ben Bécsben kötött házasságot báró Holt Franciskával. 1915-ben, az otthonukká lett úrilakot bővítették kastéllyá. A II. világháború után iskola lett, és ennek megfelelően alakították át. Az 1930-as években épült északi toldalékot az 1980-as években lebontották. Az épületben 1951-től 2002-ig általános iskola működött. A kastélyt 2008-2010 között a VLM Építésziroda tervei alapján állították helyre. 2011 óta az Apponyi Kiskastély nevű kastélyszálló működik benne, melynek megnyitóján Jiří Menzel egy libanoni cédrust ültetett a kastély parkjába. A kastélyban egy veteránautó gyűjtemény is megtekinthető. Leírása Jegyzetek
Aquasziget

Az Aquasziget Termál-, Élmény- és Gyógyfürdő Esztergom fürdőkomplexuma, Finta József Ybl- és Kossuth-díjas építész tervezte. A fürdő 2005 novemberében nyílt meg. A Finta József Ybl- és Kossuth díjas építész által épített Aquasziget Esztergom egyedülálló fürdőzési lehetőségeket kínál. A vendégek kikapcsolódását az Élményfürdő, a Wellness Világ, fitness terem, maszázs biztosítja. A fürdőben két különleges pihenő helyiség is található, amely garantált testi-lelki felüdülést nyújt. Az Aquaszigeten számos baba-mama szolgáltatás is igénybe vehető, valamint fitnesz és sportolási lehetőségek is biztosítottak. Az élményfürdőben sokféle szolgáltatás biztosítja a vendégek kikapcsolódását – van élménymedence, pihenőmedence, gyermekmedence, pezsgőfürdő, csúszda, kültéri pihenőmedence, kültéri úszómedence, infraszauna, játszóház, baba-mama szoba. A beltéri élménymedence sodrófolyosóval, gejzírrel, nyakzuhanyokkal, vízeséssekkel, vízgombával, buzgárokkal, dögönyözőkkel, mászófallal. A pihenőmedence dögönyözővel, oldalmasszázzsal, nyakzuhanyokkal, ülőpaddal kellemes kikapcsolódást biztosít az arra vágyóknak. A jacuzzi medence kellemesen meleg vize és buzgárjai átmasszírozzák az elgyötört testet. A belső gyermekmedence vizet spriccelő bohóccal különleges élmény a gyermekeknek. A két csúszda különleges effektekkel és időmérővel kiváló helyszíne a szórakozásnak. A nyári időszakban a külső strand is nyitva áll a látogatók számára, ahol élménymedence, hullámfürdő, úszómedence, gyermekmedence, csúszdák, óriás játszótér és strandröplabda pálya is található. Az kültéri élménymedence vízeséssel, vízköpőkkel, gejzírrel, levegőbefúvással és hullámeffekttel, valamint a külső gyermekmedence kis csúszdával egész napos szórakozást nyújt a kicsiknek. Van itt még egy 72m, és egy 93 m hosszú csúszda. A fürdő számos wellness szolgáltatást is nyújt, különböző fajta szaunákkal, gőzfürdővel, fitneszteremmel, pezsgőfürdővel, élményzuhanyokkal, Kneipp-taposóval és pihenőkkel. Találunk itt finn, gyógynövényes, fény és rózsa szaunát is, melyek közül az utóbbi fürdőruhában is igénybe vehető. A Wellness Világban lepedőt és korlátlan ásványvízfogyasztást biztosítanak a vendégek részére. A szolgáltatásokat 16 éven felüli vendégek használhatják. Fürdőruha használata nem ajánlott a szaunában – így az Aquasziget teljes Wellness Világa is naturista terület (a közösségi terek kivételével) – mivel lassítja a keringést és megakadályozza az izzadást. Szaunamestereink minden délután-este szaunaszeánszokat tartanak, melyek különleges élményben részesítik a vendégeinket. Szolgáltatások wellness: masszázs (svéd, frissítő, stresszoldó, manager, gyógynövényes, talp, gyerek), szauna (finn, hang-fény, gyógynövényes, infra, gőzkabin), vizes élmények (Kneipp taposómedence, élményzuhanyok, japán medence) egyéb szolgáltatások: sport (fitness terem, strandröplabda/foci pálya), gyermekbarát (baba-mama szoba, játszó szoba, játszótér csúszdával) Jegyzetek További információk Hivatalos honlap
Aquincum Military Amphitheatre

The Aquincum Military Amphitheatre is the greater of two amphitheatres in Budapest, Hungary, the other being the Aquincum Civil Amphitheatre. It is located in the Obuda district, just north near the Danube river. It was built around 145, during the reign of emperor Antoninus Pius. See also List of Roman amphitheatres References "Aquincum Museum". www.aquincum.hu. Archived from the original on 2012-03-19.
Amphithéâtre militaire d'Aquincum

L'amphithéâtre militaire d'Aquincum (en hongrois : aquincumi katonavárosi amfiteátrum) désigne les vestiges d'un ancien amphithéâtre romain, situés dans le 3e arrondissement de Budapest. Voir aussi Article connexe Amphithéâtre civil d'Aquincum Lien externe Ressource relative à l'architecture : Amphi-Theatrum Portail de Budapest Portail de la Rome antique • section Empire romain Portail de l’archéologie
Aquincumi katonai amfiteátrum

Aquincum katonai (katonavárosi) amfiteátruma a település két arénája közül a nagyobbik. A másik a polgárvárosi amfiteátrum. A katonai amfiteátrum a mai Budapesten a katonai tábortól délre, a III. kerületi Nagyszombat utca – Pacsirtamező utca – Viador utca – Szőlő utca által határolt területen található. Története Egy építési felirat szerint a gyakorlóteret 145 táján, Antoninus Pius császár uralkodása alatt építették át kőamfiteátrummá. Az építési munkát a Legio II Adiutrix műszaki alakulata végezte. A lelátó külső falainak a hossztengelye 131,8 méter, a kereszttengelye 108,4 méter. Az aréna mérete 89,6 x 66,1 méter (nagyobb, mint a római Colosseumé). Hatalmas méretét az indokolhatta, hogy katonai gyakorlatozásra is felhasználták. Ezt a feltevést az is bizonyítja, hogy a kerítőfal, az aréna és az alépítmény sarkantyúfalait pontosan megszerkesztették. Formája elliptikus, és egy természetes mélyedés helyén alakították ki. Az ásatások szerint ezt a mélyedést az Aquincumban állomásozó légió már az 1. századtól használta katonai gyakorlótérnek. A többi dunavidéki amfiteátrumhoz hasonlóan ez is földamfiteátrum volt. A nézőteret földtömegre építették, mindössze huszonnégy U alakú falrész és a podiumfal épült kőből. Az amfiteátrum 10-13 ezer néző befogadására volt alkalmas, és a nézőteret boltozott lépcsősoron lehetett megközelíteni. A sarkantyúfalak és a boltozott lépcsőrendszerek maradványain túl megmaradt az arénát övező, eredetileg 4 méter magas belső fal is, ami a nézőket védte a vadállatoktól. Ebben a kőfalban 5 cella van, amiben az állatokat őrizhették. Az északi kapunál lévő fülke a porta Libitinae nevet viseli, a keleti oldalon lévő lehetett Nemesis szentélye, aki az amfiteátrumi játékok védőistennője volt. Innen feliratos oltárkövek kerültek elő. A késő római korban erődítménynek használták. A longobárdok 6. századi jelenlétére utal, hogy a déli kapuban elfalazva ezüstkincset találtak. Az építményt azonban nemcsak a longobárdok, herulok, avarok, hanem a honfoglaló magyarok is használták; egyes vélemények szerint Kurszán várával azonosítható. A középkorban az amfiteátrum földdel töltődött fel, az újkorban vesztőhelynek használták, majd házakat építettek rá. Az épületet ekkor Királydombnak nevezték, és a külsejéből többen sejtették eredeti funkcióját. A próbaásatásokat Nagy Lajos indította be, 1932-ben, majd miután lebontották a jellegzetes óbudai házakat, Szilágyi János és Nagy Tibor vezetésével 1938–1941 között tárták fel. A műemléki helyreállítás Gerő László tervei alapján valósult meg az 1940-es évek elején, a helyszínen talált építőanyag segítségével. Ajánlott irodalom Gerő László: Az Óbuda-Királyhegyen feltárt római katonai amfiteátrum helyreállítása (Technika 22, 1941) Szilágyi János: Aquincumi amfiteátrumok (Bp., 1956) Lásd még Aquincumi Múzeum Fürdőmúzeum Aquincumi vízvezeték Pannonia (provincia) Források "Aquincumi Múzeum". www.aquincum.hu. 2012. március 19. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2010. május 18.. Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 46–47. o. ISBN 963-05-6410-6
Военный амфитеатр в Аквинкуме

Военный амфитеатр — одна из главных достопримечательностей среди руин древнеримского города Аквинкум. Один из двух амфитеатров римского города (второй — менее объёмный гражданский амфитеатр). Располагается в нескольких километрах к югу от основной территории Аквинкума. Ныне находится на территории Будапешта (в Обуде). Амфитеатр построен в середине II века н. э. Это один из крупнейших амфитеатров, построенных римлянами вне Италии. Амфитеатр использовался для гладиаторских боёв, схваток с дикими животными и наумахий. Здание имеет форму эллипса, большая ось арены длиной 89 м, малая — 66 м. В амфитеатр вело 20 ворот. В нём могло разместиться около 12 000 зрителей. Примечания
Musée hongrois d'histoire naturelle

Le Musée hongrois d'histoire naturelle (hongrois : Magyar Természettudományi Múzeum, Musée hongrois d'histoire naturelle, prononcé [ˈmɒɟɒɾ ˈtɛɾmeːsɛttudomaːɲi ˈmuːzɛum]) est un musée situé à Budapest en Hongrie, fondé en 1802. Historique Le musée est fondé en 1802, grâce au don d'une partie de leur collection par Ferenc Széchényi et son épouse Julianna Festetics (hu). Emplacement Ce site est desservi par la station Klinikák : et Nagyvárad tér : 24. Notes et références Annexes Articles connexes Liste de musées d'histoire naturelle Liens externes Sites officiels : (hu) www.nhmus.hu et (en) www.nhmus.hu/en Ressources relatives à la recherche : Biodiversity Heritage Library CrossRef Horizon 2020 Portail des musées Portail des sciences Portail de Budapest
Assisi Szent Ferenc-templom (Ferencváros)

Az Assisi Szent Ferenc-templom („belső-ferencvárosi plébániatemplom, Bakáts téri templom”) Budapest IX. kerületében, a Bakáts téren álló római katolikus templom. A kerület legnagyobb temploma. Stílusa eklektikus, háromhajós, kereszthajó elrendezésű műemlék templom, a homlokzata előtt toronnyal. Története A belső-ferencvárosi plébánia története a tatárjárás utáni évektől ismert. Pesterzsébetfalva, később Szentfalva egyháza a török uralom alatt elpusztult. A Boráros téren állt egy Pusztatemplom nevű templom romja a 18. századig. 1822-ben bízták meg a pesti ferenceseket új plébánia megszervezésével, tőlük 1900-ban vette át a főegyházmegyei papság. 1923-ban három új plébánia alakult. A mai templomot Ybl Miklós építette 1867 és 1879 között, a francia román stílushoz igazodva. Előtte egy 1822-ben épült, de az 1838-as pesti árvízben megrongálódott templom állt a helyén. 1879. április 24-én szentelték fel. A második világháború után Gerő László építész állította helyre. Felújítására egy 2017. novemberi kormányhatározat egymilliárd forintot biztosított. A felújítás első üteme – melynek során megújult a homlokzat és a templomkert, az altemplomban pedig urnatemetőt alakítottak ki – 2019-ben fejeződött be. 2019 őszén indult a rekonstrukció második fázisa, amely a belső tér felújítására összpontosít. Épület A templom háromszögű oromzatának mezőjében Feszler Leó Krisztus-domborműve látható, fölötte Szász Gyula Szent Ferenc-szobra. A harangtorony nyolcszögű sisakban végződik, mellette jobbra és balra kis tornyok vannak. Az oldalhomlokzatok ötmezősek, támpillérrel, középen oszlopos bejárati ajtóval. A kereszthajónak nagy hármas ablaka van; a szentély félköríves záródású. Az egész templom alatt neoromán, oszlopos, kereszthajós altemplom van, amely az építkezés befejezéséig templomul szolgált. Az északi külső falon lévő Szent Ferenc-szobrot Strobl Alajos készítette, belül a szentélyben freskók láthatók Than Mórtól és Lotz Károlytól, valamint egy Ferenczy Béni által készített Szent Antal-szobor. A templom tornyában három harang „lakik”. Galéria Jegyzetek Források ↑ Plébánia honlap: "Assisi Szent Ferenc-plébánia". szentferencplebania.hu. 2011. 2011. április 27. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. május 4.. ↑ Budapest lexikon: Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 429–430. o. ISBN 963-05-6410-6 További információk Zakariás G. Sándor: Budapest. Budapest, 1961 "Római katolikus plébániatemplom". Műemlékem.hu. Hozzáférés: 2017. május 19.. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)