NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Diószeghy-ház (Miskolc, Erzsébet tér)

A Diószeghy-ház Miskolc Belvárosában az Erzsébet tér 5. szám alatt áll. Bal oldali szomszédja az Akadémiai Bizottság palotája. Története A Pap-malom helyén egy leendő tér tudatos kialakítása 1891-ben kezdődött. A malomárok és a malom helyének betömése után közel egy időben kezdték építeni az Erzsébet fürdőt és Diószeghy György főjegyző egyemeletes lakóházát. Az épület határait rosszul mérték ki, így a térre néző főhomlokzat ferde, eltért a szabályozási vonaltól. Ezt úgy igyekeztek eltüntetni, hogy jelentősen feltöltötték a tér épület előtti részét. Ma a Borsod-Abaúj-Zemplén Vármegyei Ügyvédi Kamarának ad helyet az épület, és számos ügyvédi iroda is van benne. Leírása A kilenc axisú, az emeleten 4+2+4, a földszinten 4+kapu+4 tengelyes épület klasszicizáló eklektikus stílusú. A ház térre néző homlokzatát a földszinten és az emeleten is egyenes záródású ablakok törik át. Ez csak a középrizaliton változik meg, a földszint kosáríves, kőkeretes kapujával és az emeleti ikerablakkal. Az épület széleit kváderezés emeli ki. A klinkertégla homlokzat fehérre meszelt kőkeretes ablakai az emeleten és a földszinten is egyenes szemöldökdísszel rendelkeznek. A különbség csak annyi, hogy az emeletiek szemöldökdíszeit kétoldalt konzolok középen trapézdísz támasztja alá, felettük fehéren „hagyott” tükrökkel. A középrizalit ablaka háromszögű nyitott tetejű timpanonnal díszített. A tetőtérben, a rizalit teljes szélességében megjelenő ikerablakos oromzatot is hasonló dísz koronázza. Az épület kissé rossz állapotban található. Képek Források Dobrossy István, Barna György: Miskolc belvárosa; Házak, emberek, történetek. Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc, 2010. ISBN 978-963-88991-0-1
Kakuszyho dům

Kakuszyho dům (maďarsky Kakuszy-ház) je památkově chráněný obytný dům v Segedínu, jediný chráněný dům se střechou tohoto typu v tzv. Horním městě (Felsőváros). Budova bývala kdysi jednou z nejznepokojivějších příkladů chátrajících památek v Maďarsku. Budova stojí na vnějším okraji historické čtvrti Felsőváros v Segedínu, na ulici Csaba ut, na pomezí panelové a tradiční zástavby. Osa budovy nesměřuje kolmo k ulici a průčelí tak nepřiléhá pevně k uliční čáře. Dům byl postaven v roce 1889 na pozemku, který se uvolnil v souvislosti s velkou povodní z roku 1879. Rodina Kakuszyů jej vlastnila až do 70. let 20. století, poté jej maďarský stát prohlásil z akulturní památku a odkoupil. Po roce 1989 byl převeden na nadaci, která jej měla opravit, nicméně tak nebylo učiněno. Dům byl v roce 2000 v havarijním stavu, v roce 2005 se zřítila jedna stěna a polovina domu zůstala bez střechy. V roce 2011 byla budova následně vrácena státu a zrekonstruována v letech 2013 a 2014. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kakuszyho dům na Wikimedia Commons Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kakuszy-ház na maďarské Wikipedii.
Kakuszy-ház

A Kakuszy-ház (egyes forrásokban Kakuszi-ház; korábban városszerte ismert nevén a Csaba utcai rom) egy műemlék lakóépület Szegeden, az egyetlen védett napsugaras homlokzatú ház Felsővároson. Az épület korábban a kallódó, romló állagú műemlékek egyik legriasztóbb magyarországi példája volt. Az épület Szegeden, a történelmi Felsőváros külső peremén, a panelházas és a hagyományos beépítésű területek határán áll. Az épület tengelye nem merőleges az utcára, így az utcai telekhatárra épült homlokzat vonala a ház hosszanti tengelyét rézsútosan metszi. A ház a korábban szegedi jellegzetességnek számító napsugaras oromzattal épült, ezen oromzat a 2008-as tüzet is túlélte. Az épület utcai szobájának mennyezete eredetileg díszítőfestést viselt, ez az utcai szoba kiégésekor és a plafon leszakadásakor vélhetően megsemmisült. A 2010-es évek derekán a ház kritikus műszaki állapotban volt. A tető jelentős része megsemmisült, az épület vakolata szinte teljesen lepergett, a szobákban fás szárú növények nőttek. Az épület nagy szegedi árvíz utáni újjáépítés során épült. A Kakuszy-ház terveit 1889-ben Kakuszi József kérésére készítette Kakuszy István. A város az építkezést 1889. január 31-én engedélyezte, az épület műszaki átadására alig fél évvel később, július 6-án került sor. A házat az építtető család használta egészen 1976-ig, amikor a Magyar Népköztársaság azt műemlékké nyilvánította és megvásárolta. Az épület a rendszerváltás utáni zavaros jogi helyzetben került az államot képviselő Kincstári Vagyoni Igazgatóságtól egy civil szervezet, a Mozgáskorlátozott Fiatalok Rehabilitációs és Sportcentruma Alapítványának kezelésébe. Az alapítvány munkálatokba kezdett az épület udvarán, ám csak a tervezett létesítmények torzójáig jutott. Az időközben tönkrement alapítványtól az épület a Mozgáskorlátozottak Csongrád Megyei Egyesületének kezelésébe került. Az Egyesület tervei kezdetben a Kakuszy-ház irodává alakításáról szóltak, ám források híján végül nem tudtak mit kezdeni a telekkel. Az egyre pusztuló műemlék épület a 2000-es évek derekára kritikus állapotba jutott. 2005 telén a tető utca felőli része megrogyott, a cserepek az udvarra csúsztak, az épület fele tető nélkül maradt. 2008 telén az épület részben leégett. 2010-ben a Mozgáskorlátozottak Csongrád Megyei Egyesülete már szabadulni szeretett volna az épülettől, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő azonban elzárkózott az időközben teljesen rommá vált ház visszavételétől. A műemlék végül 2011-ben került vissza az állam tulajdonába. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hozzákezdett a ház újjáépítésének előkészítéséhez: elkészíttették a felújításhoz szükséges szakvéleményeket és megszerezték az építési engedélyt. A rekonstrukció kezdetét 2013-ra tervezték. A felújítás 2014 májusára készült el. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Kakuszy-ház témájú kategóriát.
Martinkertvárosi református templom

A Martinkertvárosi református templom Miskolc Martinkertváros városrészében található, a Tóth Pál és a Gyöngyösi István utcák sarkán. Története A Martintelepen templom építésének gondolata már az 1900-as évek elején felvetődött, amikor a városrész református vallású lakossága a Belvárosi templomba járt istentiszteletre. A húszas évektől kezdve van istentisztelet a város ezen részén, de ekkor még templom és lelkész nélkül. A templomot végül 1929-ben kezdték el építeni 1929. szeptember 5-ei alapkőletétel után. A templom teljesen 1930-ra készült el. A monumentális egyházi építmény tervezője Szeghalmy Bálint városi főmérnök volt, aki a késő szecesszió stílusában alkotta meg a templomot. A templomot Kerekes József és Ecsedy Jenő építészek építették. Források Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 2.. Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc. 253–260. old. ISBN 963-02-9759-0
Pataky–Argay-ház

A Pataky–Argay-ház Miskolc Belvárosában az Erzsébet tér 1. szám alatt áll. Balról a Steinfeld-ház, jobbról az Akadémiai palota határolja. Az épület helyi védelem alatt áll, és meglehetősen rossz állapotban van. Története A városi fürdő és a szemközti Diószeghy-ház még a Kereskedelmi és Iparkamara székházánál korábban felépült. A kialakuló tér nyugati oldalát viszonylag könnyű volt kialakítani, mert az egész terület a Miskolci Fürdő Rt. tulajdona volt. A leendő tér keleti oldalán azonban sikátorral, malomárokkal és zegzugos, földszintes beépítésekkel volt terhes az „utcakép”. A sarki épületet a város lebontatta, majd később, 1894-ben felépült a ma is álló kétemeletes (akkor egyemeletes), eklektikus palota, amely a Széchenyi utcára és az Erzsébet térre is homlokzattal néz. Az ezt követő épületet Pataky Sándor emeltette a saját telkén és azon álló földszintes építmény helyén, amely, mint ahogy az előző épület is, a szabályozási vonalba esett. Így épült fel a tér akkor egyetlen kétemeletes háza. Leírása Az eklektikus, ötaxisú, nyeregtetős lakóháznak a szélein enyhén kiugró rizalitokat alakítottak ki. Az épület összes nyílása egyenes záródású. Az első és második emeleti, szélső ablakok két oldala éppúgy, mint a teljes földszinti traktus kváderezett kialakítást kapott. A mai jellegtelen műkő lábazat az ablakok párkányáig húzódik. Az ablakok egyszerűen profilírozott stukkókeretelést kaptak, melyek záradékát két trapéz zárókő metsződéséből alakították ki. A kapu szélessége alig haladja meg az ablakok szélességét, így csak személyforgalom lebonyolítására alkalmas. Az első emeleti osztópárkány az első emeleti ablakok könyöklőpárkányának magasságában megismétlődik. Az első emeleti ablakok konzolos, kártusos keretelést kaptak. A konzolok tartják az ablakok timpanonos szemöldökdíszeit. A kapu felett a kovácsoltvas kosarú erkélyt konzolok támasztják alá, és pergola díszíti. A második emeleti zóna ablakainak keretelése a földszinti mintát követi, azzal, hogy itt az ablakok egyenes szemöldökpárkánya kettes, illetve hármas konzolos alátámasztást kaptak. A koronázópárkány erőteljes, függőlemezekből, azokat elválasztó lécekből, felette rozettás tárcsákból áll. A teljes falszélességet sarkított fekvő tükrökkel tagolt fríz tölti ki. Az épület máig megőrizte eredeti hófogó rácsait. Források Az Erzsébet tér kialakulása és „ékei”. In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 1994. 121–125. o. ISBN 9639311499 Pataky–Argay-ház. In Barna György – Dobrossy István: Miskolc belvárosa: Házak, emberek, történetek. Miskolc: Lézerpont. 2010. 80–81. o. ISBN 9789638899101
Rósa-ház

A Rósa-ház a szegedi Stefánia palotasorának egyik jelentős műemlék épülete. Az eklektikus stílusú házat az 1879-es nagy szegedi árvíz után elbontott várépület helyén kezdték építeni 1882-ben, tervezője Petsch Ede volt. Építtetője és első tulajdonosa Rósa Izsó szegedi ügyvéd, aki itt helyezte el vállalkozása reprezentatív irodáit. Később a Lloyd Biztosító és a Gabonakereskedők Szövetsége költözött az épületbe. Az L alakú saroképület hosszanti oldala a Stefániára, rövidebb oldala a Nemzeti Színházra néz. A Nemzeti Színház felé néző oldal földszintjét hagyományosan kávéházak foglalják el. Már az épület működésének első évében megnyílt Sicherman József kávéháza, a rendszerváltás évei óta pedig étterem működik a földszinten. A 2000-es években az épület legjelentősebb használója az Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság volt. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Rósa-ház témájú kategóriát. "Csongrád megyei Örökségtár – Szeged" (magyar nyelven). Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Hozzáférés: 2013. szeptember 10.. Török Imre György (1992). "Az egykori Lloyd-palota ma igazgatósági székház" (PDF). Vízpart. 1 (2): 4. 2014. augusztus 8. dátummal az eredeti (PDF) címről archiválva. Hozzáférés: 2017. április 24.. : Unknown parameter |month= ignored (súgó)
Simay–Holczer-kastély

A Simay–Holczer-kastély a Székesfehérvárhoz tartozó Kisfaludon található. A kastélyt az 1900-as években építették, romantikus stílusban. Feltehetőleg Adamek Ferenc mérnök tervezte. 1945 után termelőszövetkezeti tulajdonba került. Parkját ekkor számolták fel. A kastély utolsó tulajdonosa Simay Lajos volt, aki Ausztriába menekült a háborút követő üldöztetések elől, feleségét, Rezi Rózsát hátrahagyva, akit az ÁVH-sok elfogtak, és vagyonától megfosztva válásra kényszerítettek. Simay Lajos vissza akarta igényelni az államtól kastélyát, és egyéb elvett ingatlanait, de azok igazolására nem tudott felmutatni hivatalos iratokat, mivel feleségétől azokat elkobozták annak idején. Jelenleg az épület üresen áll. A kastély előtti kertben látható obeliszk körül szovjet katonai temető fekszik. Források Kastélytulajdonos lettem Szégyenfolt a város szélén - ki temeti újra a halottakat? Archiválva 2013. november 1-i dátummal a Wayback Machine-ben
Steinfeld-ház (Miskolc)

A Steinfeld-ház Miskolc belvárosában, a Széchenyi István utca 2. szám alatt áll. A saroképület északi homlokzata a Széchenyi utcára, a nyugati az Erzsébet térre néz. Az épület helyi védelem alatt áll. Története Az 1600-as évek végén ezen a telken egy nemesi kúriát jegyeztek fel az összeírások, ez volt az egykori Szirmay-kúria. A kúria az 1781-es tűzvészben leégett, majd földszintes épületet emeltek helyére, amit az 1878-as árvíz döntött romba. A telek új tulajdonosa, Steinfeld Zsigmond új, kétszintes ház építésére kért építési engedélyt. A földszinti helyiségek és üzletek kialakításához felhasználták a régi építmény maradványait. 1989-ben, az egységes utcakép kialakítása érdekében újabb emelet került az épületre. Leírása A kétemeletes, eklektikus stílusú épület északi homlokzata 5 (1+3+1), nyugati homlokzata 8 (1+6+1) axisú. A Széchenyi utcára néző homlokzat minden nyílása, beleértve a földszintieket is, egyenes záródású. (A földszintet az első és ötödik tengelyben egykor félköríves portálok törték át.) A földszintet a középső három tengelyben négy dór lizéna és kváderezés emeli ki. Az első emeleten az ablakokat a szélső két tengelyben sima tükör köténydísz, míg a középsőket baluszteres mellvéd díszíti. Források Dobrossy István, Barna György: Miskolc belvárosa; Házak, emberek, történetek. Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Miskolc, 2010 ISBN 978-963-88991-0-1
Szent-Györgyi Albert Agóra

A Szent-Györgyi Albert Agóra Szeged egyik közművelődési intézménye, amelyet 2012-ben adtak át. A Kálvária sugárút, Jósika utca, Londoni körút, Gogol utca által közrefogott területen található. A 6700 négyzetméter területű, amelyből 1700 parkosított. A 2 milliárd forintos beruházás 83%-át európai uniós támogatásból fedezték, az Agora program keretében, kivitelezője a KÉSZ Építő Zrt. volt. Tevékenység A Szent-Györgyi Albert Agórában az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont látványlaboratóriumot rendezett be, az SZBK kutatásainak disszeminációs terét kialakítva. Az Agóra második és harmadik emeletén látható a Neumann János Számítógép-tudományi Társaság által üzemeltetett informatikatörténeti kiállítás. Szeged mellett Kaposváron, Hódmezővásárhelyen, Békéscsabán, Tatabányán és Szekszárdon nyitottak meg agóra-közművelődési épületeket, közművelődési fejlesztési stratégia keretében. Galéria Jegyzetek Külső hivatkozások Szent-Györgyi Albert Agóra hivatalos honlapja
Szent Anna-kápolna (Székesfehérvár)

A székesfehérvári Szent Anna-kápolna, más néven Hentel-kápolna a város egyetlen épen maradt gótikus műemléke, valamint az egyetlen épségben fennmaradt középkori épülete. I. Mátyás király uralkodása idején, 1474 körül építtette a gazdag helyi polgár, Hentel és a koronázóbazilika akkori prépostja, a mecénás Kálmáncsai Domonkos. A Belvárosban, a II. János Pál pápa téren áll. Története A kápolna középkori neve nem ismert, és feltételezhető, hogy azonos azzal a kápolnával, amelyet Kálmáncsehi Domonkos építtetett, s amely a török hódoltság alatt muzulmán imaházként működött. A kápolnát 1711 és 1729 között Nádasdy László csanádi püspök, egyúttal székesfehérvári őrkanonok restauráltatta, ekkor került a tetőre a barokk stílusú huszártorony. A gótikus kápolna homlokzata elé a 19. században előcsarnokot húztak, ekkor cserélték fel a főhomlokzaton lévő csúcsíves ablakot a rózsaablakkal. Az 1934-es restaurálás során bontották le az épület hatását és arányait rontó előcsarnokot, ezáltal szépen érvényesül a késő gótikus pálcatagos kapukeret. A hódoltság alatt muzulmán imaház volt, erről tanúskodik a falak ornamentális festése és a bejárattól balra lévő festett felirat maradványa. A kápolna leírása A Szent István-bazilika felé néző déli homlokzaton három magas, csúcsíves ablak látható. Gótikus, egyhajós templomteret finom hálóboltozat zárja. A szentély a nyolcszög három oldalával zárul. Az egyhajós templomteret hálóboltozat fedi. A szentélybe a barokk oltárt Nádasdy László püspök állíttatta. Az oltárkép Szent Annát ábrázolja, a képkeret oromzatában Nádasdy-címerrel. A falakon több helyen láthatók török kori ornamentális falfestmények maradványai. Harangok A kápolna huszártornyában két harang található. Kalazanczi Szt. József-harang: 1818-ban öntötte Eberhard Henrik Pesten. Felirata: "Fudit Henricus Eberhard Pestini AD 1818". Súlya ismeretlen. Kalazanci Szent Józsefről, a piarista rend alapítójáról nevezték el. Pestiscsengő: mestere, öntésének időpontja és súlya ismeretlen, de legalább annyi idős, mint a Szent József-harang. Közeli látnivalók A kápolna előtt Kálmáncsai Domonkos humanista székesfehérvári prépost szobra áll, az Országalma mestere, Ohmann Béla készítette. A Nagyboldogasszony-bazilika egykori prépostját ábrázoló alak a székesegyházra tekint fel, baljában a kápolna alapítólevelét tartja, jobbját a kápolna makettjén nyugtatja. A Szent István-székesegyház, a Székesfehérvári egyházmegye főtemploma szintén a II. János Pál pápa téren, a kápolna mellett áll. Galéria Megjegyzések Források Templom.hu - Templomok és harangok a történelmi Magyarországon Székesfehérvári egyházmegye honlapja További információk A Szent Anna-kápolna belülről 360°-os gömbpanorámán
Budapest Óriáskereke

A budapesti Óriáskerék Magyarország legmagasabb, 65 méter magas mobil óriáskereke, amely 2013 nyara óta áll a budapesti Erzsébet téren, rövid megszakításképp működött a Sziget Fesztiválon is. Felállítása A Sziget Fesztivált is rendező iroda, a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. állította fel a 65 méteres óriáskereket az Erzsébet téren. A kerék 2013. június 8-tól július 22-ig üzemel a Deák Ferenc tér közelében, majd augusztusban a Sziget Fesztiválon. Az ötlet nem könnyen valósult meg, mert a Pénzügyminisztérium két szinten is problémát látott benne. Egyrészt környezetvédelmi okokból, másrészt pedig attól tartottak, fölborul az egyensúly a terület szórakozásra és pihenésre kiépített funkciói között. A főváros közterület-hasznosítási bizottsága május 7-én szavazta meg végül az engedélyt. A belvárosi attrakciótól azt várják, hogy növekedjen a belváros turisztikai vonzereje. A kereket június 2-án már elindították, de hivatalos indítására csak június 7-én került sor. A kerék mellé egy négynapos pálinkafesztivált is szerveztek, amelyet az Akvárium Klub (volt Gödör) üzemeltetője szervezett. Felépítése Az elektromágneses meghajtású kerék zajmentes. A 65 méteres építmény 168 fő befogadására képes. 42 db négyfős, zárt kabinnal rendelkezik. Galéria Jegyzetek További információk Magyarnarancs.hu
Reformierte Kirche (Buda)

Die Reformierte Kirche in Buda (am Dezső-Szilágyi-Platz; ungarisch Szilágyi Dezső téri református templom) ist ein reformierter Sakralbau der Neugotik im Stadtteil Buda in Budapest. Baugeschichte Die Kirche wurde ab den 1880er Jahren von der reformierten Gemeinde Buda geplant. In den Jahren 1893 bis 1896 konnte das Bauwerk nach Plänen des ungarischen Architekten Samu Pecz errichtet werden. Er zeichnete auch für die Gestaltung der Inneneinrichtung verantwortlich. Lage Die Kirche befindet sich in dominanter und das Stadtbild prägender Lage am Donauufer von Buda. Oberhalb befindet sich der Hügel mit der Matthiaskirche und der Fischerbastei, deren heutige neugotische und neuromanische Gestalt wesentlich auf Samu Pecz' Lehrer Frigyes Schulek zurückgeht. Auf der gegenüberliegenden Seite der Donau erhebt sich etwa versetzt das markanteste neugotische Bauwerk der Stadt, das Parlament von Imre Steindl. Baubeschreibung Der Außenbau der Kirche ist in schlichten neugotischen Formen gehalten. Markant sind die zentrale dodekagonale Kuppel und der schlanke, 62 m hohe Kirchturm mit steinernem Turmhelm. Neben Naturstein wurde günstiger Klinkerstein für den Bau verwendet. Bemerkenswert ist die einmalige Grundrissform der Kirche. Der einschiffige Kirchenraum läuft auf den dodekagonalen Kuppelraum zu, an den auf vier Seiten Chorkapellen anschließen. Der Grundriss ist offensichtlich vom mittelalterlichen Konchenbauten inspiriert. Ungewöhnlich ist vor allem, dass die Hauptachse der Kirche nicht auf einen Chorraum zuläuft, sondern auf einen Pfeiler zwischen zwei lateral von der Hauptachse nach außen führende Chorkapellen. An diesem Pfeiler ist die Kanzel angebracht, die also dem reformierten Anspruch gemäß als prominent platziertes und gut sichtbares liturgisches Zentrum erscheint, jedoch durch die ungewöhnliche Grundrissform auf einmalige Weise. Das zweite liturgische Zentrum, der Taufstein und Abendmahlstisch, erhielt seinen Platz unmittelbar vor der Kanzel im Mittelpunkt der Kuppel. Diese Stellung innerhalb des polygonalen Kuppelraum erinnert an spätantike und mittelalterliche Baptisterien, verdeutlicht aber zugleich die besondere Stellung von Taufe und Abendmahl als Gemeinschaftsfeiern in der reformierten Tradition. Auf der Rückempore befindet sich die Orgel mit einem neugotischen Prospekt. Galerie Weblinks Imre Vizler: Budapest, Szilágyi Dezső téri református templom. In: Templom.hu. Archiviert vom Original am 14. Mai 2012; abgerufen am 23. November 2023 (ungarisch). Máté Millisits: Buda első református temploma volt Pecz Samu neogótikus mesterműve a Szilágyi Dezső téren. In: PestBuda. 27. März 2021; abgerufen am 2. Dezember 2023 (ungarisch). Literatur Balázs Dercsényi, Brunó Foltin, Katalin G. Györffy: Evangelische Kirchen in Ungarn. Hegyi & Társa, Budapest 1992. Enikő Róka: A budai református templom. Szilágyi Dezső tér. Budapest 1999.
Temple calviniste de Szilágyi Dezső tér

Le Temple calviniste de Szilágyi Dezső tér (Szilágyi Dezső téri Református templom) est une église calviniste de Budapest en Hongrie, située dans le quartier de Víziváros. Notes et références Bibliographie (de) Balázs Dercsényi, Brunó Foltin et Katalin G. Györffy, Evangelische Kirchen in Ungarn, Budapest, Hegyi & Társa, 1992. (hu) Imre Vizler, « Budapest, Szilágyi Dezső téri református templom », sur www.templom.hu (archivé sur Internet Archive). (hu) Millisits Máté, « Buda első református temploma volt Pecz Samu neogótikus mesterműve a Szilágyi Dezső téren » [« Le chef-d'œuvre néogothique de Samu Pecz sur la place Szilágyi Dezső a été la première église réformée de Buda »], sur pestbuda.hu, 27 mars 2021. Liens externes Site officiel Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du protestantisme
Chiesa calvinista di Buda

La chiesa calvinista di Buda è un luogo di culto situato nel quartiere di Víziváros, a Budapest, in Ungheria. La chiesa fu costruita fra il 1893 e il 1896 secondo il progetto di Samu Pecz sul luogo in cui sorgeva un mercato medievale. La chiesa è il più importante esempio dell'operato dell'architetto. L'edificio, pur seguendo i canoni dello stile neogotico, fa uso di tegole moderne. Nonostante la chiesa fosse stata costruita appositamente per i fedeli calvinisti, Pecz l'ha progettata servendosi di una struttura di chiesa cattolica tradizionale, che ha necessità liturgiche ed ecclesiastiche molto diverse. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007 ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa calvinista di Buda Collegamenti esterni Sito ufficiale, su gyulekezet.hu.
Kościół kalwiński w Budzie

Kościół kalwiński (węg. Református templom) – zabytkowy kościół w Budapeszcie, na terenie Budy, w dzielnicy Víziváros. Własność Węgierskiego Kościoła Reformowanego. Historia Powodem powstania kościoła była nagła rozbudowa miasta. Zbiórkę pieniędzy na budowę rozpoczęto w 1885. Pieniądze wpłacili m.in. minister rolnictwa Ignác Darányi, dziennikarz i polityk Miksa Falk, minister spraw zagranicznych Lajos Tisza oraz austriacki cesarz Franciszek Józef I. W 1889 roku władze miasta nieodpłatnie podarowały działkę pod budowę, którą rozpoczęto w 1892, zakończono 4 lata później wg projektu Samu Pecza. Gotowy kościół poświęcił biskup Károly Szász. Architektura Budowla neogotycka. Do okrągłej bryły prezbiterium dostawione są cztery kaplice boczne oraz dwuprzęsłowy korpus nawowy z emporą organową. Z północy do nawy dostawiona jest 62-metrowa wieża. Galeria Przypisy