NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Móra Ferenc híd

A Móra Ferenc híd amely az M43-as autópálya részeként a Tisza fölött Csongrád-Csanád vármegye délkeleti térségeit köti össze az M5-ös autópályával. Valójában három híd: két hagyományos ártéri gerendahíd és a főmeder fölött átívelő ferdekábeles függőhíd. Nevét Móra Ferenc íróról kapta. Története Tervezés A 21. század első éveiben előbb Magyarország, majd Románia is csatlakozott az Európai Unióhoz (EU). Az élénkülő gazdasági kapcsolatok és az ennek következtében megnövekvő nemzetközi áruszállítás hamarosan meghaladta a Szeged és Arad között futó 43-as főút kapacitását. A 43-as út Szeged belső városrészeit is érintő szakaszán állandósultak a torlódások és rendszeresek voltak a balesetek, miközben napi 3000 kamion haladt át a városon. 2003-at megelőzően a magyar állam félautópályaként tervezte az M43-as út kiépítését. Ennek megfelelően az Uvaterv Zrt. elkészítette egy 2×1 sávos közúti híd terveit, ám a forgalom rohamos növekedése hamarosan felülírta azokat. 2003-ban a növekvő forgalom miatt az M43-as autópálya építése bekerült az Európai Unió strukturális alapjaiból finanszírozott Közlekedésfejlesztési Operatív Program legfontosabb projektjei közé. Az autópályákat építtető Nemzeti Autópálya Zrt. (2007-től Nemzeti Infrastruktúra-fejlesztő Zrt., NIF) 2006 kora tavaszán újabb tervpályázatot írt ki egy 2×2 sávos közúti Tisza-híd megépítésére. A bíráló bizottság az öt pályamű közül végül a Pont-TERV Zrt. által benyújtott terveket találta a legjobbnak. Építés A híd 13 milliárd forintba került. A kivitelező az A-Híd Építő Zrt. volt. A híd alapkövét 2008. június 11-én rakták le. Az építkezés érdemi része a Tisza szokatlan nyár végi áradása miatt csak 2008 augusztusának végén, a pilonokat tartó cölöpök kibetonozásával kezdődött. A cölöpözést jelentősen megnehezítette a Tisza árterét eluraló sár. A pillérek 2009 nyarára készültek el. A felszerkezet elemeit hajókon szállították az építkezés helyszínére. 2010 októbere első felében a híd két oldala összezárt. A kivitelezők számára azonban a „zárás” után sem ért véget a munka: következő lépéseként elkészítették, majd szigetelték a szegélyeket, ezután sor került a pályalemez aszfaltozására, illetve a korlátok felszerelésére. Végül kiépítették a híd díszkivilágítását, így az autósok teljes pompájában vehették azt birtokba. A híd próbaterhelésére 2011. március 11. és 13. között került sor, az átadására pedig április 20-án. Ezt követően a 4412-es úton 2013-ban megszűnt a Tápé és Maroslele közötti kompjárat. Neve 2010 tavaszán egy internetes szavazáson Móra Ferencet választották a híd névadójának, melyet a Földrajzinév-bizottság határozata megerősített. Díjak, elismerések A Móra Ferenc híd közlekedési létesítmény kategóriában Építészeti Nívódíjat kapott 2012-ben; a szakmai elismerést az Építőipari Mesterdíj Alapítvány ítéletének eredményeképpen kapta meg a híd. Képgaléria Jegyzetek További információk Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. honlapja A híd látványtervei (PDF)
Móriczův dům (Segedín)

Móriczův dům (maďarsky Móricz-ház) je secesní památka, postavená v roce 1912. Nachází se na jižním rohu náměstí svatého Štěpána v maďarském Segedínu. Budovu navrhl v letech 1910–1912 maďarský architekt Ferenc Raichle na objednávku Józsefa Móricze, poštovního úředníka v Segedíně. Dům vznikl s ohledem na potřeby tehdejšího měšťana. Jeho průčelí zahrnuje řadu dekorativních prvků a interiér domu potom dpolňují secesní nástěnné malby. Budova byla zpočátku osvětlena plynovými lampami a vytápěna kachlovými kamny. Kromě velkých měšťanských bytů se zde nacházely i menší pokoje pro služebnictvo. I zde měl být zpočátku umístěn výtah ten však nebyl dokončen po celá desetiletí. Během nedostatku bytů po druhé světové válce úřady znárodnily byty vyšší střední třídy a přeměnily je na malometrážní nájemní bydlení. Během poválečné rychlé opravy, kdy byla vnější výzdoba pokryta omítkou, získala budova zcela jinou podobu. Postupně během desetiletí byla odstraněna vnitřní výmalba a demontováno kované zábradlí. V 90. letech 20. století se stav i vzhled budovy zhoršily. V roce 2007 město Segedín prodalo dům za 126 milionů forintů společnosti, která provedla její kompletní rekonstrukci. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Móricz-ház (Szeged) na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Móriczův dům na Wikimedia Commons
Móricz-ház (Szeged)

A Móricz-ház egy 1912-ben szecessziós stílusban épült műemlék épület, amely a szegedi Szent István tér déli szegletében emelkedik. Az épületet Móricz József szegedi postai tisztviselő megbízása alapján Raichle J. Ferenc építette 1910 és 1912 között. A Móricz-házat a korabeli nagypolgárság igényeit szem előtt tartva építették. A homlokzatot a juhászok subáját idéző díszítéssel látták el, a ház belső közös tereit szecessziós falfestményekkel dekorálták. Az épületet kezdetben gázzal világították, fűtését cserépkályhákkal oldották meg. A nagyméretű polgári lakások mellett apróbb cselédszobák is voltak az épületben. A modernitás jegyében helyet hagytak egy személyfelvonó számára is, amely azonban még évtizedekig nem készült el. (A szerkezet sokáig az udvaron hevert bedobozolva, mígnem a világháború idején lába kelt.) A második világháborút követő lakáshiányos időszakban a városi hatóság államosította a nagypolgári lakásokat, és azokat kisebb területű bérlakásokká alakította át. A háború utáni gyorsjavítás során az épületet újravakolták, ekkor külső díszeit vakolattal elfedték. Az évtizedek során lemeszelték az épület belső festményeit, és leszerelték a kovácsoltvas korlátokat is. Az 1990-es évekre az épület állaga és külső megjelenése is igen leromlott. 2007-ben a város 126 millió forintért eladta az épületet egy vállalkozásnak, amely teljes körű renoválást hajtott végre. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Móricz-ház témájú kategóriát. "Elkelt a Szent István téri műemlék ház" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2006. június 30. 2016. március 7. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2012. április 16.. "Félmilliárdból újítják fel a Szent István téri Móricz-házat" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2007. július 2. 2009. március 4. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. április 3.. "Szeged szecessziós drágaságai" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2008. június 3. 2008. július 5. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. április 3.. "Eltűnt a szegedi Szent István tér szégyenfoltja" (magyar nyelven). Délmagyarország. 2008. január 5. 2011. április 15. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. április 3..
Nagy-hideg-hegyi turistaház

A Nagy-hideg-hegyi turistaház turistaház a Börzsönyben, a Nagy-Hideg-hegy csúcsa alatt, 843 méteres tengerszint feletti magasságban. A Duna–Ipoly Nemzeti Park területén található, Perőcsény község közigazgatási területén. Az ország egyik legmagasabb fekvésű kőből épült menedékháza egész évben nyitva tartó szálláshellyel és étteremmel. Történelem A turistaházat a Turisták Inóci Társasága építette és Szalai Imre tervezte. Az alapkövet 1936 augusztusában tette le Szendy Károly, Budapest polgármestere dr. Zsitvay Tibor, a Magyar Turista Szövetség elnöke jelenlétében. Felújítás 2024. május 1-jétől felújítás miatt zárva volt, amit egy tűzeset is bonyolított, de 2025 márciusában étterme, majd júniusában szállás részlege is megnyílt. Étterem és szállás A büfé hideg és meleg ételekkel, italokkal vár mindenkit: hétfő: 9:00-17:00 kedd: 9:00-15:30 szerda: 9:00-17:00 csütörtök: 9:00-17:00 péntek: 9:00-20:00 szombat: 9:00-20:00 vasárnap: 9:00-18:00. Szállás: A turistaház 9 emeleti szobájában 26 főt tud elszállásolni. Jegyzetek További információk Hivatalos Facebook oldal (magyar) Weboldal (készülőben)
Ukrainische Botschaft in Budapest

Die Ukrainische Botschaft in Budapest ist die diplomatische Vertretung der Ukraine in Ungarn. Das Botschaftsgebäude befindet sich in der Istenhegyi út 84/B im Budapester XII. Bezirk auf Budaer Seite. Ukrainischer Botschafter in Ungarn ist seit Dezember 2024 Fedir Shandor. Geschichte Mit dem Zerfall des Zarenreichs entstand 1918 erstmals ein ukrainischer Nationalstaat. Das unabhängige Ungarn erkannte den Ukrainischen Staat an. Jarossewytsch Roman Hnatowytsch wurde 1919 erster ukrainischer Botschafter in Ungarn. Im Russischen Bürgerkrieg eroberte die Rote Armee den größten Teil der Ukraine und diese wurde als Ukrainische Sozialistische Sowjetrepublik in die Sowjetunion eingegliedert. Wolodymyr Sikewytsch war 1921 der letzte Botschafter der Ukraine in Ungarn. Nach dem Zerfall der Sowjetunion erklärte sich die Ukraine im Dezember 1991 für unabhängig. Die Botschaft in Budapest gehörte zu den ersten diplomatischen Vertretungen des Landes und wurde am 26. März 1992 eröffnet. Der erste Geschäftsträger war Dmytro Tkach, er wurde später zum Botschafter ernannt. Im Mai 2016 wurde Ljubow Nepop als erste Frau ukrainische Botschafterin in Ungarn. Die ukrainische Minderheit in Ungarn umfasste nach der Volkszählung des Jahres 2011 5633 Ukrainer und 3323 Ruthenen, mit 2283 Personen lebt ungefähr der vierte Teil in Budapest. Konsulareinrichtungen der Ukraine in Ungarn Konsularabteilung der Botschaft der Ukraine in Budapest Generalkonsulat der Ukraine in Nyíregyháza Botschaftsgebäude in Budapest Sitz der Botschaft ist seit 2006 ein 1997 erbautes Gebäude in der Istenhegyi út 84/B im XII. Bezirk (Hegyvidék) der ungarischen Hauptstadt. Siehe auch Liste der Auslandsvertretungen der Ukraine Weblinks Botschaft der Ukraine in Ungarn (englisch) Fußnoten
Embassy of Ukraine, Budapest

Embassy of Ukraine in Hungary (Ukrainian: Посольство України в Угорщині) is the diplomatic mission of Ukraine in Budapest, Hungary. History of the diplomatic relations Hungary recognized the independence of Ukraine on December 6, 1991, and diplomatic relations between two countries were established same day by signing an agreement in Kyiv on the basics of good neighborliness and cooperation. The Embassy of Hungary was opened in Kyiv on December 6, 1991. On March 23, 1992, Embassy of Ukraine in Hungary began its functioning. See also List of ambassadors of Ukraine to Hungary Hungary–Ukraine relations List of diplomatic missions in Hungary Foreign relations of Hungary Foreign relations of Ukraine External links Official website References
Ukrajna budapesti nagykövetsége

Ukrajna budapesti nagykövetsége Magyarország és Ukrajna kapcsolatainak egyik kiemelt intézménye. Rövid ideig az első világháború után is működött 1919–1921 között, majd a szovjetizálás után 1992-ben nyílt meg Budapesten. A nagykövetség Budapest XII. kerületében az Istenhegyi út 84/B szám alatt található. A külképviselet vezetője 2024. december 21-től Sándor Fegyir rendkívüli és meghatalmazott követ. Története Az első világháború végétől Ukrajna négy éven át folytatott fegyveres küzdelmet a függetlenségéért. Ezidő alatt, 1917-ben létrehozták az ukrán Külügyminisztériumot, és kialakították az ukrán diplomáciai hálózatot. Követségeket a jelentősebb európai birodalmaknál hoztak létre - (Weimari köztársaság, Osztrák–Magyar Monarchia, Oszmán Birodalom, Bulgária) -, más országokban - köztük Magyarországon is - képviselet működött követ nélkül. A budapesti képviselet személyzetében sok katonatiszt volt, hiszen szerepük is elsődlegesen a háború utáni időszak teendőiben volt, ami a magyar területeken rekedt ukrán származású hadifoglyok hazautazásának megszervezése volt. Mivel Ukrajna területén lengyel, szovjet, fehér és ukrán csapatok is harcoltak, ezért a fiatal állam közigazgatási felosztásának változása is befolyásolta az ukrán képviselet hatáskörét: egy időben külön missziója volt az Ukrán Népköztársaságnak és külön Nyugat-Ukrajnának. A budapesti képviselet működéséről 1925-ig maradtak fenn adatok - az utolsó években már bizonyára Szovjet-Oroszország fennhatósága alatt működött a csak ukránok ügyeivel foglalkozó misszió. A Szovjetunió felbomlása után, a függetlenné vált Ukrajna a világon az első nagykövetségét Budapesten nyitotta 1992. március 26-án – akkor még a Nógrádi utca 8. szám alatt. A megnyitón Borisz Taraszjuk Ukrajna első külügyminisztere is jelen volt, az első ügyvivő, majd később nagykövet pedig Dmitro Tkacs lett. A nagykövetség a 2000-es évek elején néhány évig a Stefánia úton működött, majd 2006-tól már bizonyosan az Istenhegyi úti, 1997-ben épült ingatlanban működik. Ukrajna másik magyarországi képviselete a nyíregyházi főkonzulátus. Misszióvezetők Roman Hnatovics Jaroszevics (1919) Mikola Mihajlovics Galagan (1919–1920) Ljucij Remihijovics Kobiljanszkij (1920), ügyvivő Volodimir Vasziljovics Szikevics (1920—1921) Dmitro Ivanovics Tkacs (1992—1998) Oreszt Dmitrovics Klimpus (1998—2002) Vaszil Vasziljovics Durdinec (2002—2003) Jurij Jurijovics Muska (2003—2006) Dmitro Ivanovics Tkacs (2006—2010) Jurij Jurijovics Muska (2010—2014) Mihajlo Bejlovics Junher (2014—2016), ügyvivő Ljubov Vaszilivna Nepop (2016—2022) Balog István (2022—2024l), ideiglenes ügyvivő Sándor Fegyir (2024. december 21-től) Jegyzetek
Ambassade van Oekraïne in Hongarije

De ambassade van Oekraïne in is de vertegenwoordiging van Oekraïne in de Hongaarse hoofdstad Boedapest. Hongarije en Oekraïne , die zo'n 60 kilometer landsgrens delen, hebben een langdurige diplomatieke geschiedenis, waarvan Oekraïne een tijd onderdeel van de Sovjet-Unie was. Zo'n 160.000 Hongaren leven op Oekraïens grondgebied, en beide landen richten zich met hun toekomstplannen op de Europese Unie. De eerste diplomatieke banden werden media 1989 al gestart, en 24 maart 1992 werd de ambassade in Boekarest geopend. In 1999 raakten de relaties enigszins bekoeld toen Hongarije lid wilde worden van de Europese Unie en lid werd van de NAVO. Externe link Website
Embaixada da Ucrânia na Hungria

A Embaixada da Ucrânia na Hungria (em ucraniano: Посольство України в Угорщині) é a missão diplomática da Ucrânia em Budapeste, na Hungria. História das relações diplomáticas A Hungria reconheceu a independência da Ucrânia em 6 de dezembro de 1991 e as relações diplomáticas entre os dois países foram estabelecidas no mesmo dia, com a assinatura de um acordo em Kiev sobre noções básicas de boa vizinhança e cooperação. Referências Ligações externas Sítio oficial
Nagyatádi FC

Nagyatádi Futball Club is a professional football club based in Nagyatád, Somogy County, Hungary. The club competes in the Somogy county league. Name changes 1926–?: Nagyatádi Turul Sport Egyesület ?-1945: Nagyatádi Levente SE 1945–1946: Nagyatádi MSE 1946-147: Nagyatádi KTE 1947–1951: Nagyatádi Munkás TE 1951–1957: Nagyatádi Vörös Lobogó SK 1957–1966: Nagyatádi Kinizsi SK 1966: the football department became defunct 1967: takeover by Nagyatádi MTE 1966–1967: Nagyatádi Munkás TE 1967: merger with Nagyatádi Konzervgyár SE 1967–1970: Nagyatádi Konzervgyár SE 1970–1980: Nagyatádi Kinizsi 1980–1998: Nagyatádi Városi SE 1998–present: Nagyatádi Futball Club Honours Nemzeti Bajnokság III: Runners-up (1): 2009–10 Megyei Bajnokság I: Winners (6): 1971–72, 1981–82, 1990–91, 1997–98, 2017–18, 2022–23 Runners-up (8): 1970, 1970–71, 1995–96, 2000–01, 2016–17, 2018–19, 2019–20, 2021–22 External links Profile on Magyar Futball References
Nagyatádi FC

A Nagyatádi FC egy magyar sportegyesület, melynek székhelye Nagyatád. A legjobb eredményük 2. hely (2009/2010-es szezon) a NB III - Dráva csoportban. Korábbi nevei Nagyatádi Turul Sport Egyesület 1926 - ? Nagyatádi Levente SE ? - 1945 Nagyatádi MSE 1945 - 1946 Nagyatádi KTE 1946 - 1947 Nagyatádi Munkás TE 1947 - 1951 Nagyatádi Vörös Lobogó SK 1951 - 1957 Nagyatádi Kinizsi SK 1957 - 1960 Nagyatádi Munkás TE 1960 - ? Nagyatádi Városi SE ? - 1998 Nagyatádi Futball Club 1998 - Jelenlegi keret Külső hivatkozások Nagyatádi FC hivatalos honlapja Archiválva 2011. április 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Források Nagyatádi FC hivatalos honlapja Archiválva 2011. április 14-i dátummal a Wayback Machine-ben magyarfutball.hu
Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet

A Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet büntetés-végrehajtási intézet Csongrád-Csanád vármegyében, Algyő közelében. Költségvetési szerv, jogi személy. Alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben: az előzetes letartóztatással, továbbá a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház, börtön és fogház fokozatú szabadságvesztésével az egészségügyi utókezelésre szoruló fogvatartottak ellátásával összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. Felügyeleti szerve a Belügyminisztérium, szakfelügyeletet ellátó szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. Címe: 6750 Algyő-Nagyfa. Az intézet a Szeged és Hódmezővásárhely közötti 47-es főúttól körülbelül 10 kilométerre, az Élő-Tisza és a Nagyfai Holt-Tisza közötti területen fekszik. A 47-es úttól a 4413-as úton érhető el, Hódmezővásárhely déli része felől a 4414-es, majd Batida után a 4454-es, végül ugyancsak a 4413-as úton közelíthető meg. Magának az intézetnek a főbejáratához csak egy alsóbbrendű, számozatlan bekötőút vezet a 4413-as út 5,350-es kilométerszelvényétől. Története A Pallavicini uradalomból kialakított 744 katasztrális holdas nagyfai birtokot a Tisza szabályozási munkálatait követően adta át az Országos Földbirtokrendező Bíróság a Szegedi Kerületi Börtönnek, rabgazdaság céljára. Az objektum 1949-től letartóztató intézetként – mint önálló őrparancsnokság, – a gazdaság pedig az Igazságügyi Minisztérium Mezőgazdasági Vállalat keretében az Állampusztai Célgazdaság üzemegységeként működött. 1951-től a Belügyminisztérium alárendeltségébe került intézet a Szegedi Fegyház és Börtön, a gazdaság a Közérdekű Munkák Igazgatósága (KÖMI) irányítása alatt működött. A gazdaság felügyeletét 1954-ben az Élelmiszeripari Minisztérium vette át, Algyő-Nagyfai Konzervipari Célgazdaság néven. Az intézet 1957 elején önállósult, Szigorított Büntetés-végrehajtási Munkahely, Nagyfa elnevezéssel. az 1974. évi 10. tvr. rendelkezett az alkoholisták kötelező intézeti gyógykezelésének ügyében a Nagyfai Munkaterápiás Alkoholelvonó Intézete (MAT) alapításáról. A MAT, – majd jogutódja, a Munkaterápiás Alkoholelvonó Intézet (MAI) – és a börtönrezsim 1981 márciusáig párhuzamosan működött. A Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet az alapító okirat szerint 1990-ben létesült. Elsődlegesen a csökkent munkaképességű és a gyógyító-nevelő csoportba helyezett fogvatartottak elhelyezésére jelölték ki. A börtön és fogház fokozatú új intézet kialakítását a Szegedi Átmeneti Intézetből és a Martonvásári Szigorított Javító-nevelő Intézetből átszállított elítéltekkel kezdték meg 1990 februárjában. Az objektum az 1990. május 18-i közkegyelem miatt kiürült, a betelepítésére ezt követően folyamatosan került sor. Az intézet közvetlen közelében, de attól elkülönítetten terül el az őri lakótelep. Az elítélteket vegyesipari, karbantartási és mezőgazdasági munkával foglalkoztatják az Állampusztai Mezőgazdasági és Kereskedelmi Kft. részlegeként működő gazdaságban. Irodalom Lőrincz József – Nagy Ferenc: Börtönügy Magyarországon (1997.) 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról.
Nagykanizsai repülőtér

A Nagykanizsai repülőtér (ICAO-kódja: LHNK) Nagykanizsa központjától 5 kilométerre délnyugatra fekvő, nem nyilvános repülőtér. Elsősorban sportcélokra használják, üzemeltetője a Nagykanizsai Sportrepülő Egyesület. Kiskanizsa városrész délnyugati részén fekszik, közúti elérését a 6833-as útból kiágazó 68 355-ös út teszi lehetővé. Története A Maszovlet, majd a Malév belföldi járatai (Budapest–Győr–Szombathely–Zalaegerszeg–Nagykanizsa–Budapest és Budapest–Pécs–Kaposvár–Nagykanizsa–Budapest) 1954-től egészen az 1960-as évek elejéig használták a repülőteret. A repülőgéppark korszerűsítése (Li–2-esek cseréje Il–14-re) után a repülőtér már nem volt alkalmas a nagyobb gépek fogadására, így azután a jelentősége lecsökkent; ma már csak sportcélra használják. Fejlesztése sem valószínű a közelben található Sármelléki repülőtér miatt. További adatok Csak nappali VFR repülés folytatható Nem nyilvános fel- és leszállóhely A repülőtér a tulajdonos, illetve az üzembentartó engedélye alapján vehető igénybe, kivéve a kényszerhelyzetben lévő légijárműveket. Állandó rádiófigyelés nincs, csak előzetes kérésre Hívójel: Nagykanizsa INFO Frekvencia: 135,7 MHz Források Moldoványi–Zsille: Égi utakon (Műszaki Könyvkiadó Budapest, 1987) ISBN 963-10-7070-0 Csanádi–Nagyváradi–Winkler: A Magyar repülés története (Műszaki Könyvkiadó Budapest, 1977) ISBN 963-10-1767-2 Hivatkozások Repülőtér Információ OurAirports
Nagypréposti palota (Vác)

A Nagypréposti Palota egy műemlék épület Vácott. Történet A város főterén álló palota a város egyik legszebb barokk épülete. A műemlék épület már az 1700-as években kanonoki ház volt, majd a XVIII. században Würth Ferenc nagyprépost akaratának megfelelően átépítették, késő barokk homlokzatát is ekkor kapta. Ebben a házban lakott a mindenkori nagyprépost, a püspök helyettese. A kőkeretes kapu felett kovácsoltvas erkély látható, a háromszögű oromzat szobrokkal és vázákkal díszített. A szocializmus idején a házat államosították és városi lakásokat alakítottak ki benne a nagy helyiségek leválasztásával. 1989-ben kezdődött meg az erősen leromlott állapotú épület kiürítése majd a helyreállítás. Ezután az épület újra egyházi tulajdonba került. A felújított palota ma a Váci Egyházmegyei Gyűjteménynek ad otthont. Az épület Az U alakú, emeletes palota a főtér északi oldalán áll. A homlokzat felépítése arányos, díszítése visszafogott. Értékes szobraival és reprezentatív megjelenésével a város egyik legszebb műemlékének számít. Az erkélyajtó felett a váci kanonoki stallum védőszentje, Nepomuki Szent János szobra áll. Az épület földszintjén több boltozott terem található, amelyek ma a múzeum kiállításainak adnak helyet. A lépcsőház tengelyében nyílik a négyablakos nagyterem, melynek falait és mennyezetét copf stílusú architektonikus festéssel, vázákkal, vakajtóval díszítették. Említésre méltó helyiség még az ún. "Madaras-szoba", melynek nincs ablaka, hanem innen nyílik a térre néző erkély ajtaja. Nevét a falain és mennyezetén lévő, egzotikus madarakat, állatokat és növényeket, forró égövi tájat ábrázoló festéséről kapta. További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Nagypréposti palota témájú kategóriát.