NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Áldás Utcai Általános Iskola

Az Áldás Utcai Általános Iskola egy 20. század elején létesült budapesti alapfokú oktatási intézmény, amelynek épülete ma már műemléki védelem alatt áll. Leírás A Budapest II. kerületében fekvő, Áldás utca 1. szám alatti rózsadombi telken jegyzett iskola 1911–1912-ben épült Bárczy István budapesti polgármester építő programjának harmadik ciklusában Zrumeczky Dezső és Marschalkó Béla műépítészek tervei szerint népies stílusban. A korabeli építési program nagy hangsúlyt fektetett a megfelelő padok, játszóudvar, lehúzható falitábla, tanítói asztalok, tornaterem kialakítására; de létesült emellett igazgatói és altiszti szolgálati lakás, tantestületi szoba, három termes kisdedóvó, óvodai dajkalakás, orvosi rendelő, és több szertárhelység is. Az iskola építésének költsége 410.000 koronába, míg berendezése 48.000 koronába került. A magastetős, fatornácos bejárattal rendelkező iskola már 1912-ben megnyitotta kapuit a fiatalok előtt. Az első világháború alatt hadikórházként funkcionált az épület, a második világháborúban pedig komoly sérüléseket szenvedett: a nyugati szárny teljes mértékben tönkrement, ezért az épület fele beázott. Habár a későbbi évtizedekben jelentős külső és belső átalakítások történtek, az iskolaépület máig megőrizte eredeti jellegét. Korszerűsítésre az 1980-as években került sor (tanulói-, tanári ebédlő, fűtésrendszer, elektromos hálózat felújítása, külső és belső szigetelés), majd 1995-ben egy bővítési program során öt új tanterem, könyvtárhelyiség, kondícionáló terem, fizika-, kémia előadók, laboratórium, és stúdiók lettek kialakítva. Galéria Jegyzetek Források Az iskola honlapja Archiválva 2019. november 18-i dátummal a Wayback Machine-ben http://muemlekem.hu/muemlek/show/239 https://web.archive.org/web/20171118231821/http://www.masodikkerulet.hu/intezmenyek/oktatasiintezmenyek/iskolak/aldas_iskola.html https://2.kerulet.ittlakunk.hu/holmi/oktatas/aldas-utcai-altalanos-iskola http://www.budaipolgar.hu/helytortenet/aldas.html http://lasdbudapestet.blogspot.com/2013/04/az-aldas-utcai-altalanos-iskola.html
Nyíregyháza New Synagogue

The Nyíregyháza Synagogue (Hungarian: Nyíregyházi új zsinagóga), or Nyíregyháza New Synagogue, is an Orthodox Jewish congregation and synagogue, located in the town of Nyíregyháza, in the Great Hungarian Plains region, in the county of Szabolcs-Szatmár-Bereg, Hungary. The building was completed in 1932. The congregation was founded by Neolog Jews in 1865, who worshipped in the Ashkenazi rite. The congregation later merged to form an Orthodox community who ceased worshipping in the Ashkenazi tradition after World War II. History Designed by Lipót Baumhorn in an eclectic Art Deco style, the synagogue was built between 1924 and 1932. Its external dimensions are 21.14 m × 31.22 m (69.4 ft × 102.4 ft), while the Synagogue Square is 22 m × 19.35 m (72.2 ft × 63.5 ft). The synagogue has seating capacity for 410 males and 286 females. For women's seating, a gallery was built around the three sides of the interior. In the middle of the interior is the Bema. The main architectural motif of the interior is the so-called eastern wall (Mizrah) and the cupboard. The latter is a party-building with double Corinthian columns. The semicircular cab is inscribed with: "Father, King, open the gates of heaven to our prayers." (Psalm 113: 3). The lake is surrounded by a large arcade with lined ornamentation, which integrates the lake cabin with the ornate circular window, bridging the columns in a semicircle. The wall's curve has a lion detailing with text that reads: "Praise the Eternal Name from Sunrise to Sunset." (Psalm 113: 3). The synagogue, together with other religious buildings in its vicinity, are in active use by the local Jewish community. See also History of the Jews in Hungary List of synagogues in Hungary References
Nyíregyházi új zsinagóga

A Nyíregyházi új zsinagóga egy nagy méretű zsidó vallási épület. Története A zsinagóga 1924 és 1932 között épült a neves magyarországi zsinagógaépítész, Baumhorn Lipót tervei szerint. Külső mérete 21,14 × 31,22 méter, míg a zsinagógai tér 22,0 × 19,35 méter. A tervek szerint 410 férfi és 286 női ülőhellyel rendelkezik. A női ülőhelyek számára a belső tér három oldala körül karzat épült ki. A belső tér közepén a bima foglal helyet. A belső tér oszlopokkal körülfogott pártázatos építmény fülkéjén az alábbi felirat áll: „Atyánk, Királyunk, nyisd meg az ég kapuit imáinknak.” (Zsoltárok 113:3). A tórafülkét nagyméretű díszes árkádív keretezi. A falsíkon egy-egy oroszlán által tartott szalagmintán olvasható felirat: „Napkelettől napnyugtáig dicsérve legyen az Örökkévaló neve.” (Zsoltárok 113:3). A zsinagógát és a szomszédos vallási épületeket napjainkban is használja a helyi zsidó közösség. Források (szerk.) Gerő László: Magyarországi zsinagógák, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1989, ISBN 963-10-8231-8, 177. o. Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Felsőzsolca Solar Park

Felsőzsolca Solar Park is a large thin-film photovoltaic (PV) power system, built on a 45 ha (110 acres) plot of land located in Felsőzsolca in Hungary. The solar park has around 74,000 state-of-the-art thin film PV panels for a total nameplate capacity of 20-megawatts, and was finished in November 2018. The solar park is expected to supply around 63 GWh of electricity per year enough to power some 10,000 average homes. The installation is located in the Borsod-Abaúj-Zemplén County in north-eastern Hungary near Felsőzsolca. The investment cost for the Felsőzsolca solar park amounts to some 9 billion Hungarian forint. This is the largest photovoltaics producing plant in Hungary and the largest in Northern Hungary. (until 2019) See also Energy policy of the European Union Photovoltaics Renewable energy commercialization Renewable energy in the European Union Solar power in Hungary References
Dunai Solar Park

Dunai (Százhalombatta) Solar Park is a large thin-film photovoltaic (PV) power system, built on a 40 ha (99 acres) plot of land located in Százhalombatta in Hungary. The solar park has around 76,000 state-of-the-art thin film PV panels for a total nameplate capacity of 17.6-megawatts, and was finished in October 2018. The solar park is expected to supply around 63 GWh of electricity per year enough to power some 9,000 average homes. The installation is located in the Pest County in central Hungary near Százhalombatta. The investment cost for the Dunai solar park amounts to some Euro 25 million. This is the second largest photovoltaics producing plant in Hungary and the largest in Central Hungary. (until 2019) See also Energy policy of the European Union Photovoltaics Renewable energy commercialization Renewable energy in the European Union Solar power in Hungary References External links MET Dunai Solar Park
Mátra Solar Power Plant

Mátra Solar Power Plant is a large thin-film photovoltaic (PV) power system, built on a 30 ha (74 acres) plot of land located in Visonta in Hungary. The solar park has around 72,480 state-of-the-art thin film PV panels for a total nameplate capacity of 16-megawatts, and was finished in November 2015. The installation is located in the Heves County in north-eastern Hungary near Visonta. The investment cost for the Visonta solar park amounts to some 6.5 billion Hungarian forint. This is the third largest photovoltaics producing plant in Hungary and the second largest in Northern Hungary. (until 2019) See also Energy policy of the European Union Photovoltaics Renewable energy commercialization Renewable energy in the European Union Solar power in Hungary References External links Mátra Power Plant
Lehel (company)

Lehel is the name of the largest Hungarian appliance company. The company was owned by the state during the socialist era (1945–1989), and was mostly known for its refrigerators, which were in widespread use. After two years of negotiations, the company was acquired by Electrolux for US$83 million in 1991. At the time of the acquisition, Lehel had about 5,000 employees and was considered one of the best functioning companies in Hungary. References
Lehel (márka)

A Lehel egy magyar elektronikai márka volt, amely főleg hűtőszekrényekkel kapcsolatban volt ismert. A jászberényi Lehel Hűtőgépgyár gyártotta. Az állami vállalat privatizációja, 1991 óta a cég a svéd Electrolux-csoport része. Története Jászberényben létesült 1952-ben a Fémnyomó és Lemezárugyár. Az állami vállalat addig edényeket, tálcákat és olajos hordókat gyártott. 1958-ban megnyerték a Brüsszeli Világkiállítást a Heller–Forgó-féle légkondenzációs hűtőberendezés hűtőelemének kifejlesztésével. 1964-ben a budapesti Hűtőgépgyár és a Fémnyomó- és Lemezárugyár egyesülésével létrejött új jászberényi Lehel Hűtőgépgyár, amelynek igazgatója Gorjanc Ignác lett, aki 1968-tól haláláig a cég vezérigazgatója volt. Gorjancnak fontos szerepe volt abban, hogy amikor megfelelő alapanyag hiánya miatt, Jászberényben acélhüvelyeket nem tudtak gyártani, új tevékenységi kört talált a gyárnak. Vezetése alatt európai színvonalú háztartási és kereskedelmi hűtőgépgyártás valósult meg Jászberényben. A cég főmérnöke, László Károly irányításával született meg 1958-ban az első jászberényi tervezésű és kivitelezésű hűtőszekrény, a Super 100 típus. Ebben az évben megindult a hűtőgépek sorozatgyártása. 1960-ban jelent meg az első Lehel nevű hűtőszekrény, a LEHEL 100. Rövid időn belül nagyon népszerű lett. 1970-ben már az egymilliomodik hűtőszekrényt adták át. Ebben az évtizedben a nyugatnémet Bosch licence alapján fagyasztó rekesszel egybeépített kombinált hűtőszekrényeket (például a HB160 és HB240 típus) is gyártott az üzem különböző méretekben. A privatizáció után 1991-ben a svéd Electrolux cég megvette a Lehelt, 80 millió dollárért. A cég neve Electrolux Lehel Hűtőgépgyár Korlátolt Felelősségű Társaság lett (röviden: Electrolux Lehel Kft.) Utána Zanussi-Lehel néven gyártották a hűtőket, de 1999 óta már csak Zanussi és Electrolux hűtőgépeket gyártanak, a Lehel nevet pedig elhagyták. 2026 áprilisában bejelentették hogy az Electrolux Group leállítja a termelést jászberényi gyárában. A gyárbezárás tervezett időpontja 2026 év vége, ami körülbelül 600 munkatársat érint. Jegyzetek Források "Magyar márkák története: Lehel Hűtőgépgyár". - HVG.hu "Lehel hűtőszekrény, az átkos luxusa". - Nlcafe.hu További információk Oláh János, Vida András: 50 éves a Lehel, Gépipari Tudományos Egyesület Háztartási gépek szakosztálya, 2002 Kapcsolódó szócikkek Abszorpciós hűtőszekrény
Église Saint-Ladislas de Kőbánya

L'église Saint-Ladislas de Kőbánya (Szent László Kőbányai plébániatemplom) est une église catholique romaine de Budapest située dans le quartier de Kőbánya sur Szent László tér. Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme Portail de l’Art nouveau
Chiesa di Kőbánya

La chiesa di Kőbánya, o chiesa di San Ladislao (in ungherese: Szent László-templom), è una chiesa situata a Budapest, nella parte orientale della città. La chiesa, situata nel quartiere industriale di Kőbánya e dedicata al re e santo Ladislao I d'Ungheria, fu progettata nel 1890 da Ödön Lechner, che scelse come materiale per il rivestimento di parte dei muri esterni le splendenti ceramiche prodotte nella fabbrica di Zsolnay, nella città di Pécs. La chiesa mescola motivi e colori tipici dell'arte ungherese con elementi neogotici. All'interno, l'altare e il pulpito in legno, risalenti agl'inizi del XX secolo, sono notevoli esempi dell'arte dell'intaglio. La maggior parte delle vetrate colorate, opera di Miksa Roth, è uscita intatta dai bombardamenti della seconda guerra mondiale. Bibliografia Barbara Olszańska e Tadeusz Olszański, Budapest, Milano, Mondadori, 2007, ISBN 9788837047092. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Kőbánya Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale della parrocchia di Kőbánya, su szentlaszlo.net.
Biserica Sfântul Ladislau din Budapesta

Biserica Sfântul Ladislau este o biserică romano-catolică din orașul Budapesta, Ungaria. Cu o înălțime totală de 83 de metri, este a treia cea mai înaltă biserică din această țară după Bazilica din Esztergom și Bazilica Sfântul Ștefan din Budapesta. Istorie și arhitectură Biserica Sfântul Ladislau a fost construită între anii 1894-1899 după planurile arhitectului Ödön Lechner. Ea este o combinație istoristă: elementelor gotice, renascentiste, baroce, romanice li se adaugă câteva elemente de influență persană și maghiară. Biserica ocupă o suprafață totală de 1.500 de metri pătrați, având 50 de metri lungime și un turn impunător. Turnul mai este numit și Turnul Regelui, având o înălțime de 83 de metri. Acest lucru face ca biserica să fie a doua cea mai înaltă din Budapesta și a treia din Ungaria. În timpul celui de-al Doilea Război Mondial biserica a suferit grave avarii, iar în anul 1957 a ars turnul. A fost renovată complet în anul 1975, iar în anul 1991 a devenit monument protejat, în 1994 fiind din nou restaurată ca monument național. Imagini
Schöller-kastély

A Schöller-kastély (más néven Nádasdy-Schöller-kastély) egy középkori alapokra épült klasszicista, később eklektikus stílusban átépített műemlék kastély a Vas vármegyei Csepregen. Története Az épület elődje egy huszita vár volt, amelyet a Kanizsai család a késő középkorban várkastéllyá alakíttatott. Az írásban először 1509-ben említett épület 1532-től a Nádasdyaké, később a Draskovich, majd 1884-ig a Jankovich családé. Klasszicista átépítése 1808-1811 között Hild Vencel nevéhez fűződik, majd 1880 körül a kastély új, eklektikus külsőt kapott. 1884-ben daruvári Jankovich Gyula gróf eladta a bécsi Schöller cukorgyárnak. Az ingatlan 1927-ben lett állami tulajdon, az épület falai közt később járási szolgabíróság működött, majd 1968-as átépítése után már általános iskolaként funkcionált, és műemléki védelmet kapott. Az új általános iskola felépülése után az épület üresen állt, végül 2011-ben a hozzá tartozó 1,6 hektáros területtel, és az azon található több épülettel együtt egy osztrák befektető 69 millió forintért megvásárolta. Ekkoriban a kastélyhoz tartozó több műemlék épület olyan rossz állapotban volt, hogy néhány közülük összedőlt, többet pedig lebontottak. A kastély később egy kínai befektető tulajdonába került, aki a tervek szerint szállodává alakítaná az épületet, aminek a szomszédos Bük híres fürdője és Ausztria közelsége is kedvez. Jegyzetek
Hlavní náměstí (Szentendre)

Hlavní náměstí (maďarsky Fő tér) se nachází v centru maďarského města Szentendre, ležícího nedaleko Budapešti. Má podobu přibližně rovnostranného trojúhelníku o délce každé strany 50 metrů. Ústí do něj ulice Dumtsa Jenő utca, Kovács László utca a Bogdányi utca. Konají se zde pravidelně různé akce, festivaly a setkání. Náměstí je vydlážděno; po každé jeho straně a u pamětního kříže jsou zasázeny akáty. Historie V této podobě náměstí existovalo od obnovy města po tureckých výbojích. Po druhé světové válce neslo název podle Karla Marxe maďarsky Marx tér). V 90. letech 20. století i později se stalo přirozeně atraktivním místem pro návštěvníky města, díky čemuž se zde nachází velké množství obchodů se suvenýry anebo obecně pro turisty. Významné stavby V severním cípu náměstí stojí Blagoveštenský kostel (pravoslavný). Dále se zde nachází morový kříž, který místní obchodnická společnost vztyčila na počest ochránění města před morem v roce 1763, budova městské galerie (maďarsky Szentendrei képtár), Muzeum Margit Kovácsové a muzeum Kmetty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hlavní náměstí (Szentendre) na Wikimedia Commons
Fő tér (Szentendre)

A Fő tér Szentendre legismertebb látnivalója, egyben a város történelmi városmagjának középpontja. A tér neve korábban, a szocializmus idején Marx tér volt. Látnivalók a téren Szentendrei Képtár Blagovestenszka ortodox templom Kmetty Múzeum Pestiskereszt (más néven Kalmárkereszt) Kovács Margit Múzeum Templomdomb (a tér felett) Galéria Források https://web.archive.org/web/20190205212721/https://szentendre.hu/ Kapcsolódó szócikkek Szentendre történelmi városmagja
Kis-Moszkva

Kis-Moszkva (vagy Tótvázsonyi laktanya) Magyarország egyik legnagyobb kísértetvárosa, Veszprém vármegyében. Az egykori katonai lakótelep és titokzatos objektum a Bakony déli részén, Nagyvázsony külterületén, a községtől kb. 8-10 km-re északra található. A szovjet katonai bázis 1968-ra készült el, egyes információk szerint a magyar állam pénzén, szovjet irányítás alatt dolgozó magyar munkásokkal. Szovjet katonák és családjaik laktak itt, és a rendszerváltás előtt az egyik legszigorúbban őrzött szovjet laktanya volt. Mintegy 300-400 ember élhetett itt a rendszerváltás előtt. Az oroszok csak Kisvárosnak hívták. A Magyar Honvédség korábbi vezérkari főnöke által megerősített információk szerint a bázison nukleáris robbanófejeket is tároltak. A rendszerváltást követő kivonulás során 1990. március 28-án teljesen elnéptelenedett. A kiürülése után ami mozdítható volt, azt szétlopták, majd a Magyar Honvédség szigorú őrizete alá került, ezáltal nem látogatható területnek számít. Mivel a Honvédelmi Minisztériumnak még a 2010-es években sem voltak megvalósítható tervei a területre, ezért a hely fokozatosan az enyészet martalékává válik. A 2010-es évek végén csak engedéllyel lehet látogatni. Képek Jegyzetek Források A szovjet hadsereg elveszett világa cikk az Index hírportálon Nagy titok a kis Moszkvában - Népszabadság cikk
Martinkertvárosi katolikus templom

A martinkertvárosi katolikus templom Miskolc egy városrészében, Martinkertvárosban (korábbi nevén Martintelepen) áll. Története 1922-ben a miskolci MÁV-kolónián, illetve az akkori Hejőcsaba község határában fekvő Martintelepen lakó hívek helyi lelkészség felállítását és szükségkápolna építését kérelmezték, mivel ekkor még a görömbölyi plébániához tartoztak, ennek megközelítése pedig számukra körülményes volt. Főleg vasutasok lakták a telepet. Az itteni kéttantermes állami népiskolában a hitoktatást ugyancsak a görömbölyi plébániáról kellett ellátni, nem kis nehézséggel, ezért, mint helyi lelkészség, a számukra könnyebben megközelíthető Miskolc-alsóvárosi plébániához szerettek volna csatlakozni. Kérelmük 1929-ben teljesült, ekkor állították fel Martintelepen a helyi lelkészséget, a Jézus Szíve plébániatemplomot pedig a hívek adományaiból 1933/34-ben építették fel. Az épület terveit Pázmándy István készítette el. Plébánosai 1930: Szikla Sándor 1943: Pomaházi Gyula 1983: Kormos Gyula 1996: Ficzere István 1997: Molnár Lajos 2000: Domán Ferenc 2009-től: Tóth István Jegyzetek Források "Martinkertváros Plébánia". martinkertvaros-plebania.hu. Hozzáférés: 2019. április 16..
Villa Barabas

La Villa Barabás est un édifice néoclassique située dans le 12è arrondissement de Budapest. Sa rénovation, achevée en 2003, a été récompensée par le prix du patrimoine culturel Europa Nostra. La villa est située au 44 rue Városmajor, une rue restée authentique et ayant subi peu de modifications depuis son urbanisation au XIXe siècle. Histoire La zone a été achetée en 1839 par Miklós Barabás, un peintre hongrois du XIXe siècle. A cette époque, la parcelle était couverte de vignes, qui couraient jusqu'au flanc du Kis-Sváb-hegy. Il y avait déjà un pressoir et une cave sur le terrain lorsque Miklós Barabás a décidé de construire le bâtiment de la villa sur la base de ses propres plans. Au début, il l'utilisait comme résidence d'été, où il allait se détendre et s'éloigner du bruit de la ville. Dans les décennies qui ont suivi la mort de l'artiste, la ville s'est développée autour de la villa. Les nouveaux propriétaires ont construit de plus en plus de bâtiments, et finalement, à la suite des extensions, la villa d'origine est devenue méconnaissable. En 1996, elle était devenue dangereusement vétuste et les six familles qui y vivaient ont dû être déplacées. En 2000, la municipalité du 12e arrondissement a lancé un appel d'offres pour la rénovation de la villa, dont l'objectif principal était de redonner à l'ancien bâtiment néoclassique son style et sa beauté d'origine. L'appel d'offres a été remporté par l'architecte Péter Basa, qui a été grandement aidé par l'aquarelle de Barabás, dans laquelle l'artiste a peint sa propre villa et son jardin. Le concept de base de la rénovation était de ne laisser que les parties originales du bâtiment et de démolir les ajouts ultérieurs. Les murs du bâtiment ont été recouverts et les travaux de menuiserie et de serrurerie ont été réalisés selon les plans d'origine. Description Dès l'entrée du portail en fer forgé soigneusement restauré, les visiteurs sont accueillis par une fontaine. La villa Barabás, avec sa grande place centrale et son imposante colonnade, est l'un des derniers édifices néoclassiques de Hongrie. La villa rénovée et son jardin ont été remis aux habitants du quartier le 26 septembre 2003. La rénovation du complexe de bâtiments a remporté le prix Europa Nostra en 2004, l'une des distinctions les plus prestigieuses de l'architecture européenne. Aujourd'hui, le bâtiment est utilisé comme un centre culturel et événementiel. Il y a aussi un café, une salle de conférence et d'événements. Derrière la villa se trouve un parc méticuleusement entretenu d'environ 1 000 m2. Références (hu) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en hongrois intitulé « Barabás-villa » (voir la liste des auteurs). Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du néo-classicisme Portail de Budapest
Barabás-villa

A Barabás-villa szinte az egyetlen épület, amely a Budapest XII. kerületi Városmajor utca első betelepülőinek korából épségben fennmaradt. 2003-ban befejezett felújítását Europa Nostra-díjjal ismerték el. Jelenlegi tulajdonosa Budapest Főváros XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat,míg üzemeltetője 2014 júliusától a MOM Kulturális Központ Nonprofit Kft. A villa a Budapest XII. kerület Városmajor utca 44. alatt található. Története A területet Barabás Miklós, a 19. század kiemelkedő festőművésze vásárolta meg 1839-ben. Akkoriban szőlők borították a telket, mely egészen felfutott a Kis-Sváb-hegy oldaláig. A telken már állt egy présház és egy pince, amikor Barabás Miklós úgy döntött, hogy saját tervei alapján megépítteti a jelenleg is álló villaépületet. Eleinte nyári lakként használta, ahová kikapcsolódni, a város zajától elvonulni járt. A művész halálát követő évtizedekben a város körülnőtte a villát. Az újabb tulajdonosok egyre több épületet építettek, végül a toldozgatások eredményeképp felismerhetetlenné vált az eredeti villa. 1996-ra életveszélyessé is vált, a benne lakó hat családot ki kellett költöztetni. A XII. kerületi Önkormányzat 2000-ben írt ki pályázatot a villa felújítására, melynek fő szempontja az volt, hogy a nagy múltú neoklasszicista épület az eredeti stílusát és szépségét visszanyerje. A pályázatot Basa Péter építész nyerte, akinek nagy segítséget jelentett az a Barabás-akvarell, melyen a művész saját villáját és annak kertjét festette meg. A felújítás alapkoncepciója az volt, hogy csak az eredeti épületrészeket hagyják meg, a későbbi bővítményeket pedig bontsák le. Az épület falait újraburkolták, a fa-, illetve lakatosmunkákat az eredeti tervek szerint végezték el. A gondosan helyrehozott kovácsoltvas kapun belépve szökőkút fogadja a látogatókat. A Barabás-villa nagy központi terével és impozáns oszlopcsarnokával egyike Magyarország megmaradt neoklasszicista stílusú épületeinek. A felújított villát és a hozzá tartozó kertet 2003. szeptember 26-án adták át a kerületi lakosoknak. Az épületegyüttes felújítása 2004-ben Europa Nostra-díjat, az európai építészet egyik legrangosabb kitüntetését nyerte. Az épület ma kulturális és rendezvényközpontként működik. Található itt kávézó, konferencia- és rendezvényterem is. A villa mögött egy igényesen gondozott, mintegy 1000 m²-es park található. Források Jegyzetek