NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Evangélikus templom (Sopron)

A soproni evangélikus templom a Belvárosban, a Templom utca közepén, a Kolostor utca és a Bünker János Rajnárd köz torkolata közelében áll. A harmadik legnagyobb magyarországi evangélikus templom, a dunántúli evangélikusság egyik nagy központja. Története Az első soproni evangélikus fatemplom 1676-ban épült, ez azonban a nagy soproni tűzvész áldozatául esett. 1677–1722-ig állt a második fatemplom. A gyülekezet harmadik temploma már kőtemplom volt, 1722-1782-ig állt. Mind a három templom a mai helyén állott. 1781-ben II. József császár türelmi rendeletének értelmében 1782-től 1783 végéig császári jóváhagyással megtörtént a negyedik, mai templom építése. Igaz, a templomépület nem lehetett az utcafronton – eredetileg előtte állt a paplak, hátsó fala pedig a régi városfallal érintkezett. Szintén kritérium volt, hogy protestáns templomnak nem lehetett tornya – a mai gyönyörű, tompa kupolás torony mintegy száz évvel később, 1862–1863-ban épült. 182 erős égerfacölöp kellett az alapozáshoz. A hatalmas kőoszlopok anyaga a szentmargitbányai (ma Burgenland, Ausztria) kőfejtőből való. A padok, az ajtók és az ablakok már készen voltak 1783 végére. A második fatemplom berendezése – a szép oltár, a szószék, a drága terítők, az értékes úrvacsorai kelyhek, a keresztelőkút, az aranyozott bronzcsillárok és az orgona – mind átkerültek a mai templomba. 1784. január 1-jén történt meg a templomszentelés Torkos József lelkész szolgálatával Zsolt 26,8 alapján: „Uram, szeretem a Te házadban való lakozást, és a Te dicsőséged hajlékának helyét”. A templom azóta keveset változott. 1854-ben sekrestyével bővült. 1883-ban a fazsindelyt cseréppel váltották fel. Külső és belső formája a korszak protestáns templomépítészetének jellegzetes vonásait viseli: csarnok-templom, amelyet 8 hatalmas toszkán oszlop 3 hajóra bont; a középső hajó szélesebb, 7,5 méter, ez a középső tér magasabb a mellékhajóknál. Az oldalsó hajók fölé két szintben karzatot építettek. A teremszerű megoldás a késő barokk protestáns templomok sajátossága. A téglalap alaprajzú épület hossza 36 méter, szélessége 24 méter. A templomban 2500 ülőhely található. A Magyarországi Evangélikus Egyház harmadik legnagyobb temploma Békéscsaba és Nyíregyháza után. Harangok A toronyban 4 harang lakik. Hősök harang Tömege: 3441 kg Hangja: A0 Öntötték: Seltenhofer Frigyes és fiai (1926) Béke harang Tömege: 1751 kg Hangja: C1 Öntötték: Seltenhofer Frigyes és fiai (1926) Hűség harang Tömege: 1153 kg Hangja: E1 Öntötték: Seltenhofer Frigyes és fiai (1863) Miatyánk harang Tömege: 487 kg - Hangja: Gisz1/Asz1 Öntötte: Szlezák László (1948) Harangozási rend Minden nap reggel 6, déli 12, és este 18 órakor a Miatyánk harang szólal meg. Vasárnap 8 órakor a Hűség harangja kondul meg az istentisztelet kezdetekor. 8.45-kor a Hősök nagyharang szól, hogy negyed óra múlva kezdődik az istentisztelet, majd 9.00-kor a Hűség+Béke harang szól az istentisztelet kezdetét jelezve. 10.00-kor pedig a Miatyánk+Hűség+Béke harang szólal meg az istentiszteletre.
Kościół ewangelicki w Sopronie

Kościół ewangelicki w Sopronie (węg. Soproni evangélikus templom) – protestancka świątynia parafialna znajdująca się w węgierskim mieście Sopron. Historia Pierwszy kościół luterański w Sopronie wzniesiono w tym samym miejscu co obecna świątynia, w 1676, lecz jeszcze w tym samym roku spłonął podczas pożaru miasta. Obecna budowla jest już czwartym kościołem w tym miejscu. Jej budowę rozpoczęto w 1782, a ukończono rok później. W 1854 wzniesiono zakrystię według projektu Józsefa Handlera, a w 1863 roku dobudowano wieżę zaprojektowaną przez Ludwiga Förstera. W 1981 parafia otworzyła muzeum. Jego obecną siedzibą jest budynek przy Színház utca 27. Architektura i wyposażenie Świątynia późnobarokowo-wczesnoklasycystyczna, o układzie halowym. Jest największym kościołem w Sopronie, długim na 36 m i szerokim na 24 metry. Wieża kościelna ma wysokość 52 metrów. Ołtarz główny został sprowadzony z klasztoru kamedułów na Kahlenbergu. Znajdujący się w nim obraz przedstawia Jezusa Chrystusa na Górze Oliwnej. Drewnianą ambonę wykonał w 1783 cieśla János Lang. Dzwony Na wieży zawieszone są 4 dzwony: Galeria Przypisy
Basilika St. Theresa (Keszthely)

St. Theresa (ungarisch Kis Szent Teréz Bazilika) ist eine römisch-katholische Pfarr- und Klosterkirche der Karmeliten in der ungarischen Stadt Keszthely. Sie ist dem Erzbistum Veszprém unterstellt und wurde 1989 von Papst Johannes Paul II. in den Rang einer Basilica minor erhoben. Die von Bruno Buchwieser senior aus Wien entworfene Kirche wurde 1927 bis 1930 errichtet, wobei sich ihr Stil an der italienischen Romanik orientiert. 1945 wurden die Karmeliten vertrieben und die Kloster- in eine Pfarrkirche umgewandelt. 1950 wurde der Karmelitenorden in Ungarn verboten. Erst 1989 konnten die Karmeliten wieder zurückkehren. Der 38 Meter hohe freistehende Glockenturm wurde im Zweiten Weltkrieg beschädigt und erst in der politischen Wendezeit rekonstruiert. Diese Arbeiten wurden 1999 abgeschlossen. Im Gegensatz zum romanischen Äußeren präsentiert sich der Innenraum in schlichtem Neoklassizismus. Da die Kirche bis weit in die 1930er Jahre ausgestattet wurde, konnte die Kirche erst 1938 geweiht werden. Die Orgel wurde erst 1937 von der Firma Angster aus Pécs installiert. Auf dem Hochaltar befindet sich eine Statue der hl. Therese von Lisieux aus Carrara-Marmor. Die Nebenaltäre sind Unserer Lieben Frau auf dem Berge Karmel und den hll. Josef, Stephan und Theresa von Ávila geweiht. Sechs der sieben Altäre schuf der Bildhauer Lajos Krsznai. Da er vor Abschluss der Arbeiten verstarb, bearbeitete Károly Lorencz den letzten Altar. Weblinks Website der Karmeliten (ungarisch) Die karmelitanische Basilika
Karmelita bazilika (Keszthely)

A keszthelyi Szent Teréz Bazilika egy modern-kori római katolikus templom. Neoromán stílusban épült 1927 és 1930 között, 1989 óta kisbazilika. Története A Kis Szent Teréznek és a világháborúban elesett hősöknek szentelt templom a magyar történelem egyik viharos időszakában, az elveszített világháborút és a trianoni országcsonkítást követő nagy gazdasági világválság közepette készült el. Építői, a "Szent Istvánról nevezett Magyar Sarutlan Karmelita Rendtartomány" szerzetesei – élükön dr. Hász Brokárd tartományfőnökkel – energiát, fáradságot, anyagiakat nem kímélve építették fel ezt a szép, neoromán stílusban készült templomot, amely már nagyon korán, 1931-ben elnyerte a „priorátus” rangot. Tervezője Bruno Buchwieser nagynevű bécsi építész-tervező, kivitelezője Marshall Béla építész és segítője, Langmár Ferenc építőmester voltak. Az 1927-ben kezdődött építkezés 1930-ra készült el, ekkor történt meg a templom és a hozzáépített rendház megáldása (1930. október 3.) Ugyancsak ekkor indult el a rendházban a noviciátus és a klerikátus működése. Az építést követően azonnal megkezdődött a templombelső berendezése. A toronyban elhelyezett Szent Imre, Prohászka Ottokár és Szent László harangok Szlezák László aranykoszorús harangöntő mester munkái, míg a sienai, thassosi és ruszkicai márványból készült gyönyörű oltárok, oltárszobrok Krasznai (Krausz) Lajos nagyszerű szobrászművész tervei alapján valósultak meg. Az oltárok közül elsőként 1932-ben a főoltár készült el a lisieux-i bazilikában levő egyik oltár mintájára, amely Kis Szent Teréz hódolatát jeleníti meg a Szűzanya és az ölében tartott Kisjézus előtt. Ezt követték: a szószék (1932), majd a „Skapulárés Szűzanya” (1933), és a „Jézus Szent Szíve” (1934) mellékoltárok. 1937-ben készült el az Angster-orgona, amelyet Angelo Rotta pápai nuncius szentelt fel. 1938-ban, a Szent évben áldották meg a Szent József és a Szent István tiszteletére emelt mellékoltárokat, és ugyancsak ebben az évben, május 22-én történt meg a templom felszentelése, amelyet dr. Giovanni Piazza Adeodato bíboros, velencei pátriárka végzett el. A második világháború alatt a templom nem szenvedett el súlyos sérüléseket, bár a javítás több évig eltartott. 1947-ben történt meg a háború alatt elkészült Keresztes Szent János-mellékoltár felszentelése. A háború után létrejött kommunista rendszer súlyos üldözés után, 1950-ben betiltotta a szerzetesrendeket, köztük a Magyar Sarutlan Karmelita Rendtartományt is. A templom ettől kezdve 1989-ig plébániatemplomként működött, a rendházba középiskolát telepítettek. 1967-ben készült el az utolsó mellékoltár, amit avilai (Nagy) Szent Teréz tiszteletére emeltek. 1989-ben II. János Pál pápa a templomot Bazilika Minor rangra emelte. A rendszerváltást követően újjáalakult Karmeliták visszakapták templomaikat, köztük ezt is. 2008 óta itt található a Karmelita Rendtartomány székhelye, fráter Bakos Rafael provinciális atya vezetésével. További információk Hitesy Ervin: Kis Szent Teréz első magyarországi szentélye. A keszthelyi kármelita bazilika minor és rendház története; Kármelita Rendház, Keszthely, 2010
Université Semmelweis

L'université Semmelweis est une université de recherche hongroise, située à Budapest et fondée en 1769. Elle est considérée comme une institution de référence en Europe centrale dans les sciences de la santé et comprend six facultés (médecine clinique, odontologie, pharmacie, soins de santé et neuroréhabilitation). Ses hôpitaux universitaires assurent la prise en charge d'environ cinq pour cent de la population hongroise. Selon le classement mondial du Times Higher Education World University Rankings de 2026, l'université est classée dans la tranche 176-200 pour la médecine et se positionne dans la tranche 250-300 au niveau mondial. L'institution figure aussi parmi les 75 premières en pharmacologie selon le classement de Shanghai. Photographies Histoire En 1541, Buda et Pest, alors villes distinctes de part et d'autre du Danube passent sous contrôle ottoman, fragmentant l'administration hongroise entre le nord du royaume et d'autres régions. En 1635, Péter Pázmány crée une université à Nagyszombat (Trnava) comprenant deux facultés (théologie et arts), puis en 1667 une faculté de droit, enfin une faculté de médecine en 1769. Transférée du côté de Buda en 1777, la faculté de médecine devient le centre de l'actuelle université Semmelweis, héritière de l'université de Nagyszombat (aujourd'hui Université Loránd Eötvös de Budapest). En 1969, l'université est renommée en l'honneur du médecin hongrois Dr. Ignace Philippe Semmelweis, qui a mis en évidence le rôle du lavage des mains dans la prévention de la transmission des infections. Notes et références Voir aussi Articles connexes Budapest Enseignement supérieur en Hongrie Liens externes Site officiel Ressources relatives à la recherche : Classement académique des universités mondiales CrossRef Horizon 2020 U-Multirank Ressource relative aux organisations : Registre de transparence de l'UE Portail des universités Portail de Budapest
Università Semmelweis

L'Università Semmelweis è un'università statale ungherese, con sede a Budapest in Üllői út. Storia Reca l'attuale denominazione dal 1969, in onore del medico Ignác Semmelweis. Prima di allora si chiamava Reale Università ungherese di Scienza. Fu fondata nel 1769, quando l'Ungheria faceva parte dell'Impero Asburgico, per volere di Maria Teresa d'Austria. Si tratta di un'università specializzata in discipline mediche, farmacologiche e sanitarie. Prima del 1769 i medici ungheresi si formavano all'estero, dato che l' Università di Trnava, fondata nel 1635, mancava di quei corsi di laurea. Organizzazione Le facoltà sono 6: Facoltà András Pető (con discipline afferenti a Scienze Motorie, finalizzate alla formazione degli insegnanti di educazione fisica e dei fisioterapisti) Facoltà di Medicina Facoltà di Farmacia Facoltà di Odontoiatria Facoltà di Igiene e Servizi Pubblici Facoltà di Studi Sanitari Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università Semmelweis Collegamenti esterni (HU) Sito ufficiale, su semmelweis.hu. (EN) Sito ufficiale, su semmelweis.hu. (DE) Sito ufficiale, su semmelweis.hu. Sito ufficiale, su semmelweis.hu.
Uniwersytet Semmelweisa w Budapeszcie

Uniwersytet Semmelweisa w Budapeszcie (węg. Semmelweis Egyetem) – państwowa medyczna szkoła wyższa z główną siedzibą w Budapeszcie na Węgrzech. Za datę powstania uczelni przyjmuje się 7 listopada 1769, kiedy Maria Teresa Habsburg utworzyła Wydział Medycyny na Uniwersytecie w Nagyszombat (obecnie Trnawa). W 1777 uniwersytet został przeniesiony do Budy, a w 1784 do Pesztu. W latach 70. XIX wieku Wydział Medyczny został znacznie rozbudowany, centralną osią kompleksu składającego się z klinik, administracji oraz ogrodu botanicznego stała się ulica Üllői út. W 1868 język węgierski stał się oficjalnym językiem wykładowym. W 1895 dopuszczono kobiety do studiowania medycyny i farmacji, zjawisko to upowszechniło się w czasie I wojny światowej, kiedy wielu mężczyzn zostało wcielonych do armii Austro-Węgier. W 1944, w czasie II wojny światowej, władze planowały ewakuować Wydział Medyczny do Niemiec, ale powiodło się to jedynie częściowo. Podczas oblężenia Budapesztu budynki i wyposażenie uczelni zostały w znacznym stopniu zniszczone. Od 1921 uczelnia funkcjonowała pod nazwą Uniwersytet Pétera Pázmánya. W 1950 została zreorganizowana i podzielona na Uniwersytet Loránda Eötvösa oraz Katolicki Uniwersytet Pétera Pázmánya. W 1951 Wydział Medycyny został przekształcony w Budapeszteński Uniwersytet Medyczny (Budapesti Orvostudományi Egyetem), do uczelni przyłączono kilka szpitali, przekształcając je w kliniki. W 1969 patronem uczelni został Ignaz Semmelweis. Jako Uniwersytet Medyczny im. Semmelweisa (Semmelweis Orvostudományi Egyetem) uczelnia funkcjonowała do 2000, w którym została połączona z Uniwersytetem Nauk o Zdrowiu im. Imre Haynala (Haynal Imre Egészségtudományi Egyetem) oraz Akademią Wychowania Fizycznego (Testnevelési Egyetem). Ta ostatnia funkcjonowała jako wydział do 2014, po czym ponownie została usamodzielniona. Wydziały Wydział Stomatologii Wydział Zdrowia i Usług Publicznych Wydział Nauk o Zdrowiu Wydział Medyczny Wydział Farmaceutyczny Przypisy Bibliografia Historia na stronie uczelni
Университет Земмельвайса

Университет Земмельвайса (венг. Semmelweis Egyetem) — старейший медицинский вуз Венгрии. История Основан в 1769 году как медицинский факультет Трнавского университета (позднее ставшего Будапештским университетом). В 1951 году на базе медицинского факультета Будапештского университета был организован Будапештский медицинский университет. В 1969 году университету присвоено имя известного венгерского врача и профессора университета Игнаца Земмельвайса (1818—1865). Вуз стал называться Медицинским университетом Земмельвайса. В январе 2000 года произошло слияние Медицинского университета Земмельвайса с Университетом наук о здоровье Имре Хайнала и Университетом физического воспитания. Объединённый университет получил название Университета Земмельвайса. Факультеты Общей медицины Фармакологии Стоматологии Физического воспитания и спорта Государственной службы здравоохранения Преподавание ведётся на трёх языках — венгерском, немецком (с 1983 года) и английском (с 1989 года). Примечания Ссылки История Университета Земмельвайса на официальном сайте Факты и цифры Факультеты
Університет Земмельвайса

Університет Земмельвейса (угор. Semmelweis Egyetem) — найстаріший медичний університет Угорщини. Історія Заснований в 1769 році як медичний факультет Трнавського університету (пізніше — Будапештського університету). У 1951 році на базі медичного факультету Будапештського університету був організований Будапештський медичний університет. У 1969 році університету було присвоєно ім'я відомого угорського лікаря і професора університету Ігнаца Земмельвайса (1818—1865). ВНЗ став називатися Медичним університетом Земмельвайса. У січні 2000 року відбулося злиття Медичного університету Земмельвайса з Університетом наук про здоров'я Імре Хайнан і Університетом фізичного виховання. Об'єднаний університет отримав назву Університет Земмельвайса. Факультети Загальної медицини Фармакології Стоматології Фізичного виховання і спорту Державної служби охорони здоров'я Викладання ведеться на трьох мовах — угорською, німецькою (з 1983 року) та англійською (з 1989 року). Відомі випускники Джон Харсані — американський економіст угорського походження, лауреат Нобелівської премії з економіки 1994 року «за фундаментальний аналіз рівноваги в теорії некооперативних ігор». Георг фон Бекеші — угорсько-американський фізик, лауреат Нобелівської премії з фізіології та медицини 1961 року. Дьєрдь де Гевеші — угорський хімік, почесний академік Угорської АН, іноземний член Лондонського королівського товариства (1939), лауреат Нобелівської премії з хімії (1943). Сент-Дьйорді Альберт — американський біохімік угорського походження, удостоєний в 1937 р. Нобелівської премії з фізіології та медицини за цикл робіт, присвячених біологічному окисненню. Примітки Посилання Semmelweis University Semmelweis University English language program International Student Association of Semmelweis
Mátyás tér

Mátyás tér, anciennement Frühlingsfeld Platz est une place située dans les quartiers de Csarnok et Magdolna, dans le 8e arrondissement de Budapest. On y trouve des immeubles cossus dans un état aujourd'hui délabré. Une ancienne fabrique de gants y a été transformée en centre culturel : Kesztyűgyár Közösségi Ház. Notes et références Portail de Budapest
Univerzita Miltona Friedmana

Univerzita Miltona Friedmana, maďarsky Milton Friedman Egyetem, zkráceně Milton, je od roku 2001 státem akreditovaná církevní univerzita, jejíž kampus se nachází ve III. obvodu (Óbuda–Békásmegyer) maďarského hlavního města Budapešti. Historie V roce 1395 založil římský císař a uherský král Zikmund Lucemburský v pořadí druhou maďarskou univerzitu v tehdy ještě samostatném městě Óbuda. Poté, co byl během první vlády Viktora Orbána novelizován zákon o vysokých školách, zahájila roku 2001 – po úspěšném akreditačním řízení – svou svou vzdělávací činnost soukromá Vysoká škola krále Zikmunda, maďarsky Zsigmond Király Főiskola. V roce 2006 se vysoká škola v rámci transformace vysokého školství (boloňský proces) stala součástí Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání. Jako uznání vysoké úrovně odborné a vědecké přípravy, jakož i akademické kvalifikace pedagogů je od 1. srpna 2016 škola klasifikována jako univerzita aplikovaných věd. Došlo tedy i k přejmenování na Univerzitu krále Zikmunda, maďarsky Zsigmond Király Egyetem, zkráceně ZSKE. Současný název – Univerzita Miltona Friedmana – používá škola od 1. srpna 2018. Vývoj názvu Zřizovatel Zřizovatelem školy byla společnost TANORG Tanácsadó és Szolgáltató Kft. Od října 2017 je zřizovatelem univerzity Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség (EMIH). Studium Bakalářské studium lidské zdroje zemědělství a management specialista na ekonomickou informatiku komunikace a mediální věda komunitní organizování mezinárodní management mezinárodní studia finance a účetnictví politické vědy letecké inženýrství svobodná umění sociologie pedagogika Magisterské studium andragogika komunikace a mediální věda mezinárodní ekonomika a management mezinárodní studia politologie Navazující odborné vzdělávání specialista na ekonomickou informatiku finance a účetnictví (finance) finance a účetnictví (obchod) Další odborné vzdělávání národní bezpečnost a bezpečnostní politika univerzita třetího věku Osobnosti Rektoři 2001 – 2016: József Bayer 2016 – ?: Péter Szatmári ? – ?: János Perényi ? – Krisztina Schottner Předsedové 2001 – 2007: Juhász István 2008 – 2016: Katalin Juhászné Belatiny ? – : Dániel Bodnár Významní pedagogové Ferenc Bognár Tamás Deutsch Pawel Grata Áron Kovács Radovan Madleňák Imola Szabó Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Milton Friedman Egyetem na maďarské Wikipedii. Související články Óbuda Budapešť Židé v Maďarsku Milton Friedman Zikmund Lucemburský Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzita Miltona Friedmana na Wikimedia Commons Univerzita Miltona Friedmana na Facebooku Univerzita Miltona Friedmana na Instagramu Milton Friedman Egyetem (anglicky) (maďarsky) Milton Friedman Egyetem – Digitális Campus (maďarsky) Milton Friedman Egyetem – felvételi aloldal (maďarsky) Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség (anglicky) (maďarsky)
Hullámvasút

Hullámvasút (ungarisch für Achterbahn) im Holnemvolt Park (Budapest, Ungarn) ist eine Holzachterbahn, die 1926 als Magasvasút im damaligen englischen Park eröffnet wurde. Zwischenzeitlich fuhr sie auch noch unter dem Namen Hegyivasút. Seit dem 2. November 2015 ist sie geschlossen. Errichtet wurde sie bereits 1922, aber erst 1926 eröffnet. Die 980 m lange Strecke erreicht eine Höhe von 17 m bei einer maximalen Höhendifferenz von 18 m und einem maximalen Gefälle von 45°. Die Achterbahn wurde 2012 vom Zoo Budapest (Állatkert Budapest) übernommen. Züge Hullámvasút besitzt sieben Züge mit jeweils drei Wagen. In jedem Wagen können zehn Personen (fünf Reihen à zwei Personen) Platz nehmen. In der ersten Reihe des mittleren Wagens fährt ein Bremser mit, der die Aufgabe hat, während der gesamten Fahrt die Geschwindigkeit des Zugs zu regeln. Heute fahren nur noch maximal vier Züge gleichzeitig, wodurch sich eine Kapazität von 1344 Personen pro Stunde ergibt. Weblinks Hullámvasút. Állatkert Budapest, abgerufen am 28. November 2022 (ungarisch). 80 éves a Hullámvasút. HVG, 14. Juli 2006, abgerufen am 28. November 2022 (ungarisch). Hullámvasút in der Roller Coaster DataBase
Пени маркет

Пени маркет е верига дискаунтъри, която оперираше на българския пазар. В Германия работят около 2000 филиала на PENNY Маркет, които за 2008 г. реализират над 6,3 млрд. евро оборот. В петте държави извън родината си Германия – Австрия, Италия, Чехия, Унгария и Румъния – оборотът на PENNY Маркет за 2008 г. възлиза на 3.2 млрд. евро. Предлагат основно хранителни стоки. Собственост са на „Реве Груп“, основана в Кьолн през 1926 г. като търговско сдружение от 17 фирми. Освен дискаунтърите „Пени“ „Реве Груп“ притежава и супермаркети „Билла“. Пени маркет в България Първите магазини от веригата Пени маркет в България са открити през 2009 г. До декември 2009 г. са открити общо 26 супермаркета от веригата, включително последният е в Плевен. Към март 2011 г. броят на магазините е 47. През септември – октомври 2015 г. веригата прекратява работата си за България и закрива всички свои съществуващи магазини, с изключение на тези в София, Варна, Пазарджик, Поморие и Русе, които преминават към „Билла“. Като причина се посочва лошо финансово състояние на веригата. От 1 ноември 2015 г. в България няма работещи филиали на Penny Market, оставяйки конкурентната верига LiDL като единствената верига дискаунтъри. Градове в България, имали магазини на Penny Market до закриването им през 2015 г. Асеновград Балчик Берковица Ботевград Бяла Слатина Варна (2 магазина) Велико Търново Враца Гоце Делчев Добрич Дупница Казанлък Карнобат Козлодуй Кнежа Ловеч Монтана Несебър Нова Загора Нови Пазар Омуртаг Павликени Пазарджик Перник Плевен Пловдив Поморие Попово Раднево Радомир Разград Разлог Русе (3 магазина) Сандански Свиленград Свищов Сливен София (3 магазина) Шумен (2 магазина) Хасково Чирпан Ямбол Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно Пени маркет Пени Маркет България Архив на оригинала от 2009-12-15 в Wayback Machine.
Penny (supermarket)

Penny (German pronunciation: [ˈpɛni] ) or internationally Penny Market (in Bavaria and Austria Penny Markt) is a German discount supermarket chain based in Germany, which operates 3,550 stores. The market was founded by Leibbrand Gruppe in 1973; since 1989, it has been fully owned by the Rewe Group. In France, the chain was bought in 2005 by the Ed brand of the Carrefour group. In 2010, it operated approximately 3,000 stores across 6 countries in Europe. As of May 2014, Penny was present in Germany, Austria, Bulgaria, Hungary, Italy, Czech Republic and Romania, with Turkey soon to come. After taking over 7 stores in Liguria from Tuodì in October 2017 for €9.2 million, it is present in Italy with 357 points of sale distributed in 17 regions, served by 7 distribution centers. Operations Penny Market exited the Bulgarian market on October 31, 2015. See also REWE Group Billa Selgros Aldi Lidl References External links Penny (archived) Penny Germany Penny Markt Austria Penny Market Italy Penny Market Hungary Penny Market Czech Republic Penny Market Romania