NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Conti-kápolna

A Conti-kápolna Budapesten Kőbánya egyik ismert barokk műemléke. Története, leírása A 18. században pestisjárvány pusztított. Az olasz származású Conti Antal Lipót kőfaragómester és felesége, Drenker Krisztina megmenekült a járvány elől. Ennek emlékére építtették 1739 és 1740 között a kápolnát a segítő Szűz Mária tiszteletére. II. József 1786-ban egy rendelettel le akarta bontatni a többi fogadalmi kápolnával együtt, azonban a család összeköttetései révén ez mégsem történt meg. 1802-től ismét használatba vették a hívők. Itt alakult ki a kerület korabeli városközpontja. 1881 és 1899 között a kőbányai plébánia templomaként működött. 1938-ban a kápolnát felújították, de a II. világháborúban hatalmas károkat szenvedett. A mai műemlék épületet 1947-ben állították helyre. A barokk stílusú kápolna egy kaputoronnyal rendelkezik, melyen négyszögletes kősisak található. Szentélye kelet felé néz. Az épület és a tető érintkezési vonalában egy gazdagon díszített párkány húzódik. 1988-ig, a torony leomlásáig itt állt egy talapzaton Szent Joachim és Szent Anna kőszobra. A homlokzaton Mária-monogramos rokokó címerpajzs látható. Belül gazdagon aranyozott csavart oszlopos oltárral rendelkezik. Az oltárkép az innsbrucki Madonna másolata. A szobrokat mind Conti Antal készítette. Jelenleg a Rózsák terei görögkatolikus egyházközséghez tartozik, épülete pedig nemzetközi kulturális védelem alatt áll. A kápolna előtt egy bádogkorpuszos fa feszület áll, melyet 1879-ben állítottak. Képtár Források A Wikimédia Commons tartalmaz Conti-kápolna témájú kategóriát. A Conti-kápolna leírása Kőbánya honlapján A kápolna bejárata fölötti tábla A kápolna adatlapja a Műemlékem.hu-n
Corvin-Warenhaus

Das Corvin-Warenhaus (ungarisch Corvin Áruház) ist ein denkmalgeschütztes Kaufhaus im VIII. Bezirk in Budapest. Es gilt als eines der ältesten und bekanntesten der Stadt. Das Kaufhaus wurde am 1. März 1926 eröffnet. Eigentümer war damals der Hamburger Großkaufmann Max Emden beziehungsweise seine Firma M. J. Emden und Söhne, das Grundkapital betrug eine Million ungarische Kronen. Als erster Geschäftsführer fungierte Miksa Lewin. Das am Blaha Lujza tér gelegene Gebäude war ursprünglich im klassizistischen Stil gehalten und wurde nach den Plänen von Zoltán Reiss errichtet. Der figurale Schmuck stammte von Fülöp Ö. Beck und Szigfrid Pongrácz. Das Warenhaus enthielt auch ein Restaurant, ein Kaffeehaus und einen Schnellfotografen; zudem war es das erste Gebäude Budapests mit einer Rolltreppe. Es war nicht nur als Ort des Einkaufs, sondern auch der Zerstreuung konzipiert. Das Gebäude erlitt im Zweiten Weltkrieg und während des Ungarischen Volksaufstands schwere Schäden. Nach 1945 wurde es in modernisierter Form von verschiedenen staatlichen (Centrum) und genossenschaftlichen (Skála-Coop) Einzelhandelsfirmen geführt. Die klassizistische Fassade wurde 1967 mit Aluminium verkleidet, wobei sie weiter beschädigt wurde. Im Zuge einer umfangreichen Renovierung wurde die Aluminiumverkleidung 2018 demontiert. Die ursprüngliche Fassade wird seitdem rekonstruiert (Stand: 2020). Die Dachterrasse des Corvin-Warenhauses wurde ab 2007 vom Nachtclub Corvin-tető (später Corvin Club) genutzt, der im folgenden Jahr auf die oberste Etage des Gebäudes erweitert wurde. 2018 wurde der Club von der Bezirksverwaltung geschlossen. Weblinks Az első pláza Budapesten: a Corvin Áruház (ungarisch) Mikor lesz a Corvin Áruház újra a régi? In: Épitészfórum, 13. Dezember 2019 (ungarisch) Einzelnachweise
Cserehát

Le Cserehát (hongrois : Cserehát [ˈt͡ʃɛrɛhaːt]) est une région boisée au relief vallonné, située dans le Nord-Est de la Hongrie, dans la partie méridionale du massif du Nord. Il fait partie des Carpates occidentales. Il forme une zone triangulaire comprise entre le Bódva et le Hernád, jusqu'au Sajó, juste au sud de la frontière avec la Slovaquie. Son altitude moyenne varie entre 250 et 300 mètres, et son point culminant est le Kecske-pad (340 m). Géographie Topographie et géomorphologie Hydrographie Climat Faune et flore Découpage administratif L'ensemble des localités suivantes se situent dans le massif du Cserehát : Sur le plan administratif, le territoire du Cserehát, comprenant les districts actuels d'Edelény et de Szikszó, correspondait autrefois aux districts de Cserehát et de Szikszó, intégrés au comitat d'Abaúj, puis au comitat d'Abaúj-Torna, dont le siège était situé à Szepsi. Aujourd'hui, la région relève des districts d'Edelény et de Szikszó ainsi que des microrégions du même nom. Histoire Activités Protection environnementale Activités économiques Le lac de retenue de Rakaca, situé dans un environnement pittoresque, constitue un pôle d'attraction régional. Il offre diverses possibilités de loisirs : pêche, camping, résidences de vacances, et contribue à faire du Cserehát une destination de détente pour les amateurs de nature et de tranquillité. Notes et références Voir aussi Articles connexes Géographie de la Hongrie Bibliographie Liens externes Portail de la montagne Portail des Carpates Portail de la Hongrie
Cserehát

Cserehát (516.3) – makroregion geograficzny w Wewnętrznych Karpatach Zachodnich. Leży w północno-wschodnich Węgrzech, nad granicą ze Słowacją. Cserehát to pagórkowata wyżyna o charakterystycznym kształcie trójkąta skierowanego ostrzem na południe. Region ten wdziera się klinem między Góry Tokajsko-Slańskie a Średniogórze Północnowęgierskie (do którego bywa zaliczany mimo braku charakteru górskiego). Na zachodzie doliny Bodvy i Sajó dzielą Cserehát od Krasu Słowacko-Węgierskiego (Aggtelek). Na wschodzie dolina Hornadu oddziela Cserehát od Gór Tokajsko-Slańskich (Zempléni hegység). Na północy Cserehát graniczy z Kotliną Koszycką, od której oddziela go pas niewysokich wzniesień – Wzgórz Bodwiańskich (Bodvianska pahorkatina). Powierzchnia regionu wynosi około 600 km². Zachodnią część regionu, nad Bodvą, tworzą tzw. góry wyspowe Szendrő o nieco bardziej zróżnicowanej rzeźbie. Krajobraz Cserehát tworzą szerokie doliny i niewysokie wzgórza, o przeciętnej wysokości 300–320 m n.p.m. Najwyższe wzniesienie regionu – Szár hegy (514 m n.p.m.) – leży na zachodnim krańcu Wzgórz Bodwiańskich. Drugim co do wysokości punktem regionu jest wzgórze Kecske-pad (339 m n.p.m.), leżące w jego północnej części. Wzgórza Cserehát są zbudowane głównie z iłów i piasków, jedynie góry wyspowe Szendrő są utworzone z twardych skał paleozoicznych. Gleby regionu są gliniaste lub gliniasto-lessowe. Niemal do czasów współczesnych Cserehát był mocno zalesiony, jednak lasy zostały całkowicie wycięte w XIX wieku. Od tej pory region ma charakter rolniczy. Pola uprawne leżą na wzgórzach, ich południowe zbocza zajmują winnice, zaś osiedla znajdują się w dolinach. Jedynie pas gór wyspowych Szendrő jest w większości zalesiony. Cserehát jest dość gęsto zaludniony – zamieszkuje go około 100 tysięcy ludzi. Sieć osadniczą tworzą niewielkie wioski w dolinach. Nie ma tu dużych miast – najbliższy Miszkolc leży już na zachód od Sajó. Największym miasteczkiem jest Encs. Obecnie zaludnienie regionu spada wskutek jego zacofania gospodarczego. Wskutek wojen w XVI i w XVII wieku region został niemal całkowicie wyludniony. W XVIII wieku zasiedlili go powtórnie Słowacy i Rusini, który szybko ulegli madziaryzacji. Dziś jedynym świadectwem niemadziarskich korzeni ludności tego regionu są dość gęsto rozsiane cerkwie greckokatolickie. Bibliografia Márton Pécsi, Béla Sárfalvi Węgry, PWN 1971 Przemysław Burchard Węgry, PW "Wiedza Powszechna", Warszawa 1988, ISBN 83-214-0554-1 JerzyJ. Midzio JerzyJ., Krajobrazy węgierskie, Warszawa: WSiP, 1988, ISBN 83-02-03732-X, OCLC 749352013 . Linki zewnętrzne Strona o regionie. cserehat.celodin.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2006-08-18)]. (węg.)
Cseresznye utcai híd (Békés)

A Cseresznye utcai híd Békés városában található. Története Az 1830-as évekből származó, Pető-féle térképen még nincs jelölve a mai Cseresznye utca, de a Konsitzky malom megépítése után feltehetően szükség lett egy hídra is. Egy 1901-ben írott, postai pecséttel ellátott képeslap szerint már létezett itt egy teljes egészében fából készített híd. Ennek a hídnak a hídfőkiképzése, a tartószerkezete, a korlátja és a járófelülete is fából készült. A leírások szerint a híd előterében kiszélesedő mederrészt abban az időben lóúsztatóként használták. Több, ma is élő idős ember elmondása szerint egészen az 1930-as évekig szokás volt a lovakat ott lemosni, úsztatni. Átépítése 1961-ben történt meg, majd 1965-ben a 47-es főközlekedési út részeként, a Cseresznye utca többi részével együtt aszfaltburkolatot kapott. A Cseresznye utca jelenlegi hídja már előre gyártott vasbeton szerkezetű, építési éve 1964. A kocsipálya szélessége 7,00 méter, az egyik oldalán 1,30 méter szélességű gyalogjárdával és vasszerkezetű korláttal. Tervezője az Út- és Vasúttervező Vállalat, kivitelezője a Körös Vidéki Vízügyi Igazgatóság volt. 2006-tól, a békéscsabai elkerülő út átadásától fogva a 47-es főút már nem Békésen keresztül vezet, hanem Mezőberény felé. A régi 47-es út nyomvonala azóta Békéscsabától Mezőberényig 470-es főútként számozódik, ez keresztülhalad Békésen és Cseresznye utcán is, jelenleg tehát ennek az útnak a része a Cseresznye utcán lévő híd. Források Békés A hidak városa című kötet. Tóth Ernő - Hidak Békés megyében 1995.
Cserhát

Cserhát ([ˈtʃɛrhaːt]) is a mountain range in Hungary, part of the North Hungarian Mountains. It is divided between Pest and Nógrád counties. Its highest point is the Karancs with an elevation of 729 metres above sea level. Cserhát stretches from Cserhátalja to the valley of the Ipoly (Slovak: Ipeľ) river. Its central part is mountainous, covered with forests, while its southern and northern parts are hilly. Architecturally, the territory is rich in castles. Hollókő, an ethnographic village, located here, was inscribed as a UNESCO World Heritage Site in 1987. See also Geography of Hungary North Hungarian Mountains References
Cserhát

Le Cserhát est un massif montagneux des Carpates occidentales situé dans le nord de la Hongrie. Il fait partie du massif du Nord et son point culminant s'élève à 654 m d'altitude. Voir aussi Articles connexes Zone de protection paysagère du Cserhát oriental Liens externes Portail de la montagne Portail des Carpates Portail de la Hongrie
Cserhát

Cserhát sono delle colline che fanno parte dei Rilievi precarpatici settentrionali in Ungheria. Il loro territorio è diviso fra le contee di Pest e Nógrád e misura circa 2400 km². Le colline di Cserhát sono delimitate a ovest dai monti Börzsöny e dal Danubio, a nord dalla valle del fiume Ipoly che segna il confine con la Slovacchia, a est dalla valle del fiume Zagyva che le separa dai monti Mátra e a sud dalla grande pianura ungherese. La parte centrale è montagnosa e coperta da foreste, mentre la parte settentrionale e meridionale hanno un andamento più dolce. La cima più alta è il monte Naszály (654 m) che si trova nella parte occidentale di fronte all'ansa del Danubio presso Vác. Le città più importanti che si trovano sul territorio sono: Salgótarján; Szécsény; Balassagyarmat; Keszeg. Nella parte orientale del territorio dei Cserhát si trova il villaggio etnografico di Hollókő, facente parte dei patrimoni dell'umanità dell'UNESCO. Le colline di Cserhát si trovano lungo il percorso nel territorio ungherese del Sentiero Europeo di lunga distanza E4. Voci correlate Geografia dell'Ungheria Rete sentieristica europea Montagne del Transdanubio Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Cserhát
Cserhát

De Cserhát is een middelgebergte in Hongarije, deel van het Noordelijk middelgebergte. De hoogste top is de Karancs, met een hoogte van 729 meter boven de zeespiegel. De Cserhát bevindt zich op ongeveer 80 kilometer van Boedapest. De Cserhát strekt zich uit van de voet van het Börzsönygebergte in het westen tot het Mátra- en Bükkgebergte in het oosten. In het zuiden wordt de Cserhát begrensd door de Alföld, waarbij het heuvelland van de Cserhátalja de overgang vormt. In het noorden vorm de rivier de Ipoly de grens. Het gebied is heuvelachtig, met de hoogste toppen in het centrum. Deze toppen zijn begroeid met bossen. Dit is van oudsher een gebied met veel wild. Voor wat de architectuur betreft is dit gebied rijk aan kastelen, ruïnes, en authentieke dorpjes. Een daarvan is het dorpje Hollókő, een Unesco Werelderfgoed. Daarnaast bevinden zich ook ruïnes en kastelen in Sámsonháza, Buják en Ecseg. Een prachtig paleis is te vinden in Gödöllő (een paleis van de vermaarde keizerin Elisabeth ("Sisi").
Czerhat

Czerhat (słow. Cserhát, węg. Cserhát-hegység; 517-4) – pasmo niskich gór i wzgórz w Wewnętrznych Karpatach Zachodnich, położone na terenie Węgier (w większości) i Słowacji. Najwyższy szczyt: Karancs (słow. Karanč; 729 m n.p.m.). Położenie Zaliczane do Średniogórza Północnowęgierskiego, góry Czerhat ciągną się w kierunku z północnego wschodu na południowy zachód. Leżą pomiędzy górami Börzsöny na zachodzie i górami Mátra na wschodzie. Od tych drugich oddziela je wyraźnie dolina rzeki Zagyva. Na północy opadają łagodnie ku Kotlinie Ipelskiej i dolinie Ipoli, natomiast na południu w rejonie miejscowości Galgamácsa łączą się ze wzgórzami wokół Gödöllő, które wysuwają się pomiędzy Dunaj a Cisę na północny wschód od Budapesztu. Północno-wschodnia część Czerhatu, na północ od miasta Salgótarján (położona już w większości w granicach Słowacji) nosi słowacką nazwę Cerová vrchovina. Przez najwyższy szczyt (Karancs/Karanč) biegnie granica państwowa węgiersko-słowacka. Klimat Klimat Czerhatu na skutek jego łagodnej rzeźby i nikłego wyniesienia ponad poziom morza różni się nieco od klimatu pozostałych części Średniogórza Północnowęgierskiego. Średnia temperatura lipca wynosi ok. 20 °C, średnia temperatura stycznia ok. -2 °C, a średnia roczna 9,7 °C. Wobec niewielkich różnic wysokości pomiędzy dolinami a szczytami wzniesień, nie przekraczającymi z reguły 450 m, zróżnicowanie temperatur między nimi też nie jest duże. Północny Czerhat (a zwłaszcza Cerová vrchovina) jest nieco zimniejszy niż południowy, co jest spowodowane spływem chłodnych mas powietrza od strony wyższych gór Słowacji. Roczna suma opadów tylko na najwyższych wzniesieniach przekracza 600–700 mm, w niżej położonych częściach (głównie na południowych stokach) osiągając zaledwie 500–600 mm. Flora Roślinność omawianej grupy ma charakter przejściowy między florą panońską a karpacką, z przewagą jednakże gatunków ciepłolubnych. Pierwotnie Czerhat pokrywały zwarte kompleksy lasów liściastych, wśród których dominowały dąbrowy z dębem bezszypułkowym oraz wielogatunkowe lasy liściaste z dębami, grabami, lipami, klonem tatarskim i in. W podszyciu występowały m.in. dereń jadalny, dereń świdwa, głóg dwuszyjkowy, kłokoczka południowa, trzmielina pospolita, leszczyna. W wyższych położeniach, zwłaszcza w północnej części obszaru (Cerová vrchovina), występował obficiej buk pospolity. Wzdłuż większych cieków wodnych rosły lasy łęgowe. Dziś zwarte kompleksy leśne zachowały się głównie na szczytach i grzbietach wzniesień. Gdzie indziej lasy te zostały w znacznej części wycięte. Gliniaste, brunatne gleby leśne zostały zajęte pod uprawy rolne i pastwiska, a tereny nadrzeczne zamieniono w łąki kośne. Przypisy Bibliografia Jawecka Krystyna (red.): Czechosłowacja. Mapa przeglądowa Europy. Skala 1:100 0000, PPWK Warszawa-Wrocław 1986
Cserhát

Cserhát är en bergskedja i Ungern. Den ligger i den norra delen av landet, 60 km nordost om huvudstaden Budapest. Cserhát sträcker sig 14,5 km i sydvästlig-nordostlig riktning. Den högsta toppen är Karancs, 729 meter över havet. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Cserhát.
Gergely Csiky Theatre

The Gergely Csiky Theatre is a theatre in Kaposvár, Hungary. Opening in 1911, the theatre became a major cultural center in Somogy County, with its company achieving their greatest successes between 1970–1985. The building Designed by the well-known Ede Magyar and József Stahl, and named after 19th century dramatist Gregor Csiky, the theatre was opened in 1911 in the former Búza square of Kaposvár, as the city's first theatre. With its unique semi-cylindrical sides and distinct roofing it is regarded as an outstanding architectural achievement of its time. It was originally planned with a capacity of 1400, but with modifications, this number shrank to 860. Despite this, the theatre is one of the major such institutions in the country. The structure was Hungary's first to utilize ferro-concrete roofing. It saw two major renovations, first in the fifties, extending the stage area, and another during the eighties, this time fully renewing the building, and upgrading its technical apparatus. The park surrounding the theatre is a favoured public place. The company Premiering in 1911 with the operetta Cigánybáró, the company of the Csiky Gergely Theatre employed several outstanding actors, achieving the greatest success during the lead of István Komor, Gábor Zsámbéky, and later László Babarczy from the beginning of the 1970s. Several actors were asked to join the National Theatre of Budapest during its renewal in 1978, but many of them quit in 1982 to form the Katona József Theatre. After reassembling the cast under the lead of László Babarczy, the success continued, and the company won all three awards of the 1982 Belgrade International Theatre Festival with the play Marat halála. Notable actors who played in the company include Juli Básti, Eszter Csákányi, Gábor Máté, Róbert Koltai, János Kulka, and Judit Pogány. External links Official website of the Csiky Gergely Theatre Repertory on Port.hu Sources Mihály, Gábor. A Kaposvár jelenség. Múzsák Közművelődési Kiadó: Budapest, 1984. ISBN 963-563-153-7 Csiky Gergely Theatre in the Hungarian Theatrical Lexicon (György, Székely. Magyar Színházmuvészeti Lexikon. Budapest: Akadémiai Kiadó, 1994. ISBN 978-963-05-6635-3), freely available on mek.oszk.hu
Csodamalom Bábszínház

A Csodamalom Bábszínház Miskolcon, a Kossuth Lajos utca 11. alatt, a hajdani ipartestületi székházban működik. A bábszínház elődje 1986-ban alakult amatőr együttesként, Miskolci Bábszínház néven. Az alapító Korzsényi Tibor bábszínész volt. A Csodamalom név az együttes korábbi játszási helyének, a Fábián-malomnak a neve alapján alakult ki, és – noha ma már nem ott játszanak – a név megmaradt. A házat 2017-ben közel 180 millió forintból felújították, korszerűsítették. Az évek során az együtteshez újabb és újabb tagok csatlakoztak, így lehetőség nyílt a repertoár bővítésére is. A társulat 1992-től hivatásos színházként működik. A nagyszámú, több mint ötven repertoárdarabon felül évente két-három bemutatót is tartanak, melyek általában klasszikus mesék és magyar írók művei alapján készülnek. Felnőtteknek is állítanak színre előadásokat, klasszikus zeneművekre épülő bábpantomimokat is bemutattak, például Muszorgszkij, Ravel és Orff darabjaira. A zene kapcsolja őket majdnem minden évben a Bartók+ Nemzetközi Operafesztiválhoz. A miskolci előadásokon kívül rendszeresen játszanak Magyarország más tájain is, sőt többször bemutatták művészetüket külföldön is. A bábelőadásokon kívül rendszeresen szerveznek gyermekeknek más jellegű programokat, például kézműves foglalkozásokat, de a sérült gyermekek rehabilitációs programjában is részt vesznek. Jegyzetek Források A Csodamalom Bábszínház honlapja Minap.hu – Megújult épületben nyitotta az új évadot a Miskolci Csodamalom Bábszínház Archiválva 2017. december 29-i dátummal a Wayback Machine-ben Csodamalom. A Miskolci Csodamalom Bábszínház tízéves jubileumi kiadványa; szerk. Mikita Gábor; Miskolci Csodamalom Bábszínház, Miskolc, 2002 Kapcsolódó szócikkek Magyarországi bábszínházak listája
Ляльковий театр «Чодамалом»

Ляльковий театр «Чодамалом» (угор. Csodamalom Bábszínház) або Мішкольцький театр ляльок (угор. Miskolci Bábszínház) — репертуарний ляльковий театр в угорському місті Мішкольці. Загальні дані Ляльковий театр «Чодамалом» міститься за адресою: вул. Лайоша Кошута, буд. 11, м. Мішкольц—3525 (Угорщина). Керівник закладу — Ґабор Туліпан (Gábor Tulipán). З історії театру Ляльковий театр у Мішкольці був заснований 1986 року. Попередником колективу стала аматорська трупа лялькарів, відома як «Мішкольцькі лялькарі». Засновником театру був лялькар Тибор Коршені (Korzsényi Tibor). Назва колективу походить від назви культурного центру «Млин Фабіана» (угор. Fábián-malomnak). І хоча більше мішкольцькі лялькарі не грають там вистав (тепер там проводить репетиції місцевий симфонічний оркестр), назва міцно закріпилась за закладом, й це ім'я залишається дотепер. Протягом майже чвертьстолітньої історії все більше і більше членів приєднувалося до трупи театру «Чодамалом», й лялькарі з Мішкольца невпинно розширяли та змінювали репертуар. Від 1992 року театр працює як офіційний заклад (професійний театр). Репертуар і діяльність У репертуарі лялькового театру «Чодамалом» — понад 50 постановок, як за найкращими творами угорської дитячої та дорослої драматургії і адаптованої до театру літератури, так і за творами світової класики. Щороку репертуар ретельно переглядається, і зазвичай мішкольцькі лялькарі готують 2—3 прем'єрні постановки. Є у афіші театру й вистави для дорослої авдиторії. Крім того, театр визначається й постановкою так званих «лялькових опер» — на музику Мусоргського, Равеля тощо. З цими виставами колектив неодмінно бере участь у щорічному літньому Мішкольцькому Оперному фестивалі (Miskolc Opera Festival). Крім регулярної діяльності в Мішкольці, ляльковий театр «Чодамалом» зі своїми виставами виїздить до інших угорських міст і навіть неодноразово демонстрував своє мистецтво за кордоном. Окрім того, мішкольцькі лялькарі організують святочні вистави на Різдво, інші спеціальні програми для дітей, зокрема майстер-класи та уроки лялькарства, також колектив театру регулярно показує свою творчість для дітей-інвалідів та інших категорій громадян з підвищеними потребами. Виноски Джерела та посилання Офіційна вебсторінка театру [Архівовано 21 липня 2011 у Wayback Machine.] (угор.) Про театр (досл. «Сутінсть») на Офіційна вебсторінка театру [Архівовано 21 липня 2011 у Wayback Machine.] (угор.) Про Ляльковий театр «Чодамалом» в електронній енциклопедії Мішкольца (угор.)
Musée Csontváry

Le musée Csontváry de Pécs (en hongrois Csontváry Múzeum) est un musée de la ville de Pécs consacré à l’œuvre du peintre hongrois Tivadar Kosztka Csontváry (1853-1919). Histoire Le musée a ouvert ses portes en 1973, à l'occasion de la célébration du 120ème anniversaire de la naissance du peintre. Il est installé dans le centre-ville de Pécs, dans un bâtiment de style néo-Renaissance. Collections permanentes Le fonds exposé au musée de Pécs comprend une centaine de portraits, peintures et dessins réalisés par Csontváry au cours de ses voyages en Italie, en Dalmatie, dans le massif des Tatras et au Moyen-Orient (Liban, Palestine). Son style singulier peut s'apparenter à l'expressionnisme et à l'art naïf. Parmi les œuvres exposées figurent notamment : Vue de Selmecbánya (Selmecbánya látképe) (1902) Castellammare di Stabia (1903) Pont romain à Mostar (Római híd Mostarban) (1903) Tempête sur la plaine de Hortobágy (Vihar a Hortobágyon) (1903) Arrivée au mur des Lamentations à Jérusalem (A Panaszfal bejáratánál Jeruzsálemben) (1904) La vallée de la chute d’eau du grand Tarpatak dans les Tatras (A Nagy Tarpatak völgye a Tátrában) (1904-1905) Baalbek (1906) Le Cèdre solitaire (Magányos cédrus) (1907) Le puits de Marie à Nazareth (Mária kútja Názáretben) (1908) Notes et références Liens externes (hu) Site officiel Portail de la Hongrie Portail des musées