Magyar Nemzeti Levéltár Komárom-Esztergom Vármegyei Levéltára

A Magyar Nemzeti Levéltár Komárom-Esztergom Vármegyei Levéltára (2022-ig a Magyar Nemzeti Levéltár Komárom-Esztergom Megyei Levéltára, 2012 előtt Komárom-Esztergom Megyei Levéltár) a Magyar Nemzeti Levéltár Komárom-Esztergom vármegyei tagintézménye, székhelye Esztergom. Főépülete – eredileg a szenttamási városháza, utána a rendőrkapitányság épülete – a Vörösmarty u. 7. szám alatt található, de két másik épületben is őriznek és rendszereznek régi iratokat. A levéltár illetékességi köre Komárom-Esztergom vármegye területére terjed ki, főképp a köziratokat alkotó szervezetekre, jogelődjeikre, illetve a jelentős személyek és családok irataira, levéltáraira vonatkozóan. Az őrzött iratanyag nem csupán Esztergom megye, hanem Esztergom szabad királyi város levéltárának anyagát is tartalmazza, teljes terjedelme kb. 8500 iratfolyóméter. Története Az iratanyag többségét az 1950-ben (Esztergom megye, valamint Esztergom szabad királyi város és megyei város levéltárainak összevonásával) létrehozott Komárom Megyei Közlevéltár anyaga adja. A török hódoltság korának zavaros közigazgatási állapota miatt és a pusztítás következtében az addig keletkezett iratanyag jelentős része megsemmisült. A legkorábbi vármegyei iratok emiatt a 17. század első feléből valók. Ezek helytörténeti szempontból felbecsülhetetlen értéket képviselnek. II. József közigazgatási reformja során egy időre egyesítették Komárom és Esztergom vármegyéket. Újbóli szétválasztásukra azonban már az uralkodó halála évében, 1790-ben sor került, ennek során a keletkezett iratokat is újra elválasztották, de úgy, hogy a közös anyagok eredetijei Komárom vármegyéhez, a másolatok Esztergom vármegyéhez kerültek. Az első és második világháború idején bekövetkezett területi változások következtében a Komárom vármegye tulajdonában lévő iratok Csehszlovákiába kerültek, ezeket ma a Nyitrai Állami Területi Levéltárban őrzik. A levéltárban található fontosabb irategységek Esztergom vármegye jegyzőkönyveinek anyaga, ami azonban nem teljes. Nemességi iratok, melyek a családfakutatások és a heraldika számára szolgálhatnak forrásként. A megyei törvényszék iratai, valamint a járások iratanyagai. A megyeszékhely Tatabányára költöztetésének dokumentumai. Esztergom szabad királyi város iratanyaga (aminek jelentős része a török hódoltság idején elpusztult). A jegyzőkönyvek 1706-tól indulnak, bár szórványosan ezt megelőző iratok is megtalálhatók a gyűjteményben. Az anyag rendezett, jól kutatható, bár a két világháború közötti időszak iratai erősen selejtezettek. A törvénykezési ügyek külön jegyzőkönyvben szerepelnek. Az elnöki és bizalmas iratok az 1867 és 1945 közötti időszakból hiányoznak. Külön említést érdemel I. József 1708. évi kiváltságlevele, mely meghatározta a város közjogi helyzetét, keretet biztosított az igazgatás, gazdálkodás, igazságszolgáltatás és adózás számára. A kiváltságlevél tartalmazza a város barokk címerrajzát is; ezt két alkalommal erősítették meg, 1725-ben és 1807-ben. A gyűjteményben találhatók céhlevelek, valamint Esztergom iskolavárossá és fürdővárossá válásának dokumentumai. Körülbelül hatvan község, zömében 20. századi iratanyaga, tanfelügyelőségek iratanyaga Az Esztergomi járás kataszteri felvételi iratai. Telekkönyvi iratok A Komárom Megyei Bíróság 1950 utáni, maradandó értékű anyagai Az 1956. október 26-án, a Sötétkapunál eldördült sortűzre vonatkozó iratok. Külön említendőek a Palásthy család gyűjteményéből a levéltárhoz került oklevelek, melyek közül közel 250 darab a mohácsi vész előttről származik. A családi levéltár iratokat tartalmaz Hont és Nyitra vármegyék történetére vonatkozóan. A térképtár, melynek része a kéziratos térképek sorozata. Nevezetesebb munkatársai, vezetői Alapi Gyula Gregorics Gábor Koroknai Ákos Pifkó Péter Prokopp Gyula Vitál József Külső hivatkozások A Levéltár honlapja Válogatás a levéltár érdekességeiből A Komárom-Esztergom megyei Levéltár fondjegyzéke