NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ferdinánd híd

A budapesti Lehel tér és a Podmaniczky utca–Szív utca kereszteződés között álló Ferdinánd felüljáróhíd (1990-es évek előtt Élmunkás híd) a Nyugati pályaudvarra befutó vágányok fölött köti össze a pályaudvar felépítésekor egymástól elvágott Terézvárost és Újlipótvárost. Története A felüljáróhidat 1874-ben adták át először, az akkor Kétszív utcai híd nevet kapó építmény építésére a főváros perrel kényszerítette az Osztrák-Magyar Vasutat. Az ekkor elkészült 290 méter hosszú felüljáróhíd három részből állt: A Podmaniczky utca felé eső rész 23 kő bolthajláson állt. A vágányok fölött vasrácsos szerkezettel készült el. A Lehel tér felől felvezető részt vasgerendákkal készítették el, a gerendák 2-2 vasoszlopra támaszkodtak. A felüljáróhidat 1940-1942 között újították fel Sávoly Pál tervei alapján, ekkor nyerte el mai jellegét. A bordás lemezekkel, vasbetonból épült felüljáróhíd hossza 287,8 méter, szélessége 18 méter volt, kétoldalt 3-3 méteres járdával. 1982-ben felújították, majd a WestEnd City Center építése kapcsán 1999-ben ismét felújították: a Lehel téri felhajtót a bevásárlóközpont parkolóházához kapcsolódó bekötő úttal és a hozzá vezető lehajtósávval bővítették. Ezt az új sávot a keleti felhajtón a szélső tartók ferde megtámasztásával építették ki. Egyúttal a híd teherbírását is megnövelték. A felújítás 1,1 milliárd forintos költségéből a főváros 507 millió forintot fizetett ki utólag a WestEnd beruházójának, a többit az fedezte. Az új kormányzati negyed terve kapcsán felmerült a híd elbontásának ötlete. A projektet azonban lemondták, az elbontás pedig lekerült a napirendről. A hídon közlekedik a 73-as és a 76-os trolibusz. 2022 áprilisában új burkolatot kapott az úttest. Jegyzetek Források Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 421. o. ISBN 963-05-6410-6 "Ferdinánd híd felújítás és szélesítés engedélyezési és kiviteli terv". 2008. szeptember 17. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2011. augusztus 15.. https://gallery.hungaricana.hu/hu/BudapestGyujtemeny/1043867/?list=eyJxdWVyeSI6ICJDSU1LRT0oXCJCdWRhcGVzdC4gNi4ga2VyXHUwMGZjbGV0LiBUZXJcdTAwZTl6IGtcdTAwZjZyXHUwMGZhdCA1NS4gTnl1Z2F0aSBwXHUwMGUxbHlhdWR2YXJcIikifQ
Ferences kolostor (Jászberény)

Jászberényben, a Jászság (a kiváltságos Jászkun Kerület) egykori székhelyén, a belvárosban magasodik a ferences templom és kolostor impozáns tömbje. Rövid történet A népi hagyományaikat (így pogány vallásukat) szívósan őrző jászok között a keresztény térítés befejezése után, az 1460-as években kezdték el építeni Berény városában a ferences kolostort. A munkálatok 1472-re fejeződtek be. A templomot Szűz Mária tiszteletére szentelték föl. A jászok megőrizték (máig) katolikus hitüket. 1535-ben 16 szerzetes lakta a kolostort. 1543-ban a pozsonyi országgyűlésen a rendek azt javasolták, hogy a jászberényi kolostort végvárrá építsék ki. Pénzhiány miatt azonban a tervekből nem lett semmi. A török megszállás Egy protestáns 1560-ban rágyújtotta a szerzetesekre a kolostort, 1567-ben aztán a törökök kiűzték a szerzeteseket, és erődítménnyé építették ki a Zagyva partján emelkedő, jól védhető kolostort. A ferencesek azonban még 1581-is küldtek igehirdetőt a városba. 1594-ben a törökök kivonultak a palánkból, miután annak erődítményeit megrongálták. A keresztény csapatok bevonultak ugyan a városba, de az erődítmény romjait nem szállták meg, nem építették újjá. A törökök viszont megtették, s 1620-1637 között ismét helyőrséggel látták el a berényi palánkot. A lakosság ezt követően (török engedéllyel) helyreállította a templomot, amelyet fölszenteltek, s általában ferences szerzetesek látták el a plébánosi feladatokat. A XVII. századtól napjainkig A török uralom végeztével, 1690-ben térhettek vissza Berénybe a ferences szerzetesek. A templom hajójának falai épen álltak, csak a szentély volt részben romos. A templom tetőzetét 1699-re állították helyre. 1701-től alkalmas volt arra is, hogy istentiszteleteket tartsanak benne. A torony is megrongálódott, ma látható formájában barokk építmény (1715 után emelték). A kolostor építészete A templombelső hosszúsága csaknem 50 m, a hajó belsejének szélessége több 12 m. A torony 46,5 m magas. A középkori, romos kolostor helyén egy újabb kolostor építését kezdték meg 1723-ban Giovanni Battista Carlone, egri püspöki építész vezetésével. A szabályos udvart körülölelő szárnyak építési munkálatai az 1770-es évekre fejeződtek be. A romos templom barokk stílusban történő átépítése évtizedeken keresztül tartott. A templom titulusa Jézus Neve lett. A gótikus ablakokat befalazták, mellettük ovális nyílásokat alakítottak ki. A templom belseje barokk és rokokó berendezést kapott. Az egykori kolostor ma idős apácák otthona. A parkban még a lourdes-i barlang mellett látható a 18. században emelt Kálvária szoborcsoport. Képgaléria Források Kolostorút
Ferencváros (nádraží)

Ferencváros (dříve Budapest-Ferencváros) je železniční stanice v Budapešti. Stanice byla otevřena v roce 1877, kdy byla zprovozněna trať v úseku Budapest-Kelenföld a Budapest-Józsefváros. Provozní informace Stanice má celkem 3 nástupiště, příchod k nástupištím je možný úrovňovým přechodem nebo nadchodem. Nachází se zde automat pro zakoupení jízdenek s čekárnou. Stanice je elektrizovaná střídavým proudem 25 kV, 50 Hz. Stanice je bezbariérově přístupná. Doprava Stanicí projíždí několik mezinárodních vlaků EuroCity a railjet. Zastavuje zde pár mezinárodních rychlíků Dacia do Bělehradu a Bukurešti, dále pak osobní vlaky směr Budapest-Keleti pu., Kunszentmiklós-Tass, Győr, Martonvásár, Székesfehérvár, Kőbánya-Kispest, Hegyeshalom a Kelebia. Tratě Stanicí prochází tyto tratě: Železniční trať Budapešť – Hegyeshalom – Rajka (MÁV 1) Železniční trať Budapešť – Székesfehérvár (MÁV 30a) Železniční trať Budapešť – Kunszentmiklós-Tass – Kelebia (MÁV 150) Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ferencváros pályaudvar na maďarské Wikipedii. Související články Budapešť Železniční trať Hegyeshalom–Budapešť Železniční trať Budapešť–Kelebia Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ferencváros (nádraží) na Wikimedia Commons
Gare de Ferencváros

La gare de Ferencváros (hongrois : Ferencváros pályaudvar, gare de Ferencváros, prononcé [ˈfɛɾɛntsvaːɾoʃ ˈpa:jɒudvɒɾ]) est une gare ferroviaire de Budapest. Situation ferroviaire Histoire Service des voyageurs Accueil Desserte Ferencváro est une gare de transit pour les trains en provenance de la Gare de Budapest-Déli à destination de Vienne. Elle est également située sur la ligne ferroviaire circulaire de Budapest Intermodalité La gare est desservie par les lignes 1 51A du tramway de Budapest et 281 du réseau de bus. Notes et références Articles connexes Gare de Budapest-Déli Gare de Budapest-Keleti Gare de Budapest-Nyugati Métro de Budapest Liens externes (hu) Site de la compagnie hongroise de transports de voyageurs Portail du chemin de fer Portail de Budapest
Ferenczy Múzeum

A Ferenczy Múzeumot (Ferenczy Múzeumi Centrum) 1951-ben alapították. A címe Szentendre, Kossuth Lajos utca 5. Épülete A Ferenczy Múzeumi Centrum által működtetett Ferenczy Múzeum eredeti főépülete ortodox szerb iskolának épült 1794-ben copf stílusban. 1812-1816 közt szerb nyelvű tanítóképző működött benne. Cifka Anna tervei alapján 1972-ben új szárnnyal bővítették. A modern épületszárnyakkal körülvett belső udvarokat Ferenczy Béni szobrai díszítik. 2010-ben az épület visszakerült szerb egyházi tulajdonba, a megyei múzeumigazgatóság irodáit a Fő téri, ún. Kereskedőházba helyezték át. A Ferenczy család művészetét bemutató kiállítás két évi átmeneti szünet után 2012-ben a Pajor Kúriába költözött át. A Ferenczy Múzeumot 1951-ben alapították, nevét Ferenczy Károly festőművészről kapta. Ferenczy 1889-92-ben Szentendrén élt és alkotott, ikergyermekei, Noémi, a későbbi gobelinművész és Béni, a későbbi szobrász- és éremművész itt születtek. Gyűjteményei A múzeum gyűjteményei közül legjelentősebb a képzőművészeti gyűjtemény, amely a Ferenczy család művész tagjainak (Ferenczy Károly, Ferenczy Valér, Ferenczy Noémi, Ferenczy Béni) fontos alkotásait és más jeles szentendrei alkotók munkáit tartalmazza. Filiái Ámos Imre – Anna Margit Emlékmúzeum Barcsay Múzeum Czóbel Béla Múzeum Kmetty Múzeum Kovács Margit Múzeum MűvészetMalom Római Kőtár Szentendrei Képtár Vajda Lajos Emlékmúzeum Források Magyarország múzeumai. Budapest : Vince Kiadó, 1998. Ferenczy Múzeum l. 186-187. o. ISBN 963906999X Czellár Katalin – Somorjai Ferenc: Magyarország. Budapest : Panoráma, 1996. Ferenczy Múzeum l. 668. o. ISBN 9632437616 Külső hivatkozások Ferenczy Múzeumi Centrum
Ferhád pasa dzsámija

Ferhád pasa dzsámijának romjai Pécs belvárosában, a lebontott Kazinczy utca 4. szám alatti telken található. A régészeti feltárás során előkerültek egy ikerfürdő, egy lakóház és egy derviskolostor maradványai, valamint a dzsámi körül egykor elterülő muszlim temető. Jelenleg csak egy hatalmas gödör látható mindebből, a nagyközönség előtt nem áll nyitva a hely. Története „Ferhád budai pasa 1590-ben halt meg, gyilkosság áldozataként, fellázadt katonák feltehetően zsinórral megfojtották. Alapítványi szent kerülete 1570–1580 körül épülhetett meg Pécsett. A mai Király utcában a dzsámin kívül személyzeti lakóház, derviskolostor, ikerfürdő is állt, utóbbi a későbbi belvárosi áruház helyén, amelyet egy időben salétromfőzőnek használtak. Ferhád dzsámijának minaretje a 18. században még megvolt.” 1724-ben dominikánus kolostor és templom alapkövét tették itt le, de az csak 1771-ben készült el. A dzsámi körül elterülő városrészt Ferhád pasa mahallénak nevezték. Evlija Cselebi szerint szép dzsámi volt, de kevesen látogatták, minaretjét magasnak és ólomtetejűnek mondja. A dzsámi telkén társasház épül. Az imaházat is szerették volna újjáépíteni 2010-re, mikor Pécs Isztambullal egy időben lesz Európa kulturális fővárosa, ám ez nem valósult meg. Egy étterem épületének elbontásával láthatóvá váltak az egykori dzsámihoz kapcsolódó építmények alapfalai, illetve még álló egyik fala. Sajnos a fennmaradt falszakaszt a török kort követően többször áttörték, így csak nehezen vehetőek ki a jellegzetes szamárhátíves ablakok. A legújabb hírek szerint egy török kulturális idegenforgalmi központot tervez itt a város. Bemutatva a rekonstruált falmaradványokat. Lenne itt működő török fürdő, hotel és bolt is, alapvető török élelmiszerekkel, kézműves termékekkel. Jegyzetek Források Rados, Jenő (1961). Magyar építészettörténet. Budapest: Műszaki Könyvkiadó. 161–168. o. Fülep Lajos, ed. (1964). A magyarországi művészet története I-II. Budapest: Képzőművészeti Alap Kiadó Vállalata. 371–372. o. Goldziher, Ignác (1981). Az iszlám kultúrája. Budapest: Gondolat Könyvkiadó. ISBN 963-280-607-7. Francis Robinson: Az iszlám világ atlasza. Ford. Dezsényi Katalin. Budapest: Helikon; Magyar Könyvklub. 1996. ISBN 963-208-384-9 Stierlin, Henri (1998). Türkei: von den Seldschuken zu den Osmanen (német nyelven). Taschen. ISBN 382287857X. : Cite has empty unknown parameter: |1= (súgó) Stierlin, Henri (2003). Iszlám művészet és építészet. Pécs: Alexandra Kiadó. ISBN 9633681278. : Cite has empty unknown parameter: |1= (súgó) Külső hivatkozások "Ferhád pasa dzsámija". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó)
Meczet Ferhada paszy

Meczet Ferhada paszy (węg.: Ferhád pasa dzsámija) – zrujnowany meczet w Peczu, wzniesiony w XVI wieku. Pozostałości po budynku znajdują się w centrum miasta, na działce przy ulicy Kazinczyego 4, gdzie dokonano prac rozbiórkowych. W trakcie wykopalisk archeologicznych odkryto łaźnię, budynek mieszkalny i resztki klasztoru derwiszów oraz muzułmańskiego cmentarza otaczającego niegdyś meczet. Obecnie widoczny jest tylko wielki dół, a działka nie jest dostępna dla zwiedzających. Historia Obszar religijnej fundacji w Peczu powstał przypuszczalnie w latach 1570–1580, z inicjatywy budzińskiego paszy Ferhada, który zginął w 1590 roku, uduszony przez zbuntowanych żołnierzy. Na dzisiejszej ulicy Király, oprócz meczetu, znajdował się dom mieszkalny dla obsługi, klasztor derwiszów i łaźnia, na której miejscu wybudowano później dom handlowy, który w pewnym okresie używany był jako wytwórnia saletry. Minaret meczetu Ferhada paszy przetrwał do XVIII wieku”. W 1724 roku położono tu kamień węgielny pod kościół i klasztor dominikanów, które ukończono dopiero w roku 1771. Dzielnicę położoną wokół meczetu nazywano mahalle Ferhada paszy. Według Evliya Çelebiego meczet był piękny, ale rzadko odwiedzany, z wysokim minaretem pokrytym ołowianym dachem. Na działce należącej do meczetu wybudowano dom wielorodzinny. Na 2010 rok, kiedy Pecz wraz ze Stambułem pełniły funkcję Europejskiej Stolicy Kultury, planowano również odbudowę domu modlitwy, jednakże nie doszła ona do skutku. Po wyburzeniu budynku restauracji, uwidocznione zostały fundamenty budynków powiązanych z meczetem oraz jego ostatnia stojąca ściana. Zachowany fragment muru był od czasów tureckich wielokrotnie naruszany i tylko z trudem można na nim rozpoznać charakterystyczne okna z łukami, układającymi się w tzw. ośli grzbiet. Według najnowszych informacji miasto planuje utworzyć tutaj tureckie centrum kulturalne i turystyczne. Eksponowane mają być zrekonstruowane resztki murów. Powstać ma turecka łaźnia, hotel i sklep z tureckimi produktami spożywczymi i wyrobami rzemieślniczymi. Obecnie, ze względu na to że działka jest własnością prywatną, a miasto nie ma środków finansowych na jej zakup, postępuje proces degradacji zachowanych fragmentów meczetu. Przypisy
Мечеть Ферхада-паші (Печ)

Руїни мечеті Ферхад-паші (угор. Ferhád pasa dzsámija) розташовані в центрі міста Печ (Угорщина), на місці знесеної будівлі за адресою вулиця Казінці, 4. Під час археологічних розкопок виявлено залишки подвійної лазні, житлового будинку та монастиря дервішів, а також мусульманський цвинтар, який колись оточував мечеть. Наразі з усього цього видно лише величезну яму, і це місце закрите для публіки. Історія «Ферхад-паша з Буди помер у 1590 році, ставши жертвою вбивства, ймовірно, задушеного мотузкою повсталими солдатами. Його фундаментальна святиня, ймовірно, збудована приблизно у 1570–1580 роках у Печі. На сучасній вулиці Кірай, окрім мечеті, також були резиденція для персоналу, монастир дервішів та подвійна лазня, остання з яких знаходилася на місці пізнішого універмагу в центрі міста, який колись використовувався як завод з виробництва селітри. Мінарет мечеті Ферхада все ще стояв там у 18 столітті». У 1724 році тут закладено наріжний камінь домініканського монастиря та церкви, будівництво якого завершено лише у 1771 році. Територія навколо мечеті називалася Ферхад-паша Махаллесі. За словами Евлії Челебі, це була гарна мечеть, але мало хто її відвідував, і він описав її мінарет як високий зі свинцевим верхом. На місці мечеті будується багатоквартирний будинок. Молитовний будинок планувалося відбудувати до 2010 року, коли Печ стане культурною столицею Європи одночасно зі Стамбулом, але цього не сталося. Після знесення будівлі ресторану стали видимими фундаментні стіни споруд, пов'язаних з колишньою мечеттю, а також одна зі стін, що досі стоять. Після османської епохи решту стіни кілька разів руйнували, тому характерні вікна з міжстінними перекриттями можна побачити лише з труднощами. Місто планує створити тут центр турецької культури та туризму. Тут також будуть турецька лазня, готель та магазин з традиційними турецькими стравами та виробами ручної роботи. Примітки Література Rados, Jenő. Magyar építészettörténet. Budapest: Műszaki Könyvkiadó, 161-168. o. (1961) szerk.: Fülep Lajos: A magyarországi művészet története I-II.. Budapest: Képzőművészeti Alap Kiadó Vállalata, 371-372. o. (1964) Goldziher, Ignác. Az iszlám kultúrája. Budapest: Gondolat Könyvkiadó (1981). ISBN 963-280-607-7 Francis Robinson: Az iszlám világ atlasza. Ford. Dezsényi Katalin. Budapest: Helikon; Magyar Könyvklub. 1996. ISBN 963-208-384-9 Stierlin, Henri. Türkei: von den Seldschuken zu den Osmanen (német nyelven). Taschen (1998). ISBN 382287857X Stierlin, Henri. Iszlám művészet és építészet. Pécs: Alexandra Kiadó (2003). ISBN 9633681278
Balatongyöröki belügyi üdülő

A volt belügyi üdülő Balatongyörökön, a Balaton északi partján, a tóhoz közel található épület. A Belügyminisztériumi Vármegyei és Állami Rendőrségi Számvevőségi Tisztviselők Fürdő és Üdülőhelyi Egyesülete 1930 augusztusában építési engedélyt kért, hogy ősztől Balatongyörökön, közel a tóhoz egy – a tervek szerint – 60 szobás, emeletes üdülőt építsenek. Az építéshez és a berendezéshez szükséges anyagi forrásokat az egyesület adományok és felajánlások formájában tudta biztosítani. A neobarokk stílusú épületet 1934. július 11-én adták át ünnepélyes keretek közt a belügyminiszter, Keresztes-Fischer Ferenc jelenlében. Az üdülő évtizedekig a Belügyminisztérium szállójaként működött. Az emeletes, egyszerű épületet barokkos bejárattal díszítették. Az összképet díszes kovácsoltvas erkélyek és zöld spaletták teszik egységessé. Az udvaron rózsakert, medence és a csend segítette a pihenést, míg az épület mögötti park és a sportpályák az aktív kikapcsolódást szolgálták. Jegyzetek 1. forrás: https://hirekanno.blog.hu/2025/06/26/egy_balatoni_udulotelep_szuletese_a_balatongyoroki_belugyi_udulo
Foktő

Foktő (kroatisch Voktov) ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Kalocsa im Komitat Bács-Kiskun. Zur Gemeinde gehört als Exklave der sieben Kilometer nordöstlich gelegene Ortsteil Kisfoktő. Geographische Lage Foktő liegt 500 Meter vom linken Ufer der Donau entfernt, drei Kilometer westlich der Stadt Kalocsa, an dem Kanal Csorna–Foktői-csatorna. Fünf Kilometer nördlich befindet sich die Nachbargemeinde Uszód. Gemeindepartnerschaften Rumänien Satu Mare (Harghita), Rumänien, seit 2017 Sehenswürdigkeiten Árpád-Statue (Árpád-szobor) Magyarok-Nagyasszonya-Statue Reformierte Kirche, erbaut 1839–1843 nach Plänen von József Hild, die Orgel der Kirche wurde 1869 von János Pokorny gebaut Römisch-katholische Kirche Csodatevő Szent Gergely, erbaut 1784 (Spätbarock) Vor der Kirche befindet sich eine Christusstatue. Standbild des heiligen Johannes Nepomuk (Nepomuki Szent János-szobor) Verkehr Nördlich der Gemeinde verläuft die Landstraße Nr. 5106. Der nächstgelegene Bahnhof befindet sich in Kalocsa. Weblinks Offizielle Website (ungarisch)
Foktő

Foktő es un pueblo ubicado en el distrito de Kalocsa, en el condado de Bács-Kiskun, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 31,46 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 1552 habitantes,​ con una densidad de población de 49,33 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Voktov

Voktov (mađ. Foktő) je selo u jugoistočnoj Mađarskoj. Zauzima površinu od 31,53 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se u regiji Južni Alföld, na 46°31' sjeverne zemljopisne širine i 18°55' istočne zemljopisne dužine, na istočnoj obali rijeke Dunava, 3 km istočno od Kalače, 6 južno od Vusada i 6 km sjeverozapadno od Baćina. Upravna organizacija Upravno pripada kalačkoj mikroregiji u Bačko-kiškunskoj županiji. Poštanski broj je 6331. Upravno mu pripadaju naselja Popovnjak i Meszes. Stanovništvo U Voktovu živi 1696 stanovnika (2005.). Stanovnici su Mađari uz malo pripadnika drugim manjina: Roma, Hrvata i Nijemaca. Poznate osobe Grgur Cserháti, svećenik, autor molitvenika, radio je kao duhovnik u Voktovu Bilješke Vanjske poveznice Voktov na fallingrain.com
Foktő

Foktő – wieś i gmina w południowej części Węgier, w pobliżu miasta Kalocsa. Miejscowość leży na obszarze Wielkiej Niziny Węgierskiej, w komitacie Bács-Kiskun, w powiecie Kalocsa. Gmina Foktő liczy 1646 mieszkańców (2009) i zajmuje obszar 31,46 km². We wsi znajduje się przystań przeprawy przez Dunaj. Zobacz też podział administracyjny Węgier Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Mapa wsi
Foktő

Foktő este un sat în districtul Kalocsa, județul Bács-Kiskun, Ungaria, având o populație de 1.672 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Foktő avea 1.672 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,73%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (1,63%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,2% din locuitori. Nu există o religie majoritară, locuitorii fiind romano-catolici (47,61%), reformați (18,72%) și persoane fără religie (5,5%). Pentru 27,39% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Forster-kastély

A Forster-kastély vagy más néven Forster-vadászkastély Bugyiban, Pest vármegyében található. Az 1890-es évek elején épült kúria Forster Kálmán tulajdonában volt. Forster Kálmán hatalmas birtokain kezdte meg egy korszerű árutermelő gazdaság megszervezését, melynek eredményeként egy évtized alatt jelentős változás következett be a művelési ágak területén. A kastély ma magánkézben van és vendéglátó- és szálláshelyként hasznosítják, elsősorban a Bugyin és környékén rendezett vadászati rendezvényekre látogató vadászok részére, amely eseményekre külföldről is számos vadász látogat ide. A kastélyt több hektáros őspark veszi körül, egy működő malommal, fahíddal és halastóval. Források Bugyi (település) A kastély hivatalos honlapja További információk Bugyi, Forster Vadászkastély, 2015.07.16, youtube.com
Fájdalmas Anya kápolnája (Eger)

A Hatvani temető kápolnáját a Fájdalmas Anyának szentelték; róla magát a temetőt is gyakran a Fájdalmas Anya temetőjeként említik. A temető déli bejáratánál, szabadon áll. Műemlékvédelmi törzsszáma: 1962, KÖH azonosító száma 5522. Története Horváth Mihály tanácsos építtette 1776-ban; 1909-ben renoválták. Az épület A nyugat-délnyugatnak tájolt, homlokzati tornyos, egyhajós barokk kápolna szentélye egyenesen záródik. Teteje a szentély felől kontyolt nyeregtető. Belső terei boltozottak, a hajó bejárati oldalán karzatot alakítottak ki. A szentélyhez mindkét oldalon egy-egy melléktér csatlakozik. Berendezése Bútorzata 18–19. századi; az egyik mellékoltár képeit 1780–1790 között valószínűleg Wittmann János festette, a másikét 1855-ben Kovács Ferenc. Jegyzetek Források MAGYARORSZÁG MŰEMLÉKJEGYZÉKE, HEVES MEGYE
Becket Szent Tamás-kápolna

A római katolikus Becket Szent Tamás Kápolna Esztergom Szenttamás városrészében, a Szent Tamás-hegy tetején áll, ahova barokk stílusú kálvária vezet. Története A mai kápolnától nem messze álló eredeti templomot Bánfi Lukács esztergomi érsek (egyes források szerint utódja, Jób érsek) építette Becket Szent Tamás tiszteletére, akivel Párizsban tanult együtt. Erről a templomról, és a körülötte elterülő prépostságról kapta nevét a hegy is. Valószínűleg a mai Lépcső utca felső részénél állhatott, de a török háborúkban teljesen elpusztult. Helyére a törökök erődöt építettek Depedelen néven. A barokk stílusú kálváriát 1781-ben készítették, a klasszicista stílusú kálvária kápolnát pedig 1823-ban építtette Benyovszky János címzetes püspök a Fájdalmas Szűz tiszteletére. Itt helyezték el Becket Szent Tamás ereklyéjét, amik 1538-ban kerültek Esztergomba. 1977-ben magyar és angol nyelvű emléktábláját avattak neki. Lékai László kezdeményezésére, Becket Tamásra emlékezve minden évben gyertyát gyújtanak a szent ereklyéje előtt. Leírása Az épület falpilléres, háromszögletű boltozattal, kis homlokzati toronnyal, ami az oromzat mögött helyezkedik el. Téglalap alaprajzú, alapterülete 41 m². A kápolna előtt álló – Szűz Máriát, Szent Jánost, Mária Magdolnát ábrázoló – kálvária szoborcsoportot 1781-ben készítették. A szobrok eredetileg a Várhegyen álltak a Főszékesegyház közelében, innen kerültek mai helyükre 1823-ban. Ezeket 1838-ban Jordánszky Elek kanonok, a Jordánszky-kódex felfedezője a két lator szobrával egészíttette ki. A szobrok 2000–2001-ben lettek felújítva. A berendezés a 20. század végéről származik. A stációk díszkivilágítást kaptak. Külső hivatkozások A Szenttamási Kálvária és a Fájdalmas Szűz kápolna a templom.hu-n A kápolna és az ottani Becket Szent Tamás ereklyék története Archiválva 2010. január 8-i dátummal a Wayback Machine-ben Források