Erkel Színház

Az Erkel Színház Budapesten, a VIII. kerületi II. János Pál pápa téren található. 2025-től az Erkel Színház új művészeti küldetéssel, Szente Vajk vezetésével folytatja működését: az intézmény a musicalek első számú hazai otthonává kíván válni. A megújulás célja, hogy önálló arculattal, saját produkciókkal és kortárs színházi szemlélettel szólítsa meg a közönséget. 1911-ben épült Népopera néven, 1951-ig önálló intézmény volt, ekkor a felduzzasztott közönségigényt kielégíteni nem képes Magyar Állami Operaházhoz csatolták. 1961–1962 között átépítették, negyvenöt évvel később azonban műszaki okok miatt bezárták. 2013. március 1. -től az Operaház kamaraszínházaként működött. 2025-től önálló színházként működik, ahol musicaleket játszanak. 1819 ülőhelyével Magyarország legnagyobb állandó kőszínháza. Története Az épület Az akkori Tisza Kálmán téren 1911. december 8-án adták át, kezdetben 3167, később 2400 fővel az ország legnagyobb befogadóképességű színházépületét Népopera néven. A Népopera Részvénytársaság megbízásából a terveket Jakab Dezső, Komor Marcell és Márkus Géza készítették. A telket a székesfőváros, szigorú tartalmi elvárásokkal, ötven évre ingyenesen adta a részvénytársaságnak. A megállapodás része volt többek között: állandó magyar színtársulat szerződtetése az előadások nyelve csak a magyar lehetett meghatározták a külföldi vendégjátékok számát és jellegét is külön figyelmet kellett fordítani magyar szerzők műveinek bemutatására A színház rövid idő (9 hónap) alatt készült el. A színpad 14 m széles és 8,5 m magas volt, tágas hátsó térrel és a kor legmodernebb színpadtechnikai eszközeivel ellátva. A színpadtér orgonával is rendelkezett. A színházba belépő előbb a tágas fogadótérbe (40×10 méter) jutott. A puritán nézőteret csak Pór Bertalan nagyméretű freskója díszítette, a világítás 40 000 gyertyafény erősségű volt. A nézőtéri ülőhelyek megoszlása a megnyitó időpontjában Földszint: 1644 Emeleti karzat: 1303 A 44 páholyban 220 Az intézmény gazdaságos működtetése az első négy évtizedben komoly problémát jelentett. Sűrűn változtak a bérlők, az eredeti művészi koncepciót a főváros többször, rövidebb-hosszabb időre feladni kényszerült.[forrás?] A Népopera Az első igazgató, Márkus Dezső (Márkus Géza fivére) igényes szolgáltatást ígért az óriási nézőtérre jegyet váltóknak. A belépők ára töredéke volt a Andrássy úti intézményének: a legjobb helyekre 3 koronáért, az első emeleti erkély utolsó soraiba 50 krajcárért lehetett jegyet váltani. Három éven belül a társaság a jegyárakat nem emelhette. A nyitó előadáson először az igazgató vezényelte Erkel Ferenc Hunyadi László operájának nyitányát. Ezt követte az első bemutató, Jean Nouguès Quo vadis című operája. Az évadban többek között még három Verdi-opera (A trubadúr, Rigoletto, Traviata), Rossini: A sevillai borbély és Robert Planquette operettje: A corneville-i harangok szerepelt műsoron. Rangos társulatok vendégszereplése színesítette a teátrum gazdag repertoárját. Az első évadban fellépett az Orosz Balett és a Theater an der Wien is. Ez utóbbi együttes karmesterei Lehár Ferenc és Stella Oszkár voltak. Az évadot egy megismételhetetlen sorozat, szinte a teljes Wagner-életmű bemutatásával zárták. Neves Wagner-énekesek és a dessaui Hoftheater zenekarának közreműködésével a Ring ciklus, valamint a Lohengrin, a Tannhäuser, A bolygó hollandi, a Trisztán és Izolda és A nürnbergi mesterdalnokok is színre került. A második évadban is elsősorban népszerű operák voltak műsoron. Az operettek közül az Aranyesőt játszották a legnagyobb sikerrel, Zerkovitz Béla első darabját. A több mint 3000 nézőt befogadó teátrumban 70 előadást ért meg a darab. A harmadik évad legnagyobb eseménye Wagner: Parsifal (1914. január 1.) című grandiózus operájának bemutatója volt. A zenekart és a kórust Reiner Frigyes vezényelte. a betanításban az igazgató Márkus Dezső volt segítségére. A rendező Mérei Adolf, a címszereplő Anthes György volt. Az első három évadban a színház több tucat bemutatót tartott, több külföldi társulatot is vendégül látott. Huszonöt előadásból álló hangversenysorozatán a Filharmóniai Társaság zenekarát Kerner István vezényelte. Az első világháború kitörése megszakította a színház fejlődését, 1915. május 15-én a Népopera megszűnt létezni. Egy fél évvel később a főváros élt a jogával, és átvette a színházat. Az új igazgató Márkus Jenő lett. A repertoár nem sokban különbözött a korábbiaktól. Önálló társulat hiányában azonban csak vendégjátékokra építhettek. Rendszeresen fellépett a Vígszínház és Sebestyén Géza társulata. A népopera eszménye megvalósíthatatlannak bizonyult. Azóta sem próbálkoztak hasonló koncepcióval. Bőséges anyagi támogatás mellett is utópisztikusnak tűnik közel háromezer személyes nézőtéren – Wagnerrel – telt házakat produkálni. 1916/1917-es szezonban Beöthy László bérelte ki a színházat. Elsősorban operettek, daljátékok voltak műsoron. Ebben az évadban volt Oscar Strauss Londonban már nagy sikerrel játszott Csokoládékatona című darabjának magyarországi ősbemutatója. Megemlítendő, hogy 1917-ben Vágó László tervei alapján belső átépítésekre került sor, amely a nézőteret és a színpadot érintette. A Városi Színház 1917 őszétől Faludi Gábor lett a bérlő. A színházat korszerűsítette, a nézőteret 2400 személyesre csökkentette. Az intézmény most már a nevében sem vállalta a népopera eszményét, az új név Városi Színház lett. Változatos évek következtek. 1921-től három éven át Ábrányi Emil vezetésével saját társulattal, az Operaház fiókintézménye, amely ifjúsági előadásokat is szervezett. 1924-től Sebestyén Géza a bérlő, aki néhány évvel később bérletrendszert is bevezetett. Néhány opera mellett főleg operettek és népszínművek voltak műsoron. Itt játszották tovább az 1937-ben lebontott Budai Színkör nyári előadásait. 1931-től, alig egy évig Ferenczy Károly volt a bérlő. Tőle egy színészekből álló grémium vette át a vezetést. 1932-től Bernardo Labriola bérelte az épületet, a nevet Labriola Varietére változtatva. 1933-ban a főváros alkalmi előadásokat rendezett az épületben. 1934-től hat szezonon át Föld Aurél lett a bérlő. Önálló társulata nem volt, befogadó jelleggel működtette, de 1940-ben fizetésképtelenné vált, és bérleményét kénytelen volt visszaadni a fővárosnak. A Magyar Művelődés Háza 1940 és 1945 között a főváros kezelésében mint népművelődési intézmény működött. Előadás-sorozatokat tartott itt az Operaház és a Nemzeti Színház, de rendeztek irodalmi esteket és hangversenyeket is. 1946-tól két éven át filmszínházként hasznosították. Az Operaház részeként 1948-tól ismét színházi előadásokat, köztük számos operát játszottak az épületben. 1951-ben került az Operaház felügyelete alá. Az Erkel Színház nevet 1953-ban vette fel. 1980 és 1984 között, az Operaház rekonstrukciója idején csak itt tartottak operaelőadásokat. Az Erkel Színház néhány emlékezetes bemutatója: Nádasdy Kálmán–Oláh Gusztáv: Hovanscsina (1955); Don Giovanni (1956) Lamberto Gardelli: Ory grófja (1960), Macbeth (1961); A lombardok (1974) Ljubimov: Don Giovanni Ferencsik János–Mikó András: Parsifal Kovalik Balázs: Turandot Bezárás és újranyitás A bezárás előtt, a 2007. június 7-i búcsúkoncerten telt meg utoljára az épület. Ezt követően majd hat évig zárva tartott. Szó volt a lebontásáról is, azonban végül a felújítás mellett döntöttek, amely két lépcsőben történt meg. Az első „kis” nyitóelőadása 2013. március 1-jén a Magyar Nemzeti Balett, a Győri Balett és a Pécsi Balett közös Pas de Trois13 című előadása volt. A tavaszi szezon során még több mint 80 előadáson telt meg a nézőtér, majd nyáron újra bezárta kapuit az intézmény. 2013. november 7-én, a magyar opera napján, a névadó Erkel Ferenc születésének kétszázharmadik évfordulóján négynapos programsorozattal adták át az felújított színházat, amely az Operaház teljes jogú és értékű testvérszínházaként, színházként és közösségi térként folytatja működését. Ismét önálló színház A kormány 2024. november 28-án döntött egy 100%-ban állami tulajdonban lévő nonprofit cég létrehozásáról, amely 2025. január 1-től az Erkel Színház épületében egy új zenés-táncos színházat működtet. A színház így leválik az Állami Operaházról és önálló teátrumként működik tovább. 2025-ös állami költségvetésben a Magyar Állami Operaháznak az ingóságok átadásáért 2 milliárd forintot míg az új színház működésére 3,5 milliárdot irányoz elő. 2025. május 2-án egy gálaest keretében, amelynek a Hello, Erkel! – Beköszönünk nevet adták, 1800 néző előtt mutatták be az önálló színház első évadának műsorát. A 2025/2026-os évadban induló intézmény ügyvezető igazgatója Szente Vajk, művészeti vezetője pedig Cseke Péter. Művészek (2025/2026) Bemutatók (2025–) Nevezetes események 1912 márciusában itt lépett színpadra Magyarországon először a Gyagilev által vezetett Orosz Balett. Az együttes tagja volt többek között: Vaclav Nyizsinszkij, Adolf Bolm, Mihail Fokin, Anna Pavlova, Tamara Karsavina és Ida Rubinstein. Jasha Heifetz első budapesti vendégjátéka a Népoperában Az épületben fellépett: Bartók Béla Arturo Toscanini Wilhelm Furtwängler A milánói Scala Bécsi Filharmonikusok Párizsi Opéra Comique A Magyar Állami Népi Együttes első bemutatóját, 1951. május 14-én a Városi Színházban tartotta. Az Erkel Színház további tizenhárom premier helyszíne volt. Mojszejev együttes (2002) 2013 óta a Primavera Fesztivál keretében évente bemutatkozik a magyarországi és határon túli magyar operatársulatok egy-egy produkciója. A könnyűzene világsztárjai az Erkel Színházban: Yves Montand (1957) Gilbert Bécaud (1968. (április 21.–április 22.) Nashville Teens (1967. május 21.) Ella Fitzgerald (1968. február 29.) Jegyzetek Források Zoboki Gábor, a színház rekonstrukciójának vezető tervezője mutatja be az elkészült épületet és a felújítást (MMA-tv.hu) Molnár Klára:A Népopera - Városi Színház 1911–1951 Orsz. Színháztörténeti Múzeum és Intézet, 1998 ISBN 963-9000-05-1 Bezárt az Erkel Színház (Index, 2007. július 9.) Különös állapotok az Erkel Színházban (Index, 2009. november 18.) Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (Erkel Színház címszó) Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (Népopera címszó) STOP: Lesz Erkel Színház További információk Elbúcsúztatják Magyarország legnagyobb kőszínházát Kronológia: 1968 Az Állami Népi Együttes bemutatói Erkel Színház: Függöny Józsefvárosi lexikon MSZMP VIII. Ker. Bizottsága - ...VIII. Ker. Tanács, 1970 Borbás Tamás, Hingyi Gábor: Az Erkel Színház felújítása – Zoboki Gábor (video) Magyar Művészeti Akadémia (MMA) 2014. február 21. Molnár Klára: A Népopera – Városi Színház, 1911–1951; OSZMI, Budapest, 1998 (Skenotheke)