NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Alexandriai Szent Katalin-templom (Budapest-Tabán)

Az Alexandriai Szent Katalin-templom Budapest I. kerületében a Tabán városrész római katolikus plébániatemploma. Története Szokollu Musztafa budai pasa 1566-ban épített dzsámiját 1686-ban a katolikus hívők vették birtokba, és kápolnává alakították. 1697-ben a ferencesek iskolát építettek mellette. 1702-ben plébániát alapítottak, a kápolna köré pedig temető került. A templomot 1728–1736 között bővítették. A templom berendezési tárgyai 1748-ból valók. A kripta 1749-ben épült. Előterében látható a „Tabáni Krisztus”, egy 12. századi timpanontöredék, amelyet a Szent Katalin-templom falába utólag építettek be. E templom közelében állt a Tabán másik temploma, a rácok (szerbek) Szent Demeter-temploma, melyet a második világháború után, 1949-ben lebontottak. Galéria
Chiesa di Tabán

La chiesa di Tabán dedicata a santa Caterina d'Alessandria è un luogo di culto cattolico situato nel quartiere di Tabán, a Budapest, in Ungheria. È sede dell'omonima parrocchia. Storia e descrizione Nel luogo in cui sorge l'attuale chiesa ne era presente una già nel Medioevo, che fu successivamente trasformata in moschea in seguito alla conquista della città da parte dei Turchi. La moschea fu infine distrutta. Una seconda chiesa fu costruita fra il 1728 e il 1736, periodo in cui gli Asburgo avevano conquistato il potere sulla città, su progetto di Keresztély Obergruber. Il campanile fu aggiunto nella metà del XVIII secolo per opera di Mátyás Nepauer. Nel 1881 la facciata fu ingrandita e il campanile abbellito con una cupola neobarocca. All'interno della chiesa, nel coro, si trova una copia della scultura del Cristo di Tabán, risalente al XII secolo (l'originale si trova nel Museo storico di Budapest). L'altare, il pulpito e i dipinti che decorano le pareti risalgono al XIX secolo. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007. ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Tabán
Дзвінкове (пункт контролю)

Дзвінкове́ — пункт пропуску через державний кордон України на кордоні з Угорщиною. Розташований у Закарпатській області, Берегівський район, поблизу села Горонглаб на автошляху Т 0714. З угорського боку знаходиться пункт пропуску «Лонья», медьє Саболч-Сатмар-Береґ, на автошляху місцевого значення у напрямку Ньїредьгаза. Вид пункту пропуску — автомобільний (крім автобусів). Статус пункту пропуску — міжнародний (з 08.00 до 19.00 за київським часом). Характер перевезень — пасажирський. Окрім радіологічного, митного та прикордонного контролю, пункт пропуску «Дзвінкове» може здійснювати лише фітосанітарний, ветеринарний та екологічний контроль. Пункт пропуску «Дзвінкове» входить до складу митного посту «Виноградів» Чопської митниці. Код пункту пропуску — 30507 14 00 (11). Примітки Посилання Пункти пропуску на кордоні із Угорщиною — Державна прикордонна служба
Röck (Automobilhersteller)

Röck war ein Hersteller von Automobilen aus Österreich-Ungarn. Unternehmensgeschichte Die Dampfmaschinen- und Kesselfabrik von Stephan Röck begann 1905 in Budapest mit der Produktion von Automobilen. 1918 endete die Produktion. Fahrzeuge Zunächst entstanden nach einem Entwurf von János Csonka Lieferfahrzeuge für die Post. Später entstanden größere Fahrzeuge nach eigenen Entwürfen. Ab 1911 wurden nach Lloyd-Lizenz zwei verschiedene Modelle hergestellt, die überwiegend als Taxi eingesetzt wurden. Literatur Harald H. Linz, Halwart Schrader: Die große Automobil-Enzyklopädie. BLV, München 1986, ISBN 3-405-12974-5. Weblinks GTÜ Gesellschaft für Technische Überwachung mbH (abgerufen am 22. Dezember 2013)
Református templom (Kőbánya)

A kőbányai református templom egy budapesti műemlék templom. Története A Budapest X. kerületi Ihász utca 15. szám alatt fekvő épület a XIX. század végén megalakult kőbányai református gyülekezet híveinek vallási szükségleteit hivatott kiszolgálni, és 1900-ban készült el neogótikus stílusban Schodits Lajos tervei szerint. Mind a II. világháborúban, mind az 1956-os forradalomban megsérült az épület, amelynek helyreállítására csak az 1990-es években került sor. A teljes felújítás 2004-ben ért véget. Képtár Források http://reformacio.mnl.gov.hu/orokseg/kobanyai_reformatus_templom
ТЕС Матра

ТЕС Матра — теплова електростанція в Угорщині у медьє Гевеш (північ країни). З 1969 по 1972 рік на майданчику станції стали до ладу п’ять енергоблоків з паровими турбінами – перші два потужністю по 100 МВт та ще три з показниками по 200 МВт. Наразі потужність блоку №3 номінується на рівні 220 МВт, тоді як для блоків №4 та №5 цей показник становить 232 МВт. Останнє досягається за рахунок встановлених у 2007 році на четвертому та п’ятому блоках газових турбін потужністю по 33 МВт, відпрацьовані якими гази живлять котли-утилізатори, що дозволяє подати додаткову пару до головної турбіни. Станцію спорудили з розрахунку на споживання місцевого ресурсу бурго вугілля, видобуток якого ведуть відкритим способом. Встановлені у 2000-х газові турбіни розраховані на споживання блакитного палива (неподалік від станції проходит газопровід Берегдароц – Будапешт). Видалення продуктів згоряння здійснюється через димар висотою 203 метра. Через нестачу водних ресурсів у районі станції для всіх блоків окрім третього споруджена система повітряного охолодження. Видача продукції здійснюється по ЛЕП, розрахованим на роботу під напругою 220 кВ та 120 кВ. Примітки
Abdij van Somogyvár

De Abdij van Somogyvár (Hongaars: Somogyvári apátság) was een 11e-eeuwse benedictijnenabdij bij Somogyvár, in het koninkrijk Hongarije. Geschiedenis De abdij is in 1091 door Ladislaus I van Hongarije gesticht en was gewijd aan Sint-Gillis, alsmede Petrus en Paulus. Ladislaus I is na zijn dood in 1095 in de abdij begraven. De vroegromaanse abdijkerk werd vanwege haar omvang en een brand pas in de tijd van Koloman van Hongarije voltooid. De abdij was oorspronkelijk een dochtervestiging van die in Saint-Gilles-du-Gard, waarvan haar abt Odila bij de eerstesteenlegging aanwezig was. Somogyvár accepteerde tot ca. 1240 alleen Franse monniken. Gallus Anonymus heeft vermoedelijk een tijdlang in de abdij geleefd. Bolesław III van Polen heeft de abdij tijdens zijn boetvaardige bedevaart bezocht. Het complex is na 1508 door de hervormingsbeweging van abt Mátyás Tolnai van Pannonhalma herbouwd en fungeerde tijdens de Ottomaanse bezetting van Hongarije als fort. De benedictijnen hebben waarschijnlijk na 1553 de abdij verlaten, waarna het complex geleidelijk aan is gesloopt. Architectuur De abdijkerk kreeg in de tweede fase van haar bouw meer 'volwassen' vormen van de romaanse architectuur, zoals pilasters in plaats van lisenen. De kerk was een driebeukig basiliek met drie halfronde apsissen aan de oostkant en twee torens aan de westkant. Het schip bestond uit zes paren kruisvormige pijlers. De kerk was bijna 60 meter lang. De aangetroffen versieringen en figuratieve decoraties zijn gedateerd in het eerste decennium van de 12e eeuw. Het vroeg-gotisch klooster stamt uit het tweede of derde decennium van de 13e eeuw.
Tisza Dam

The Tisza Dam, also known as the Kisköre Dam is a gravity dam on the Tisza River near Kisköre in Heves county, Hungary. It is the tallest dam in the country and also creates the largest reservoir in the country, Lake Tisza. It is a multi-purpose dam its purpose includes flood control and recreation. With a ship lock, it provides for navigation. Additionally, it supports a 28 MW hydroelectric power station, the largest in the country. Construction on the dam began in 1968 and it along with the power station were completed in 1973. References
Kiskörei vízerőmű

A Kiskörei vízerőmű vagy Kiskörei vízlépcső Magyarország legnagyobb vízerőműve, amely 1973-ban készült el Kiskörén a Tisza 403-as folyamkilométerénél. Négy turbinájának összteljesítménye 28 MW, amit többnyire kiszámíthatóan biztosít. Építése A vízerőmű építményének célja a Tisza felduzzasztása és a Tisza-tó létrehozása volt. Az áramtermelés mellékes szerepet játszott. 1967-ben kezdődtek meg az előkészítő munkák, a kivitelezés 1974-ig tartott. Az erőmű hivatalos üzembe helyezése 1973. május 16-án történt meg. A dolgozói számára a kisváros szélén lakótelep épült. 2014-ben a felvizet az alvízzel összekötő hallépcső épült. Építését Chiovini Ferenc Munkácsy-díjas festőművész örökítette meg nagy táblaképein, melyek megtekinthetőek a Chiovini-teremben a KÖTIVIZIG Szakaszmérnökségén. Jellemzői Az erőmű fő feladata a Tisza-tó vízszintjének megfelelő szabályozása az üzemrendnek megfelelően. Egyben árhullámok kezelésére is felhasználható. Egy 85×12 méteres hajózsilip teszi lehetővé 1350 tonnás hajók és uszályok átzsilipelését. Az erőmű 4 turbinával rendelkezik, melyek 4, egyenként 7000 kW teljesítményű generátort hajtanak meg. Az erőmű összkapacitása 28 MW, amivel Magyarország legnagyobb teljesítményű vízerőművének számít, azonban világszinten csupán egy közepes méretű erőműnek minősül. Jegyzetek
ГЕС Kisköre

ГЕС Kisköre – гідроелектростанція на північному сході Угорщини на річці Тиса (ліва притока Дунаю). Станом на середину 2010-х найпотужніша ГЕС у цій рівнинній країні (перевершити її у кілька разів могла станція Надьмарош на Дунаї, будівництво якої зупинили з екологічних міркувань). Проект, реалізований між 1968 та 1973 роками, мав виконувати як гідроенергетичну, так і протиповеневу функції. В його межах Тису перекрили греблею висотою 26 метрів, яка утворила водосховище довжиною 27 км із об’ємом у 228 млн м3. При цьому воно має значну площу поверхні (127 км2) та малу середню глибину (всього 1,3 метра). У лівобережній частині греблі обладнано судноплавний шлюз, по центру – п’ять водопропускних шлюзів, а біля правого берегу машинний зал. В останньому розміщено чотири гідроагрегати із бульбовими турбінами потужністю по 7 МВт. Примітки
Kostel svatého Petra (Belváros-Lipótváros)

Františkánský kostel sv. Petra z Alkantary je historickou památkou. Stojí poblíž františkánského kláštera v V. obvodu Budapešti. Historie Tento kostel byl postaven v roce 1250, za vlády Bély IV., pravděpodobně i s klášterem. V roce 1526 Turci kostel částečně zničili a když se v roce 1541 turecká nadvláda stabilizovala, stala se z kostela mešita. Původně byl tento kostel gotický, barokním se stal až později. Františkáni byli mezi lety 1950 a 1990 vyhnáni, ale dnes je klášter znovu centrem františkánů v Maďarsku. Fotogalerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Preĝejo Sankta Petro (Belváros) na esperantské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra na Wikimedia Commons
Franziskanerkirche (Budapest)

Die Innerstädtische oder Pester Franziskanerkirche (ungarisch Belvárosi oder Pesti Ferences Templom) befindet sich im V. Bezirk (Belváros) der ungarischen Landeshauptstadt Budapest. Sie liegt am Franziskanerplatz (Ferenciek tere) 9 und ist ein bedeutendes barockes Bauwerk, das auch unter Denkmalschutz steht. Geweiht ist sie dem hl. Petrus von Alcantara. Geschichte König Béla IV. ließ am Standort um 1250 eine erste Franziskanerkirche im gotischen Stil erbauen. Nach der Königswahl beim ungarischen Landtag auf der Rákos-Wiese wurde in dieser Kirche das Te Deum gesungen. Am 23. September 1526 wurde die gotische Kirche von den Türken zerstört und die Ordensbrüder ermordet, darunter auch der Priester P. András Vásárhelyi, Verfasser des Marienhymnus Angyaloknak Nagyságos Asszonya (1508). Nach der endgültigen Eroberung der Stadt durch die Türken 1541 wurde das Gebäude wieder instand gesetzt und diente unter dem Namen Dschami des Beg Sinan als Moschee. Nachdem die Osmanen aus Pest vertrieben wurden, hielten die Franziskaner in dem Gebäude im Sommer 1686 erstmals wieder einen katholischen Gottesdienst ab. Im Jahr 1690 übergab Kaiser Leopold I. die Kirche auch offiziell wieder den Franziskanern. Nach einigen Jahrzehnten wurde die Kirche vollständig neu im Barockstil erbaut. Die Weihe des Gebäudes erfolgte am 21. September 1741. Im 19. Jahrhundert war die Franziskanerkirche ein spirituelles Zentrum der Stadt. Hier wirkte das sogenannte Pester Prediger-Trio, die Patres Albach (predigte deutsch), Gegó (ungarisch) und Gasparich (kroatisch). 1849 wurde der Ministerpräsident Lajos Batthyány in der Krypta der Kirche aufgebahrt. In der kommunistischen Ära wurde die franziskanische Ordensprovinz 1950 aufgelöst. Seit dem 1. September 1990 sind die Franziskaner wieder im Besitz der Kirche. Kirchengebäude Die Kirche liegt am Ferenciek tere (Franziskanerplatz), Ecke Kossuth Lajos ut. An der dem Platz zugewandten Hauptfassade befindet sich das Portal mit dem Ordenszeichen der Franziskaner. Darüber befindet sich eine Statue der Maria, flankiert von zwei anbetenden Engeln. Rechts neben dem Portal steht eine Kreuzigungsgruppe. Außerdem befinden sich an der Fassade in Nischen die Figuren der heiligen Petrus von Alcantara, Franz von Assisi und Antonius von Padua. Seitlich des Chors erhebt sich der Turm, dessen Helm 1861 von Franz Wieser errichtet wurde. Im Inneren besitzt die Wandpfeilerkirche je drei Seitenkapellen zu beiden Seiten. Die Ausstattung besteht aus mehreren Barockaltären und Fresken von Károly Lotz aus den Jahren 1894–1895. An der Seitenfassade zur Kossuth Lajos utca, die drei kleine und vier größere Fenster besitzt, liegt ein Bronzerelief, das an die verheerende Überschwemmung der Stadt im Jahre 1838 und den selbstlosen Einsatz von Baron Miklós Wesselényi erinnert, der persönlich viele Menschen aus den Fluten rettete. Das Relief wurde von Barnabás Holló 1895 geschaffen. Literatur Marianne Mehling (Hrsg.): Knaurs Kulturführer in Farbe Ungarn. Droemer Knaur, München 1996, ISBN 3-426-26623-7, S. 105 Weblinks Geschichte der Kirche
Église franciscaine Saint-Pierre d'Alcántara

L'église franciscaine Saint-Pierre d'Alcántara (en hongroise : Alkantarai Szent Péter ferences templom), parfois nommée église franciscaine de Belváros (Belvárosi ferences templom) est une église catholique romaine de Budapest, située dans le quartier de Belváros sur Ferenciek tere. Ce site est desservi par la station Ferenciek tere : . Notes et références Liens externes Ressource relative à la religion : GCatholic.org Portail de l’architecture chrétienne Portail de Budapest Portail du catholicisme
Alcantarai Szent Péter-templom (Budapest)

A budapesti Alcantarai Szent Péter-templom, gyakran csak belvárosi ferences templom, ferenc(rend)iek temploma a pesti belvárosban, a Ferenciek terén található. Római katolikus, műemléki védettségű ferences templom. Védőszentje Alcantarai Szent Péter. Plébániatemplom, mellette ferences rendi kolostor áll. Története A templomot IV. Béla király építtette a tatárjárás utáni újjáépítés során. A török hódoltság idején nem pusztult el, de az itt szolgáló szerzeteseket meggyilkolták a hódító hordák. Az üres templomba a szerzetesek és a hívek az 1690-es években tértek vissza, de csak 1743-ban szentelték fel újra a barokk stílusban elvégzett felújítást követően. Az 1838-as pesti árvíz ezt az épületet is elérte, erre emlékeztet az északi falán elhelyezett, báró Wesselényi Miklóst, az „árvízi hajóst” megörökítő domborműves emléktábla is a Kossuth Lajos utcai oldalon. A kriptájában volt Batthyány Lajos kivégzett miniszterelnök első nyughelye (1870-ig). A ferences rend az államosításkor kénytelen volt elhagyni a kolostort és a templomot, ahova csak 1990-ben térhettek vissza. A templom belső terének akusztikája és híres orgonája lehetővé teszi, hogy klasszikus zenei koncerteket tartsanak benne. Harangjai A toronyban 4 harang lakik: Magyarok Nagyasszonya és Alcantarai Szent Péter-harang (nagyharang): 2967 kg-os, B0 alaphangú, 173,5 cm alsó átmérőjű, öntötte Szlezák László 1928-ban. Budapest 5. legnagyobb harangja, a pesti oldalon pedig a 3. legnagyobb harang. Assisi Szent Ferenc és Szent Klára-harang (középharang): 1693 kg-os, c1 alaphangú, 147,5 cm alsó átmérőjű, öntötte Szlezák László 1928-ban. Páduai Szent Antal és Árpád-házi Szent Erzsébet-harang (kisharang): 831 kg-os, e1 alaphangú, 117 cm alsó átmérőjű, öntötte Szlezák László 1928-ban. Szent László király- és Szent Anna-harang (lélekharang): 330 kg-os, b1 alaphangú, 86 cm alsó átmérőjű, öntötte Szlezák László 1928-ban. Galéria További információk http://pestiferences.ofm.hu/?_ga=1.41722594.190283337.1436348937 Archiválva 2015. július 9-i dátummal a Wayback Machine-ben templom a ferencesek honlapján http://www.muemlekem.hu/muemlek?id=467 a templom a muemlekem.hu-n
Chiesa dei Francescani di Pest

La chiesa dei Francescani di Pest dedicata a san Pietro d'Alcántara è un luogo di culto situato nel quartiere di Pest, nella parte orientale di Budapest, capitale dell'Ungheria. Una chiesa e un monastero dei Francescani erano già presenti in questo luogo a partire dal XIII secolo, entro le antiche mura della città. Nel 1541, durante l'occupazione ottomana, la chiesa fu trasformata nella moschea di Sinan; dopo la liberazione, tuttavia, i frati francescani rientrarono in possesso dell'edificio. La chiesa fu ricostruita in stile barocco fra il 1727 e il 1743. La facciata include un grande portale che presenta sculture di santi e l'emblema francescano, coronato da una figura di Maria adorata dagli angeli. Al suo interno, la chiesa è decorata da affreschi di Károly Lotz, realizzati nel 1894–95, e da dipinti di Victor Tardo del 1925–26. L'altare maggiore barocco, con sculture risalenti al 1741 e al 1851, gli altari laterali e il pulpito del 1851–52 sono i veri e propri gioielli di questa chiesa. Bibliografia Barbara Olszańska, Tadeusz Olszański, Budapest, Mondadori, Milano, 2007 ISBN 9788837047092 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa dei Francescani di Pest
Franciscanenkerk (Boedapest)

De Franciscanenkerk (Belvárosi Ferences Templom) is een kerkgebouw stammend uit de 13e eeuw, gelegen in het stadsdeel Pest aan het Franciscanerplein (Ferenciek tere) in de Hongaarse stad Boedapest. Op deze plek stond eerder ook een franciscanerklooster. Door de verovering van Pest in 1541 door de Turken werd de kerk een moskee, de Moskee van Sinan. Door de terugverovering van Pest door de Oostenrijkers in 1686 werd dit weer ongedaan gemaakt. De franciscanen kregen de kerk terug. Tussen 1727 en 1743 werd de kerk herbouwd in barokke stijl. Het hoofdaltaar werd in 1740 vervaardigd op kosten van baron Antal Grassalkovich, nadat zijn tweede vrouw in de kerk was begraven. In de voorgevel van de kerk bevindt zich een franciscaner embleem bekroond met een door engelen aanbeden Maria. Ook bevinden zich in de voorgevel beelden van franciscaner heiligen. Het interieur van de kerk is versierd met fresco's van Károly Lotz, die stammen uit 1894 en 1895. Ook bevinden er zich schilderijen van Victor Tardo Kremer in het kerkgebouw. Naast het hoofdaltaar bevinden zich ook sculpturen uit 1741 en 1851. De zijaltaren en de kansel van de kerk stammen uit 1851 en 1852. Externe links Officiële website
Palóc liget

A balassagyarmati Palóc liget a város legnagyobb parkja nem messze a központtól. A 3,9 hektáros parkot a Nógrád Megyei Tanács természetvédelmi területté nyilvánította. Története 1898-ban Erzsébet királyné emlékére létesítették az akkor még 7 hektáros parkot. A park kialakításának munkáit Kondor Vilmos erdőmérnök vezette. A ligetbe telepített fákat a Földművelésügyi Minisztérium ajándékozta, ugyanis abban az évben azoknak, akik Erzsébet királyné emlékére emlékfát, emlékligetet telepítettek, ingyen facsemetéket adott. A Palóc ligetben 1914-ben megkezdődött a Palóc Múzeum építése, a megnyitásra csak 1931-ben került sor. A múzeum mögé 1934 és 1934 között alakították ki a skanzent. 1937-ben áthelyezték a ligetbe az eredetileg a Vármegyeháza melletti I. világháborús emlékművet. 1986-ban megnyitották a Szabadtéri Színpadot. 2009-ben májusában a börtönnel együttműködve fogvatartottak felújították a Palóc liget útjait, még ez év szeptemberében átadták a félkörben elhelyezett keresztutat. Élővilága Több száz éves fái között találunk hársakat és juharokat. Különlegességnek számítanak az amerikai mocsártölgyek, melyek Nógrád vármegyében csak itt fordulnak elő. Látnivalók Palóc Múzeum (Palóc liget 1.) Az 1931-ben átadott múzeum bemutatja a palócok életét és az egykor a vármegyében dolgozó Madách Imre és Mikszáth Kálmán relikviáit. Palóc Ház Az épületeket 1932 és 1934 között hozták a városba Karancskesziből. A skanzenben a ház mellett tökmagprés, istálló, pajta és kemence látható. Palóc Színpad (Palóc liget 2.) 1955-ben átadott, 1986-ban Makovecz Imre tervei által felújított szabadtéri színpad, a Palóc búcsú egyik fő helyszíne. Állapotának romlása, életveszélyessé válása miatt 2007-ben bezárták, 2015-re felújították, és felvette a Palóc Színpad nevet. I. világháborús emlékmű Keviczky Hugó szobrát 1929-ben adták át a Vármegyeháza melletti téren. 1937-ben át kellett helyezni a Palóc ligetbe, mert az eredeti helyen Madách Imre szobrát avatták fel. Rózsavölgyi Márk szobra Petőfi Sándor szobra Borbás Tibor alkotását 1977-ben adták át a ligetben. 1990 óta itt tartják a március 15-i ünnepséget. Komjáthy Jenő szobra '56-os emlékmű Ipoly-menti Országzászló Eredetileg 1933-ban adták át a trianoni békeszerződés által elszakított területek emlékére. A zászlót a '40-es évek vége felé lebontották, helyére szökőkutat építettek. Az újraállításra 2005-ben került sor. Keresztút A keresztutat a Szentháromság plébániatemplom felszentelésének 250. évfordulóján adták át a ligetben. Képek Jegyzetek Források Balassagyarmat – Palóc liget Archiválva 2014. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Palóc Liget Balassagyarmat – Balassagyarmat természeti érték Archiválva 2014. május 28-i dátummal a Wayback Machine-ben
Ecsérpusztai templomrom

Az ecsérpusztai (vagy ecséri) műemlék templomrom egy 12-13. században román stílusban épült templom maradványa Révfülöp mellett, Kővágóörs közigazgatási területén. A háromhajós, íves szentélyű, sekrestyével és csontházzal kiegészített, 13. századi templomrom, az Árpád-kori építészetünk egyik jelentős emléke. Története A középkori Ecsér falu már egy 1082. évi oklevélben szerepel. A falu papjáról először egy 1333-ban keletkezett pápai tizedjegyzékben olvashatunk. Az itteni templomot 1353-ból való oklevelek említik először hitelt érdemlően. A templom építéséhez valószínűleg felhasználták egy korábbi épület alapjait, római kori maradványok láthatók a felhasznált kövek között. 1430 körül a falu kegyura, Echéry László királyi altárnokmester búcsúengedélyt szerzett a templomnak, majd gótikus stílusban átalakította és sekrestyét, valamint előcsarnokot épített hozzá. 1548-ban a törökök a faluval együtt felégették. Ezt követően az elhagyott templom pusztulni kezdett, a balatonfelvidéki vöröshomokkőből faragott köveit a környékbeliek széthordták. Feltárása A templom és a falu feltárását 1962-ben Sz. Czeglédy Ilona régész végezte. 1963-ban a templomromot az Országos Műemléki Felügyelőség Koppány Tibor tervei alapján konzerváltatta. A millenniumi eseménysorozat keretében 1999–2000-ben felújították. Leírása A háromhajós templom keletelt szentélye ívesen záródik, ezzel eltér a Balaton-felvidék más középkori templomaitól, melyek négyszögletes szentélykialakításúak. A szentély lépcsője előtt az Ecséri család tagjainak sírjait fedezték fel. Az északkeleti oldalon állt a sekrestye és a csontkamra (ossarium), délen pedig az előcsarnok. A hajó nyugati végén egykor álló toronynak csak az alapozása maradt meg, viszont a keresztelőmedencét megtalálták. Ugyancsak fennmaradt a gótikus belső háromíves fal, a karzat, a felvezető lépcső, és a támpillérek. A romokon felfedezhetők Szent Kristófot, a hajósok védőszentjét ábrázoló freskó nyomai, a templomot feltehetően neki szentelték. A templomot körülvevő derékmagasságú kőkerítés az eredetileg temetkezésre használt területet lezáró fal rekonstrukciója. A templom környezetében a föld alatt a hajdani falu házainak maradványai rejtőznek, a plébánosházat fel is tárták. Jegyzetek Források balatoniromok.blogspot.hu turautak.com www.gothic.hu vendegvaro.utazom.com geocaching.hu További információk "Ecsérpusztai templomrom". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó) Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015. 54-55. oldal.ISBN 978-963-357-649-6 Balaton körül - Ecséri templomrom, youtube.com