NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Határréti-víztározó

A Határréti-víztározó mesterségesen kialakított állóvíz Pest vármegye nyugati részén, a Solymári-völgy északi szélén, Pilisvörösvár, Pilisszántó és Csobánka hármashatáránál. A tó a Határ-réti-árok duzzasztásával jött létre, amelynek folyásiránya ezen a szakaszon nagyjából északnyugat–délkeleti irányú; nyugati fele (a patak mindkét partján) pilisszántói területen terül el, déli partszakasza Pilisvörösvárhoz, északkeleti része Csobánkához tartozik. Horgászati és rekreációs célokat szolgál, kedvelt kirándulóhely. Megközelítése A tó megközelítése a Pilisvörösvárt Pilisszántóval összekötő útról lehetséges, az útról ott kell jobbra, kelet felé lekanyarodni – Pilisvörösvár központjától kb. 4 kilométernyi autózás után –, ahol az eléri a Solymári-völgy északi peremét, és a Hosszú-hegy lábánál, egy patakhíd után éles kanyarral nyugatnak fordul. A letéréstől még mintegy 800 métert kell autózni a tározó bejáratáig. Budapest felől közösségi közlekedéssel is elérhető a tározó, a Volánbusz 820-as vagy 830-as számú járataival. A buszról Pilisszántó, kishíd megállóhelynél kell leszállni, amely közvetlenül a fent írt éles kanyar után található. A megállóból pár lépést keleti irányban, tehát visszafelé sétálva érjük el ugyanazt a letérést, ahonnan végig burkolt úton juthatunk el a tóig. Paraméterei A tó vízterülete 7,9 hektár, hossza valamivel több, mint 400 méter, átlagos szélessége 150 méter körül van, legnagyobb szélessége megközelíti a 200 métert. Partján egy halőrház és egy sorompóval védett autóparkoló található, a sorompót a nyitvatartási időn kívül lezárva tartják; a sorompón belüli parkolás a horgászjeggyel nem rendelkezők számára díjköteles. Horgászni csak az északi és a déli partról szabad, a patak befolyási övezete a tó nyugati részén tiltott terület, valamint a völgyzáró gátról sem szabad horgászni. Egyéb horgászatra nincs mód, így sem csónak, sem vízen úszó etetőeszköz használata nem engedélyezett. A vízterület hasznosítója a Kék Dunai Horgász Egyesület, víztérkódja 13-0036-1-1. Története Gazdasági hasznosítása A tavon az országos, valamint helyi horgászati szabályok és előírások betartása mellett lehetséges horgászni; a tározó, mint horgászhely, napkeltétől napnyugtáig van csak nyitva, így éjszakai horgászatra a területen nincs mód. A horgászati módok közül a pergető, műcsalis horgászat is engedélyezett itt, de ilyen módon csak más horgászok zavarása nélkül lehet halat fogni. Élővilága Halak A tóba legnagyobb arányban pontyot telepítenek, évi több alkalommal, kifogható méretben, emellett csuka, süllő, balin, és keszegfélék is előfordulnak. A nem védett halfajok közül a ponty 5 kilogrammot meghaladó testsúlyú egyedei védelem alatt állnak, azokat kifogás után vissza kell engedni a vízbe. Képgaléria Jegyzetek A Határréti-víztározó horgászrendje
Vasalóház (Szeged)

A szegedi Vasalóház 1912-1913-ban épült Baumhorn Lipót tervei alapján szecessziós stílusban. Nevét különleges alakjáról kapta. Története Az épületre először nem kapták meg az építési engedélyt, mert a beépítetlenül hagyandó területből 29 m² hiányzott; végül méltányolták az érvelést, mely szerint a telek szabálytalan alakja nem teszi lehetővé másképpen a lakások kialakítását az épületben, az udvar felé pedig másodlagos helyiségek néznek, melynek világítása és szellőzése elfogadható. Az épület főbejárata a Takaréktár utca felől nyílik, másik bejárata a Horváth Mihály utcáról. A földszinten tíz üzletet alakítottak ki raktárakkal, valamint házmesteri lakást. A mezzaninszinten 17 irodahelyiség épült, az emeleten lakások, három- és ötszobásak. Források "384. Vasalóház" (magyar nyelven). Sulinet.
Szentlélek-templom (Csurgó)

A középkori eredetű Szentlélek-templom a Somogy vármegyei Csurgó egyik műemléke. A város északi részén, a településen áthaladó utak kereszteződésében egy kis dombon áll. Leírása A templom tágas, négy keresztboltozatos térre tagolódó hajója és a hatszögzáródású, szűkület nélküli szentélye a 18. századból származik. Legrégebbi része a nyugati végén álló, téglából készült, támpilléres torony, amely lent négyszög keresztmetszetű, de a második emelet magasságában nyolcszögletűre vált. Falán lőrésszerű kis ablakok látszanak, kősisakja nyolclapú, gúla formájú. Ehhez hasonló, szintén Árpád-kori tornyok a szentföldi keresztes lovagok egykori birtokairól ismertek még: Somogyvámos (pusztatemplom), Aracsi pusztatemplom, Szeged (Dömötör-torony), Sopron (Szentlélek-ispotály), Mátyusföld (Erzsébet-kápolna), Gacsály és Somlyóújlak. A csúcsát díszítő kettőskereszt szárához korábban egy olyan fémzászlócska volt erősítve, mint amilyen a lovagrendi templomoknál megszokott volt. Ma ez nem látható. Története A templom a 13. században épült, de a török háborúk során tornya kivételével elpusztult. 1594-ben, amikor a város hat évre visszakerült magyar tulajdonba, a szentély és a sekrestye maradványaiból egy kis, új templomot létesítettek, ahol a Szentlélek tiszteletére emeltek oltárt. 1728-ban Festetics Kristóf vásárolta meg a csurgói birtokot, majd 1731-ben megkezdte a templom barokk stílusban történő, nyolc évig tartó újjáépítését. 1962-ben egy útépítés során a templomtól délre régi falmaradványok és sírok bukkantak elő, de részletes régészeti feltárást nem végeztek. Jegyzetek
Lenz-kastély (Debrecen-Pac)

A Lenz kastély avagy, korábban Megyery-Wolf kastély Pacon, a Hajdú-Bihar vármegyei Debrecenben található. Az 1950-es megyerendezés előtt Hajdú vármegyében helyezkedett el. Az épület története A több szintes épületet a 19. század végén építették és közel fél évszázadig a Wolf család tulajdona volt. A római katolikus budapesti jómódú, nagypolgári származású Lenz család sarja, Lenz József (1897-1965), kereskedelmi tanácsos, nagykereskedő, vásárolta meg a kastélyt, földjeit és szőlejét, a megszűnt "Wolf Lipót és fiai" nevű cégtől; a Wolf testvérek külföldről intézték az adás-vételt ügyvéden keresztül. 1941. július 1.-jén Lenz József vette át a kastélyt és onnantól ez a Lenz család egyik kedvenc pihenőhelye lett. A kastély mellett, Lenz József debrecen-paci tulajdonát 281 kataszteri holdas földbirtok képezte. A második világháború alatt Lenz Józsefné Topits Klára (1901–1993) úrnő visszavonult Budapestről a paci kastélyukba és 1944-ben ott hozta világra a negyedik gyermekét, Lenz Istvánt. A kommunizmus elején a Lenz család örökre elveszítette a kastély feletti tulajdoni jogát. Érdekességek Az "Úgy, ahogy volt" nevű emlékirataiban a 17 éves P. Fekete István elmeséli az 1943-as ottani tartózkodását, amikor a Lenz családnál vendégeskedett nyáron; osztálytársa és jó barátja Lenz János (1926–1996) volt, Lenz József harmadszülött fia. A kastélyról és annak a földbirtokáról több értékes korszerű részlet és anekdota található az irodalmi műben. Debrecenben a „Lencz-telep” tévesen gondolták, hogy Lencz Géza (1870–1932) egyháztörténész, egyetemi tanár nevét viseli, azonban, a Lenz-telep a valójában a Lenz kastély melletti hatalmas parkjában épült az 1946-os államosítása után. Jegyzetek
Fogadalmi kápolna (Esztergom)

Az esztergomi Fogadalmi Szűz Mária bemutatása vagy köznapi nevén szegényházi kápolna egy a Terézia utcában álló műemlék épület. Jelenleg a Boldog Ceferino Roma Misszió – Kvázi Plébánia (személyi plébánia) használja cigánypasztoráció céljára, csütörtök délután 5 órakor mutatnak be szentmisét a templom épületében. Leírása A kápolna a szegényház épületének középtengelyében álló egyhajós műemlék. Egyenes szentélyzáródású, a szentély felett kontyolt nyeregtetős. Az utcai homlokzata timpanonnal lezárt, mögötte egy huszártorony áll. Belső terei csehsüvegboltozatúak. Története A jelenlegi kápolna története szorosan összefügg az egykor a Kossuth Lajos utcán álló Ispita kápolnával. Az 1737-ben dühöngő pestis Szűz Mária bemutatása ünnepén, november 21-én múlt el Esztergomban. A Királyi város hívei ezért hálából kápolna építésére tettnek fogadalmat, ami 1742-ben a Buda utcában (ma Kossuth Lajos u.) készült el az aggok házával egyetemben. A szűknek bizonyuló és az 1838-as jeges árvíz által megrongált otthon és kápolna helyett nagyobb építését határozta el a városi tanács 1838-ban a mai kápolna helyén. Packh János, a bazilika építésze tervei alapján alakították át a mostani, eredetileg 1784 és 1792 között épült kápolnát, és az új kór- és szegényházat. A kápolna lábazatán egy árvíztábla mutatja a dunai ár magasságát 1838. március 13-án. A templom nyugati sarkán egy 1896-ból származó kőkereszt áll, rajta egy öntöttvas korpusszal. A kápolna belső terein több évig tartó nagyszabású munkákat fejeztek be 2017-ben, mintegy 30 millió forintból. Jegyzetek
Szent György-kápolna (Veszprém)

A Szent György-kápolna maradványai Veszprémben, a várnegyedben találhatóak. Története Maradványai 1957-ben kerültek elő a Szent Mihály-székesegyház északi oldala mellett. A kápolnát középkori oklevelek többször említik, a XVIII. században, a székesegyház bővítése kapcsán bonthatták el. Az építés valószínűsíthetően a XIII. század első harmadában történt, közel egyidős lehet a Gizella-kápolnával. A küszöbkövön az "IN LIMIE NO SEDETO" (helyesen: in limine non sedeto) felirat olvasható, azaz "A KÜSZÖBRE NE ÜLJETEK". Egy 1358-ból származó oklevélen olvasható, hogy itt őrizték Szent György fej-ereklyéjét. Egy másik, 1417-es oklevél szerint a kápolnában püspököt is választottak – a kápolna káptalanteremként is szolgált. Vetési Albert püspök a kápolnát felújíttatta, 1473-ban vörös márvány gótikus oltárt állíttatott fel benne. Vetésit a kápolnában temették el, sírját, töredékes sírkövét a feltáró régész, H. Gyürky Katalin megtalálta, a sírban Ujhelyi János kanonok, segesdi főesperes és Vetési csontvázaival. A kápolna maradványai alatt egy korábbi körtemplom alapfalai kerültek elő. Ez is Szent Györgynek lehetett szentelve, a Szent Imre-legenda említi. Építése a X. századra valószínűsíthető. A kápolna maradványai fölé emelt védőépületet Erdei Ferenc tervezte. Jegyzetek Források H. Gyürky Katalin, Erdei Ferenc, Dercsényi Balázs: Veszprém. Székesegyház és Szent György-kápolna. Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára, 639. H. Gyürky Katalin: Kápolnatörténet Archiválva 2017. február 12-i dátummal a Wayback Machine-ben. Boldog Gizella Főegyházmegyei Gyűjtemény Gutheil Jenő, H. Gyürky Katalin, Erdei Ferenc és Koppány Tibor: A veszprémi Szent György egyház és konzerválása. MŰEMLÉKVÉDELEM, 1960, 4 (3). 136-143. o. További információk H. Gyürky Katalin: Die St. Georg-kapelle in der Burg von Veszprém. Acta Archaeologica Academiae Scientiarum Hungaricae, 1963, 15. 341-408. o. Hegyi, Dóra és Kékesi, Márk és Kristóf, Virág és Szoboszlay, Gergely (2022) A veszprémi Szent György-kápolna környezetében végzett 2022. évi feltárás első eredményei. MAGYAR RÉGÉSZET, 11 (2). pp. 37-46.
Керепеши

Керепеши (на унгарски: Kerepesi), с официално наименование Национално гробище „Фиумски път“ (Fiumei úti nemzeti sírkert), е най-известният обществен гробищен парк в Будапеща. То е сред най-старите гробища в Унгария, което като цяло е почти напълно запазено. Наричано е и Пер Лашез на Будапеща. В него са погребани видни културни, обществени и политически дейци. История Първите погребения в гробището са извършени две години след откриването му през 1849 г. Оттогава тук са погребани множество представители на унгарския елит (политици, писатели, скулптори, архитекти, художници, композитори, учени, актьори), някои от тях в богато украсени гробници и мавзолеи. Гробището „Керепеши“ е част от унгарската история и култура с гробовете на дейците на културата, героите якобинци, участниците в революциите от 1848 г. и 1956 г.; огромен Мавзолей на работническото движение представя култа към мъртвите по време на социалистическия период в Унгария (1948 – 1989). По време на Втората световна война, и особено по време на обсадата на Будапеща, там са погребани хиляди жертви. Самото гробище понася значителни щети по време на нападенията срещу 2 гари, намиращи се в непосредствена близост. През зимата на 1945 г. се водят и боеве в гробището, а съветските войски, разположени на територията му, нанасят значителни щети на гробниците. Гробището е затворено за погребения през 1952 г., но при определени условия в него се извършва поставяне на урни, разпръскване на прах, изкопаване на гроб. Освен че гробището пази паметта на видни личности, значителна част от надгробните плочи са създадени от известни архитекти и скулптори и притежават художествена историческа стойност. То е известно с богатата си флора и фауна, което превръща площта му от 56 хектара в своеобразен дендрариум. От 2016 г. уникалната градина се стопанисва от Националния институт за наследство и е отворена за посещения в определеното работно време. Извършват се и редица реставрации на мавзолеите, гробниците и пантеоните. Погребален музей В гробището се намира и Погребалния музей (на унгарски: Kegyeleti Múzeum), който представя постоянна експозиция за унгарските погребални традиции и практики. В него е изложена втората по големина в Европа старинна катафалка за впряг от 6 коня, направена през 1932 г. Тя е използвана само за 4 национални погребения, първото от които е на Алберт Апони. Погребани в „Керепеши“ Сред погребаните в гробищния парк са много видни личности. Политически личности Писатели и поети Художници и скулптори Други личности Мавзолеи и гробници – галерия Източници
Cemitério de Kerepesi

O cemitério de Kerepesi (em húngaro: Kerepesi temető) é, juntamente com o Új köztemető, um cemitério de Budapeste. Bibliografia Lukacs Csernus und Zsigmond Triff, The Cemeteries of Budapest, Budapest, 1999. ISBN 963-8376-98-8 Ligações externas «Instituto Funerário de Budapeste» (em espanhol) «Localização de sepultras históricas no cemitério» (em húngaro)
Керепеши

Керепе́ши (венг. Kerepesi) — кладбище в Будапеште. Одно из старейших кладбищ в Венгрии, которое почти полностью сохранилось как единое целое. Его иногда называют Пер-Лашез Будапешта. История Первые захоронения на кладбище состоялись через два года после его открытия в 1849 году. С тех пор многочисленные представители венгерской элиты (политики, писатели, скульпторы, архитекторы, художники, композиторы, ученые, актёры) были похоронены здесь, некоторые из них в богато украшенных гробницах и мавзолеях. После Второй мировой войны на кладбище организован мемориальный комплекс с захоронениями советских воинов, погибших при освобождении города, свыше 2 тысяч, — это одно из крупнейших сохранившихся советских и российских военных кладбищ в Европе. Кладбище было закрыто для захоронений в 1952 году. На кладбище расположено три мавзолея выдающихся венгерских государственных деятелей: Лайоша Баттьяни Ференца Деака Лайоша Кошута Имеется также построенный в 1868 году мавзолей Абрахама Ганца, пионера венгерской тяжелой промышленности. В 1874 году был открыт специальный участок для покончивших жизнь самоубийством и казнённых. Ссылки A Fiumei úti Sírkert honlapja
Kerepesikyrkogården

Kerepesikyrkogården (ungerska: Kerepesi úti temető eller Kerepesi temető; officiellt namn: Fiumei úti nemzeti sírkert), är en kyrkogård i Budapest i Ungern. Det är en av de äldsta och mest berömda kyrkogårdarna i Ungern och har nästan helt bevarats. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Fiume Road Graveyard, 3 mars 2024. Noter Vidare läsning Lukacs Csernus and Zsigmond Triff, The Cemeteries of Budapest, Budapest, 1999. ISBN 963-8376-98-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kerepesikyrkogården.﻿
Керепеші

Керепеші (угор. Kerepesi) — найвідоміший некрополь Будапешту. Один з найстаріших цвинтарів в Угорщині, який майже повністю зберігся як єдине ціле. Його іноді називають Пер-Лашез Будапешту. Історія Перші поховання на цвинтарі відбулися за два роки після його відкриття у 1849 році. З того часу численні представники угорської еліти (політики, письменники, скульптори, архітектори, художники, композитори, вчені, актори) були поховані тут, деякі з них в пишних гробницях і мавзолеях. Цвинтар було закрито для поховань у 1952 році. На Керепеші розташовано три мавзолеї видатних угорських державних діячів: Лайоша Бат'яні Ференца Деака Лайоша Кошута Є також побудований в 1868 році мавзолей Абрахама Ганца, піонера угорської важкої промисловості. У 1874 році була відкрита спеціальна ділянка для самогубців та страчених. Поховані Посилання A Fiumei úti Sírkert honlapja [Архівовано 9 Квітня 2016 у Wayback Machine.] A Kerepesi úti temetőben (Fiumei úti temető) levédett sírok A temető térképe A Kerepesi úti temető 1999-ben [Архівовано 4 Березня 2016 у Wayback Machine.] Budapesti Negyed 25. (1999/3) A Kossuth-mauzóleum tervrajzai [Архівовано 24 Вересня 2012 у Wayback Machine.] Fotók és írások Józsefvárosról, a temetőről is[недоступне посилання з квітня 2019] Séta a kerepesi temetőben Budapesti Negyed 25. 1999/3. [Архівовано 4 Березня 2016 у Wayback Machine.] Kerepesi temető [Архівовано 9 Березня 2016 у Wayback Machine.]
Neologe Synagoge (Kecskemét)

Die Neologe Synagoge in der ungarischen Stadt Kecskemét wurde in der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts erbaut und ist heute das Haus der Wissenschaft und Technik. Geschichte Die im Laufe des 19. Jahrhunderts stark angewachsene jüdische Gemeinde begann 1864 mit dem Bau einer großen Synagoge, die 1871 eingeweiht wurde. Durch den Bau eines Boulevards in der Stadt rückte sie an prominente Stelle in der Innenstadt. Ein schweres Erdbeben im Juli 1911 zog auch die Synagoge in Mitleidenschaft, wobei der Zwiebelturm besonders beschädigt wurde. Die jüdische Bevölkerung war durch die Deportation und Ermordung im Holocaust so stark dezimiert, dass sie das große Gebäude nach dem Krieg nicht weiter erhalten konnte. Es stand lange ungenutzt und wurde 1966 an die Stadt verkauft. Diese baute das Innere völlig um; seit 1974 dient es Haus der Wissenschaft und Technik. Die orthodoxe Gemeinde von Kecskemét erbaute 1918 eine eigene kleinere Synagoge. Diese ist heute ein Museum für Fotografie. Architektur Das Gebäude im Stil der ungarischen Romantik wurde ab 1864 nach Plänen des Architekten János Zitterbarth gebaut. Die in drei vertikale Felder unterteilte Westfront mit den Eingängen wird in der Mitte von einem achteckigen Turm mit daraufsitzendem Zwiebelturm gekrönt. Kleinere Türmchen sind an den Ecken angebracht. Ein Rosettenfenster befindet sich über den Türen des Haupteingangs; darunter und zu beiden Seiten sind weitere Okuli. Nach dem Erdbeben von 1911 wurden die Umbauarbeiten durch den Architekten Lipót Baumhorn durchgeführt. Der Zwiebelturm wurde durch eine neue Turmspitze in der Form einer Lotosblüte ersetzt. An der Westseite wurde ein niedrigerer keilförmiger Anbau angefügt, um das Gebäude an den Straßenverlauf anzupassen. Die auf zwei Etagen angebrachten Frauenemporen wurden von schlanken Säulen gestützt. Die Emporen wurden im Zuge des Umbaus in den 1970er Jahren abgerissen. Siehe auch Liste von Synagogen in Ungarn Einzelnachweise Weblinks
Tudomány és Technika Háza (Kecskemét)

A Tudomány és Technika Háza (jelenleg: Tudomány és Művészetek Háza) Kecskemét kulturális életének egyik központja. Épülete korábban a város neológ zsinagógája volt. Története A zsidóság Kecskemétre először 1746-ban telepedhetett be, számuk hamarosan ezer fölé nőtt, így először egy lakóházból átalakított imatermüket, majd első helyi zsinagógájukat is kinőtték. Fischmann Simon Henrik főrabbi, aki Fényes Adolf festőművész édesapja volt, kezdeményezte egy 600 férőhelyes új zsinagóga megépítését. Zitterbarth János tervei alapján 1864 és 1868 között készült el az épület, amely a mór és a romantikus stílus jegyeit is magán hordozta. A belső berendezéssel és díszítéssel 1871-ben végeztek. Ma már csak régi fényképeken láthatók a hajdani öntöttvas oszlopok, a festett mennyezet és a díszes kegytárgyak. Az 1911-es kecskeméti földrengés következtében a zsinagóga kupolája megdőlt, a renoválás során, Baumhorn Lipót tervei alapján a korábbi hagymaformájú kupola helyére egy lótuszbimbó alakú került. A második világháború idején a növekvő antiszemitizmus Kecskemétet is elérte, a város zsidó vallású lakói egyre több atrocitásnak voltak kitéve, a városban létrehozták a gettót, a zsinagóga épülete pedig az SS-tisztek istállója lett. Kecskemét háború előtti 1431 zsidó polgára közül 1222 mártírhalált halt a deportálások és kegyetlenkedések során. A funkcióját vesztett épületet a város 1966-ban megvásárolta, majd Kerényi József és Udvardi Lajos tervei szerint 1974-ben átalakította, kialakítva ezzel mai formáját. Jelene Jelenleg az épület konferenciaközpontként és kiállítóteremként is funkcionál, állandó kiállításként 15 Michelangelo-szobor gipsz másolata tekinthető meg az épületben. Emellett több helyi szervezet irodája is megtalálható itt. Alkalomszerűen könnyűzenei koncerteknek is otthont ad az épület. Többek között lépett már fel itt a Tankcsapda, a Bëlga, az Intim Torna Illegál, a Paddy and the Rats és a Depresszió zenekar is. Képek az épületről napjainkban Egyéb képek Az egykori zsinagóga homlokzata Egy régi képeslapon A földrengésben megsérült épület A régi fémszerkezetes belső Jegyzetek Külső hivatkozások Technika Kávézó Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Кечкеметская синагога

Синагога в Кечкемете — памятник архитектуры второй половины XIX века, яркая достопримечательность небольшого исторического центра венгерского города. Еврейская община Кечкемета к середине XIX века значительно разрослась и стал вопрос о возведении в городе новой вместительной синагоги. Здание на 600 мест в неомавританском стиле по проекту архитектора Яноша Зиттербарта было построено с 1867 по 1871 год. Главный фасад, выходящий на запад, членён на три части. Центральный ризалит с тремя входными группами под полуциркульными арками и крупной розой над ними, был увенчан стройной восьмиугольной башней с луковичной главой. Фасад завершается зубцами и башенками, характерными для архитектуры венгерского романтизма. В 1911 году синагога пострадала от Кечкеметского землетрясения силой 5,5 баллов. В частности, накренилась и упала луковичная глава, опиравшаяся на разрушенные чугунные колонны. За реконструкцию взялся будапештский архитектор Липот Баумхорн, знаменитый автор нескольких десятков синагог по всей Австро-Венгрии. Он заменил главу на новую, в форме цветка лотоса, а также сделал клиновидную пристройку у южной стены здания, позволившую вывести боковой фасад на красную линию нынешней улицы Ракоши. В годы второй мировой войны здание стало конюшней для офицеров СС. После Холокоста евреев в Кечкемете стало во много раз меньше, сократившаяся община уже не смогла содержать большую синагогу. Долгие годы здание пустовало, пока в 1966 году не было продано городу. В 1974 году, после серьёзной внутренней реконструкции (в частности, были разобраны «женские» галереи второго этажа), здесь разместился Дом науки и техники. В XXI веке здание используется как выставочный и концертный зал. В качестве постоянной экспозиции здесь выставлены гипсовые копии 15 статуй Микеланджело. Примечания Литература Rudolf Klein. Synagogues in Hungary 1782—1918. Genealogy, Typology and Architectural Significance. TERC, Budapest 2017, ISBN 978-615-5445-08-8.