NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Große Synagoge (Győr)

Die Große Synagoge (ungarisch győri zsinagóga) in der ungarischen Großstadt Győr ist eine ehemalige Synagoge und dient heute als Konferenz- und Kulturzentrum. Geschichte Das neoromanische Bauwerk mit achteckigem Grundriss nach den Plänen des Architekten Jakob Modern wurde von 1868 bis 1870 unter der Leitung von Károly Benkó errichtet. In den ersten 50 Jahren des Bestehens vergrößerte sich die Gemeinde auf über 5.500 Mitglieder, was eine Vergrößerung notwendig machte. 1925 wurde ein Wettbewerb ausgeschrieben, den der Budapester Ingenieur Dávid Jónás gewann. Jedoch konnte nur der günstigste Vorschlag von der Pittel und Brausewetter AG umgesetzt werden. Bereits im Sommer 1926 konnten wieder Gottesdienste abgehalten werden; die abschließenden Arbeiten zogen sich jedoch bis November 1927 hin. Nach der Deportation unzähliger europäischer Juden im Zweiten Weltkrieg, wurde sie 1946 ein zweites Mal geweiht. Da die Zahl der Gemeindemitglieder von 5.700 auf 780 gefallen war, begann der Verfall des Gotteshauses, da nicht genug Mittel zur Erhaltung aufgebracht werden konnten. 1968 kaufte die Stadt Győr das Gebäude auf und nutzte es als Büro- und Lagergebäude. 1973 zogen einige Bereiche des Franz-Liszt-Kollegs in die Synagoge. In den 1980er Jahren wurden erste Restaurierungsmaßnahmen getroffen. 1994/95 wurde die Fassade gründlich restauriert. Eine Innenraumrestaurierung – die erste seit Bestehen der Synagoge – begann 2004. Seit 1990 dient sie als kultureller Veranstaltungsort. Architektur Die Synagoge befindet sich in der Kossuth Lajos utca 5 im Neustadtviertel Újváros am westlichen Ufer der Raab. Die Hauptfassade, die vielfach als Vorbild für europäische Synagogen des späten Historismus in ganz Europa diente, wird von zwei Türmen flankiert, welche selbst mit Kuppeln versehen sind. Zur Fassade gehört ein großes Rundfenster. Der zweigeschossige Innenraum wird von einer prächtigen Kuppel dominiert. Ihr Durchmesser beträgt 14 Meter, ihr Scheitelpunkt befindet sich 30 Meter über dem Fußboden. Thoraschrein, Kronleuchter sowie die weitere Ausstattung wurden in Wien gefertigt; für Schnitzarbeiten, Steinmetzarbeiten und Glasmalereien wurden lokale Handwerker herangezogen. Neben Davidssternen finden sich in der Ausschmückung hauptsächlich ornamentale Arbeiten. Es gibt 400 Sitzplätze. Literatur Rudolf Klein: Zsinagógák Magyarországon 1782–1918: fejlődéstörténet, tipológia és építészeti jelentőség/Synagogues in Hungary 1782–1918. Genealogy, Typology and Architectural Significance. TERC, Budapest 2011, ISBN 978-963-9968-01-1, S. 311–318. (nicht ausgewertet) Weblinks A győri neológ Zsinagóga építésének története (ungarisch)
Győr Synagogue

The Győr Synagogue (Hungarian: Győri zsinagóga) is a Jewish synagogue located in the Újváros neighborhood of Győr, in Hungary. It was built in the 19th century in the Art Nouveau style, and currently serves as a museum that hosts Jewish cultural events. History Beginning construction in 1868, the synagogue was built by architect Benkó Károly, an architect from Pest, Hungary, and was contracted by Vilmos Fränkel of Vienna. It was opened on September 15th, 1870. It was established as a place of worship, with an adjacent two-story building for a religious school. The synagogue was built in the Art Nouveau style, and became an icon building in the city. For a long time, it served as inspiration for construction of places of worship for the Jewish communities of other cities. In 1927, a "winter shul" was added to the building, which has been partially empty since 1960. The school wing later housed the Franz Liszt Academy of Music, and the prayer hall still operates there to this day. However, the synagogue remained unused and its condition deteriorated over time. It became government-owned in 1968, and the city took ownership in 1993. A decade later, reconstruction of the shul began. During its renovation, the dome painting of the dome was reconstructed on the basis of old photographs, and templates were made for the repainting of the walls. In July 2024, the Zsidó Kiválóságok Kiállítása (Exhibition of Jewish Excellence), a gallery of Jewish innovators, was put on display in the building, with descriptions available in Hebrew, Hungarian, and English. The synagogue is operated jointly by Széchenyi István University and the City Art Museum. It is often host to concerts, lectures, guided tours, and other events that draw large crowds. References
Győri zsinagóga

Az egykori győri zsinagóga az Újvárosban, a Kossuth Lajos utca 5. szám alatt (Petőfi tér) található. A 19. században épült historikus és szecessziós stílusban. Ma múzeumépületként szolgál, illetve kulturális rendezvényeknek ad otthont. Épület Benkó Károly pesti építész tervei alapján épült. 1870. szeptember 15-én avatták fel a templomépülethez kapcsolódó, kétemeletes iskolával együtt. A részletes kiviteli terveket az Örömy, Hencz és Bergh nevű pesti cég dolgozta ki, a kivitelező Fränkel Vilmos bécsi építész volt. A késő historizmus és szecesszió szellemében épített zsinagóga Győr egyik reprezentatív épülete lett. Hosszú ideig mintaként szolgált más városok zsinagógáinak építéséhez, mint a nagyvárosi környezetbe jól illeszkedő, nagy befogadóképességű zsinagógák méltó előképe. 1927-ben az ún. téli templommal bővítették az épületet, amely 1960 óta részben üresen állt: míg az iskolai szárnyban a Zeneművészeti Főiskola kapott helyet, illetve jelenleg is itt működik az imaterem. Azonban a templom használaton kívül maradt, így állapota fokozatosan romlott. A zsinagóga 1968-ban állami, 1993-ban városi tulajdonba került. 2003-ban elnyert címzetes támogatással és egyéb ráfordításokkal kezdődött meg teljes rekonstrukciója. A felújítás során az 1868-as állapotnak megfelelően alakították ki a nyolcszögletű központi teret, a kupola festésének rekonstruálását régi felvételek alapján végezték, a falfestés helyreállításához sablonok készültek. 2024 júliusától a Zsidó Kiválóságok Kiállítása látható az épületben. Magyar, angol és héber nyelven elérhető állandó kiállításon, több mint 400 Nobel-díjas, valamint a szakterületükön maradandót alkotó világhírű művész, kutató, sportoló, feltaláló élete és munkássága ismerhető meg. A digitális világ körbevesz minket, napjaink pedig elképzelhetetlenek ezen technikai és tudományos vívmányok használata nélkül. Ez a kiállítás közelebb hozza e tudományokat is. Időszaki kiállítások és változatos programok is várják az ide látogatókat. A zsinagógát a Széchenyi István Egyetem és a Városi Művészeti Múzeum közösen működteti. Kiváló akusztikájára építve gyakran szerveznek itt koncerteket, s tömeges látogatottságú múzeumi előadásokat, tárlatvezetéseket, zeneművészeti eseményeket. Források A Városi Művészeti Múzeum honlapja https://kiallitas.sze.hu/kezdolap Külső hivatkozások Zsinagóga.lap.hu - linkgyűjtemény 70 év után... – A győri zsinagógában mutatták be az Imák Auschwitz után című kiállítást Archiválva 2018. szeptember 8-i dátummal a Wayback Machine-ben, (2014) Kapcsolódó szócikkek Magyarországi zsinagógák listája
Gárdonyi Géza Emlékház

A Gárdonyi Géza Emlékház a Fejér vármegyei Agárdon található, Gárdonyi Géza szülőházában berendezett múzeum. Az egri Gárdonyi Géza Emlékmúzeum mellett az ország jelentős Gárdonyi-emlékhelye. Története Gárdonyi Géza – Ziegler Géza néven – 1863. augusztus 3-án született és nyolc hónapos koráig, 1864. április 24-éig élt az agárdpusztai Nádasdy-uradalomban. Apja, Ziegler Sándor 1862 februárja óta dolgozott itt uradalmi gépészként. Az épület hosszú gerincű, meszelt téglafalú, egykor nádfedelű, ma cseréptetős cselédház. A Nádasdyak eredetileg tanítóháznak szánták, ezért is épült vályog helyett téglából, de az író születésekor az uradalmi cselédség „arisztokráciája”, a mesteremberek – kőműves, gépész, kovács – lakták az épületet. Mindegyik család háromosztatú lakrész felett rendelkezett, a déli oldalon nyíló három ajtó egy-egy pitvarra szolgált, amelyet jobbról-balról egy-egy döngölt padlójú, búbos kemencés szoba zárt közre. A szobánkénti egy-egy ablakszemet szintén az épület déli oldalába vágták. Az uradalmi gépész Ziegleréké volt a középső lakrész, a leendő író születésekor itt éltek szülei, apai nagyanyja és kétéves nővére. Az író halálát követően vörösmárvány emléktábla került az épületre, az emlékházat pedig 1988-ban nyitották meg. A ház egymásba nyitott szobáiban az író életének dokumentumaival, fényképeivel és emléktárgyaival ismerkedhet meg a látogató, illetve a falakon elhelyezett leírások hozzák közelebb Gárdonyi életét és munkásságát. Az irodalomtörténeti érdekességű tárlat mellett egy korabeli bútorokkal és tárgyakkal berendezett paraszti konyhát is kialakítottak a szervezők. A múzeum időszakosan, rendszerint a fő idegenforgalmi szezonban látogatható. Az író születésének százötvenedik évfordulóján, 2013 augusztusában avatták fel az író egész alakos ülő szobrát, Kligl Sándor alkotását az emlékháznál. 2014. augusztus 2-án avatták fel a szülőház falán huszonkét Fejér vármegyei származású és kötődésű magyar költő és író emlékfalát. Az emlékháztól mintegy 200 méterre északra, az út mellett található a római katolikus Szent Anna-kápolna, ahol az írót megkeresztelték. Agárd központjában, a Balatoni út és a Petőfi Sándor utca kereszteződésénél, egy parkban található Gárdonyi egyik mellszobra. Képgaléria Jegyzetek Források Gárdonyi József: Az élő Gárdonyi I. Budapest: Dante. 1934, 13–14. o. Király Júlia: Gárdonyi Géza Emlékház. Budapest: Petőfi Irodalmi Múzeum. 2008. További információk Gárdonyi Géza-emlékhelyek Gárdonyban (képgaléria)
Géderlak

Géderlak (kroatisch Gider) ist eine ungarische Gemeinde im Kreis Kalocsa im Komitat Bács-Kiskun. Geographische Lage Géderlak liegt am linken östlichen Ufer der Donau, die den Ort in einem Bogen in rund drei Kilometer Entfernung von Norden, Westen und Südwesten umfließt. Der Ort liegt 96 Kilometer südlich von Budapest, 11 Kilometer nordwestlich der Kreisstadt Kalocsa und 4 Kilometer östlich von Paks. Wirtschaft und Infrastruktur Fünf Kilometer südwestlich der Ortschaft jenseits der Donau befindet sich das Kernkraftwerk Paks, das einzige Kernkraftwerk des Landes. Gemeindepartnerschaften Rumänien Hodoșa, Rumänien, seit 2013 Sehenswürdigkeiten Römisch-katholische Kirche Szent László király, ursprünglich erbaut 1771 In der Kirche befinden sich von Ferenc Kákonyi 1936 gestaltete Glasfenster. Szentháromság-Säule, erschaffen 1927 Szent-Lászlo-Büste Trianon-Denkmal Verkehr Durch Géderlak verläuft die Landstraße Nr. 5106. Die Nebenstraße Nr. 51347 führt von der Ortsmitte in nordwestlicher Richtung an die Donau, wo eine Fährverbindung über den Fluss an das rechte westliche Donauufer zur Stadt Paks im Komitat Tolna besteht. Weblinks Géderlak in A Pallas nagy lexikona (ungarisch)
Géderlak

Géderlak es un pueblo ubicado en el distrito de Kalocsa, en el condado de Bács-Kiskun, Hungría.​​ Superficie Posee una superficie de 18,94 kilómetros cuadrados.​ Demografía Hasta 2019 la población era de 974 habitantes,​ con una densidad de población de 51,43 habitantes por kilómetro cuadrado.​ Referencias
Gider

Gider (mađ. Géderlak) je selo u jugoistočnoj Mađarskoj. Zauzima površinu od 18,72 km četvornih. Zemljopisni položaj Nalazi se u regiji Južni Alföld, na 46°37' sjeverne zemljopisne širine i 18°55' istočne zemljopisne dužine. Nalazi se nekoliko kilometara istočno od obale Dunava. Selo Sabendak se prema sjeveroistoku nastavlja u Gider. Istom prometnicom nekoliko kilometara prema sjeveroistoku se nalazi selo Ordas. 10 kilometara zračnim pravcem prema zapadu se nalazi grad Pakša. Upravna organizacija Upravno pripada kalačkoj mikroregiji u Bačko-kiškunskoj županiji. Poštanski broj je 6334. Stanovništvo U Gideru živi 1085 stanovnika (2005.). Stanovnici su Mađari. Bilješke Vanjske poveznice (mađ.) Hivatalos honlap
Géderlak

Géderlak – wieś i gmina w południowej części Węgier, w pobliżu miasta Kalocsa. Miejscowość leży na obszarze Wielkiej Niziny Węgierskiej, w komitacie Bács-Kiskun, w powiecie Kalocsa. Gmina liczy 1041 mieszkańców (2009) i zajmuje obszar 18,74 km². Bibliografia Węgierski Urząd Statystyczny
Géderlak

Géderlak este un sat în districtul Kalocsa, județul Bács-Kiskun, Ungaria, având o populație de 1.092 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, satul Géderlak avea 1.092 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,98%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (2,44%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (62,45%) erau romano-catolici, existând și minorități de reformați (6,59%) și persoane fără religie (3,3%). Pentru 27,2% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Gózon Gyula Kamaraszínház

A Gózon Gyula Kamaraszínház Budapest XVII. kerületében, azon belül Rákosligeten található. Az épület előtörténete Az épület, ahol a színház jelenleg működik 1905-1910 között épült, földszintje eredetileg a mellette fekvő sportpályát üzemeltető Rákosligeti Sport SC kiszolgálására épült – ma a színház előcsarnokaként funkcionál – míg az első emeletet eredetileg is kisebb előadások, bálok megtartására alakították ki, így a jelenlegi színpad is itt található. A harmadik szinten találhatók az öltözők és a titkáráság. A második világháború után apácák otthonaként és munkahelyeként funkcionált. A rendszerváltást követően egy darabig üresen is állt. Mindeközben a közeli, mai nevén Gregor József Általános Iskola az apácák elköltözése után, egészen az 1990-es évek végéig használta tornateremnek. A színház története A színház 1999. november 20-án tartotta első bemutatóját (Füst Milán: Máli néni) a kerület művelődési házában. Az épület belső tereit a 2000-es évek elején felújították és színházzá alakították. Alapító-igazgatója 1999-től Szabó Ágnes. A Gózon Gyula Kamaraszínház Alapítvány 2000-ben költözhetett be a jelenlegi, felújított épületbe, amelyet térítésmentesen bocsátott rendelkezésére a kerületi önkormányzat. Ekkor került fel a bejárat fölé egy álerkélyre a színház névadójának, a Rákosligeten élt Gózon Gyulának az életnagyságú szobra. Az épület külső tatarozását és az azt körülvevő terület rendbetételét (pl. a parkoló leaszfaltozása) először 2009 tavaszára tervezték, de az nem valósult meg. 2021 május végén kezdődött csak meg a színház épületének és környezetének teljes körű modernizálása, aminek elkészültéig a társulat a kerületen belül máshol próbál és lép fel. Művészek (2023/2024) Jegyzetek
Gödöllői-dombság

Gödöllői-dombság är kullar i Ungern. De ligger i provinsen Pest, i den centrala delen av landet, 27 km öster om huvudstaden Budapest. Gödöllői-dombság sträcker sig 9,8 km i sydostlig-nordvästlig riktning. Den högsta toppen är Kálvária-hegy, 313 meter över havet. Topografiskt ingår följande toppar i Gödöllői-dombság: Bajtemetés György-hegy Kálvária-hegy Kommentarer Källor
Gödöllői Református Líceum Gimnáziuma és Kollégiuma

A Gödöllői Református Líceum (teljes nevén Gödöllői Református Líceum Gimnázium) hatosztályos református gimnázium Gödöllőn. Az iskolát 1992-ben alapították, a rendszerváltás után a gyülekezet, a város, a szülők, és a tanárok összefogásának eredményeképpen. Az iskola épülete 1948-ig, az államosításig református elemi iskolának adott helyet. A diákok a gödöllői és a környékbeli református, evangélikus, baptista és katolikus gyülekezetekből kerülnek ki. Épülete A gödöllői Református Elemi Népiskoláról 1708-tól vannak adatok. A 19. század második felében a megnövekedett tanulólétszámmal és az 1868. évi 38. tanügyi törvény előírta követelményekkel nem tudott lépést tartani. Az 1870-es években 180–190 növendéket mindössze egy tanító oktatott egy 2 tantermes, osztatlan iskolában, 8 havi szorgalmi időben. Az 1900-as évekre pedig az állapota sem volt már megfelelő. 1923-ban a tanítók közül az első világháborúban hadifogságot is megjárt Deák Károlyt választották igazgatónak, aki szorgalmazta egy új iskola építését. Nagy segítségére volt ebben ifj. dr. Szabó Aladár lelkész is. 1927-ben kezdődött el egy új, 5 tantermes református elemi iskola fölépítése. A minisztérium – ahonnan az adakozásból származó összegeken felül államsegélyt és kölcsönt kaptak az építkezéshez – a Szabadság téri református templom mögötti területet nyilvánította alkalmasnak az új épületek számára. A régi, Szőlő utcai iskolaépületbe és rektorlakásba a lelkészi hivatalt, az ifjúsági egyesületet, a cserkészotthont telepítették és kialakítottak benne egy nagytermet közösségi célokra. 1928-ban dr. Ravasz László püspök avatta fel az új iskolát és a hozzá épített Gábor Áron utcai rektorlakást. 1933-ban 326 tanulót oktatott az iskola tantestülete. A második világháború végén a katonaság (német és magyar katonák) foglalta el a református iskola épületét. 1945. január 4-én indult meg a rendes tanítás. 1949–1950-ben államosították az iskolát. Az épületre az iskola címerét és feliratát F. Orosz Sára DLA keramikusművész készítette 2011-ben. Az iskola rövid bemutatása A hatosztályos középiskola alapítója a Gödöllői Református Egyházközség volt a rendszerváltás után. Az oktatás 1992-ben indult. Az intézmény azóta új tan-, előadó- és számítástechnikai géptermekkel, könyvtárral, tornacsarnokkal és kollégiummal is gyarapodott. Az iskola diákjai elsősorban Gödöllő és környékének református gyülekezeteiből kerülnek ki, de evangélikus, baptista és katolikus tanulók is felvételt nyernek. A nevelési program kötelező részét képezik a reggeli áhítatok, a hittanórák és a szomszédos gyülekezetekben végzett szolgálatok is. A diákszínjátszó csoport és az énekkar eljutott már Erdélybe, a Felvidékre, Olaszországba, illetve Németországba is. Testvériskolák Kolozsvári Református Kollégium Péterfalvi Református Líceum Jegyzetek Források Hivatalos weboldal A Gödöllői Református Líceum Gimnázium és Kollégium Pedagógiai programja 2008. Gödöllő története II. (1867-1945) 2. kötet Archiválva 2016. október 3-i dátummal a Wayback Machine-ben (315-320. oldal), Gödöllői Városi Múzeum - 2007.
Biserica greco-catolică din Macău

Biserica greco-catolică din Macău este un monument istoric și de arhitectură din Macău. Biserica a fost construită între anii 1777 și 1778 și s-a aflat inițial sub jurisdicția Episcopiei Române Unite de Oradea Mare. Ulterior a existat un conflict între ruteni și români. În această biserică a fost botezat Vasile Erdeli, ulterior episcop unit de Oradea Mare. Legături externe Biserica greco-catolică din Makó
Kostel svatého Michala (Malé Kosihy)

Kostel svatého Michala je římskokatolický filiální kostel v obci Malé Kosihy v okrese Nové Zámky na Slovensku. Náleží pod římskokatolickou farnost Nanebevzetí Panny Marie v obci Salka, děkanát Štúrovo, diecéze nitranské. Kostel je národní kulturní památkou Slovenska. Historie Původně románská rotunda postavená v areálu opevněného hrádku na konci 12. století nebo na začátku 13. století. Před rokem 1697 byla postavena loď kostela, která propojila samostatně stojící rotundu a věž. Na přelomu 18. a 19. století byla klasicisticky upravena věž. Kostel byl opravován v roce 1909, 1958, a 1995–1996 Popis Loď s dvěma poli pruské klenby na půdorysu obdélníku spojuje věž a rotundu s apsidou. Románská rotunda tvoří kněžiště, jsou v ní zachovány dvě štěrbinová okna, další je v apsidě. Stěny rotundy jsou členěny širokými oblouky slepých arkád na ně nasedá kopule. Apsida, která je zaklenutá konchou, slouží jako sakristie. Ve věži v prvním patře jsou dvě široké sedíle na severní a jižní stěně. Výzkum odkryl zbytky hradebních zdí, které bylo napojeno na zdivo věže. V apsidě v sondě byla odkryta stará výmalba a nápis. Stavebním materiálem lodi byly opracované kamenné kvádry z tufu. Odkazy Reference Externí odkazy Malé Kosihy
Görömbölyi görögkatolikus templom

Az „Istenszülő oltalma” görögkatolikus templom Görömbölyön, Miskolc egyik városrészében található, a Bacsinszky András téren. Bacsinszky András munkácsi püspök 1770-ben lett tapolcai apát, a címet és a vele járó javadalmakat Mária Teréziától kapta. Ezzel Görömböly virágzó egyházközség lett (Tapolca hosszú ideig Görömbölyhöz tartozott), s a püspök az addigi fatemplom helyett 1781-ben kőtemplomot építtetett a település fölötti dombon. Azonban nem ez a jelenlegi templom, azt 1854 és 1868 között építették fel neoklasszicista stílusban, Demkó István parókus (aki a templom felszentelését már nem érhette meg) kezdeményezésére. A templom felszentelésekor az új parókus már Hucskó Mihály volt. A templom hajója két, a szentély egy csehsüvegboltozatból áll, kórusa a déli oldalon kétszintes. A berendezés egyes darabjai valószínűleg az egykori fatemplomból származnak, például a dúsan faragott, aranyozott királyajtó, a barokk gyertyatartók és a karzat alatti vörösréz gyertyatartó. Az ikonosztáziont 1912-ben készítette a budapesti Oberbauer cég. 1920-ban felújították a templomot, ekkor kerültek a helyükre az ólomüveg ablakok is. 1968-ban seccókat festettek a mennyezetre, és a többi rész festését is megújították. A mennyezeti freskókat 1999-ben restaurálták, felújították a 25 méter magas, félgömbkupolával fedett templomtornyot és kicserélték a tetőt. A munkálatok költségeit a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériumától kapott összeg és a hívek adományai fedezték. A templomnak három harangja van, melyek közül a déli harangszót biztosító, több mint 4 tonnás harang Gombos Lajos műhelyéből került ki 1985-ben. A templomhoz pincekápolna is tartozik. Források Parochia.hu Miskolc-Görömböly honlapja
Heineken Hungária

The Heineken Hungaria Breweries Plc., as a Hungarian subsidiary of the international Heineken Group. It has two sites in Hungary in Sopron and Martfű, based on the former Sopron Brewery (Soproni Sörgyár) and Martfű Brewery (Martfűi Sörgyár). History The Sopron brewery was founded in 1895 by the merchants of the town and the owners of the brewery in Brno, relying on the Czech brewing tradition. In 1949 it was nationalized and from 1971 it was a part of the Magyar Országos Söripari Tröszt (Hungarian National Brewery Trust). It became independent again in 1982 and from 1988 it purchased some licenses of Austrian brands (e.g. Steffl, Kaiser). The Martfű brewing plant of Heineken Hungária is a young brewery as it was founded in 1981 to respond to the regional scarcity of beer in the market at that time. The brewery finally went into production in 1985 near the city of Szolnok. As a result of privatisation, the Martfű and the Sopron breweries were controlled by the Austrian Bräu-Union AG, who merged them under the name of Soproni Sörgyár Rt. (Sopron Brewery). At the end of 2003, Heineken N.V. purchased the Austrian parent, the Brau Union Group, and the Hungarian operation thus became a member of one of the world's leading conglomerates. The company has been continuing business as Heineken Hungária from June 2007. References