NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Косино (пункт контролю)

Ко́сино — пункт пропуску через державний кордон України на кордоні з Угорщиною. Розташований у Закарпатській області, Берегівський район, поблизу села Косонь на автошляху Т 0731. З угорського боку знаходиться пункт пропуску «Барабаш», медьє Саболч-Сатмар-Береґ, на автошляху місцевого значення у напрямку Ньїредьгаза. Вид пункту пропуску — автомобільний (крім автобусів). Статус пункту пропуску — міжнародний (з 07.00 до 19.00 за середньоєвропейським часом). Характер перевезень — пасажирський. Окрім радіологічного, митного та прикордонного контролю, пункт пропуску «Косино» може здійснювати лише фітосанітарний, ветеринарний та екологічний контроль. Пункт пропуску «Косино» входить до складу митного посту «Лужанка» Закарпатської митниці. Код пункту пропуску — UA305270 (115). Див. також Класифікатор ДФС Примітки Посилання Пункти пропуску на кордоні із Угорщиною — Державна прикордонна служба
Luzhanka (border checkpoint)

Luzhanka is a land border crossing between Ukraine and Hungary on the Ukrainian side, near the village of Astei, Berehove Raion, Zakarpattia Oblast. The crossing is situated on autoroute E50 ( M 24). Across the border on the Hungarian side is the checkpoint of Beregsurány on the Szabolcs-Szatmár-Bereg County border and main road 41 in the direction of Nyíregyháza. The Luzhanka checkpoint, in addition to radiological, customs and border control, may carry out phytosanitary, veterinary, environmental and control of the International Road Transport Service. It is part of the Vynohradiv customs post at the Chop customs. The code of the checkpoint is 30507 16 00 (11). See also Hungary–Ukraine border State Border of Ukraine Highway M24 (Ukraine) References
Лужанка (пункт контролю)

Лужа́нка — пункт пропуску через державний кордон України на кордоні з Угорщиною. Розташований у Закарпатській області, Берегівський район, поблизу села Астей на автошляху Р54. З угорського боку знаходиться пункт пропуску «Берегшурань», медьє Саболч-Сатмар-Береґ, автошлях 41 у напрямку Ньїредьгаза. Вид пункту пропуску — автомобільний. Статус пункту пропуску — міжнародний. Характер перевезень — пасажирський, вантажний до 3,5 т. (без обмеження, які перевозять вантажі гуманітарної та технічної допомоги) Пункт пропуску «Лужанка», окрім радіологічного, митного та прикордонного контролю, може здійснювати фітосанітарний, ветеринарний, екологічний та контроль Служби міжнародних автомобільних перевезень. Пункт пропуску «Лужанка» входить до складу митного посту «Виноградів» Чопської митниці. Код пункту пропуску — 30507 16 00 (11). Примітки Посилання Пункти пропуску на кордоні із Угорщиною — Державна прикордонна служба[недоступне посилання з квітня 2019]
Mánfai római katolikus templom

A mai Mánfa település nyugati végétől kb. 600 m-re, az országúttól kissé délre, festői völgyben, fáktól részben takartan áll egyik legszebb Árpád-kori eredetű római katolikus falusi templomunk, amelyet Sarlós Boldogasszony tiszteletére szenteltek. A templom építészete Nyugati homlokzatát egy karcsú, magas torony uralja, amelynek falát három ikerablak töri át. A hajó aszimmetrikus (északi oldalán a 15. században kiszélesítették). A déli oldalon nyílik a bélletes kapu, fölötte román stílusú, félköríves záródású ablakok. A szentély négyszögletű. Annyi bizonyos, hogy a templomot 1742-ben állították helyre. 1927-ben restaurálták. Legenda A török időkben a falu elpusztult, majd a felszabadulás után a templomtól keletre újjáépült, a templom pedig feledésbe merült. Ekkoriban történt meg, hogy egy pásztor legeltette a marháit a környéken, amikor egy bika elkóborolt. A pásztor keresni kezdte, amikor meghallotta a harangot. Mikor közelebb ért látta, hogy a bika belegabalyodott a harang kötelébe, és így megkongatta azt. Ezután a falusiak megtisztították a templomot és környékét, majd újra birtokba vették azt. Jegyzetek
Márerův dům

Márerův dům (maďarsky Márer-ház) je secesní památkově chráněný dům, který se nachází v centrální části maďarského města Segedín, přesněji na adrese Tisza Lajos körút. Nápadné je jeho průčelí s oblouky evokujícími gotiku. Původně na tomto místě mělo vzniknout skladiště pro obchod místního podnikatele se dřevem. Jako jedna z prvních budov v Segedíně byla postavena ze železobetonu, nicméně její investor neměl povolení od úřadů. V průběhu stavby došlo k několika změnám v projektu stavby a investor upustil od záměru využívat budovu k mletí papriky, což otevřelo i možnost změny uspořádání interiéru. Stavba byla dokončena v roce 1911. Vzhledem k blízkosti mostu přes řeku Tisu, který měl za druhé světové války strategický význam, byly sklepy Márerova domu rovněž upraveny jako kryt. Po válce budovu převzalo obuvnické družstvo a později vysoká škola. Po roce 2005 se do budovy, která byla původně určena jako dřevosklad, nastěhoval děkanát Fakulty všeobecného lékařství Univerzity v Szegedu. V roce 2008 zde byla zřízena vzpomínková místnost, věnovaná dílu Alberta Szent-Györgyiho. Budova má památkovou ochranu od roku 2009. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Márer-ház na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Márerův dům na Wikimedia Commons
Márer-ház

A Márer-ház egy szecessziós stílusú műemlék épület a szegedi Tisza Lajos körúton. Az épület az árvíz előtti Fapiac, későbbi ismert nevén Sina-telek északi peremén helyezkedik el, közvetlenül a Tisza Lajos körút mellett. A telken eredetileg Milkó Vilmos kezdett építkezésbe, hogy fakereskedése számára raktárat építsen. Az épületet a korszak egy úttörőnek számító technikájával, vasbetonból kezdték el építeni, azonban a beruházónak a munkálatokra nem volt hatósági engedélye. A falak már álltak, amikor az épületkezdeményt Márer Ármin gabonakereskedő vásárolta meg. A Márer család is hosszú bürokratikus csatározásba bonyolódott a hatóságokkal, akik hol az épület kinézetét, hol a szükséges statikai számításokat hiányolták. Az épület tervein építés közben több változtatást hajtottak végre, a beruházó elállt attól a szándékától, hogy az épületet paprika őrlésére használják, így lehetővé vált annak belső átrendezése is. A második világháború idején stratégiai fontosságú Tisza-híd közelsége miatt a Márer-ház pincéit is óvóhellyé alakították. A háború után egy cipész szövetkezet vette birtokba az épületet, majd a Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem birtokába jutott. Az egyetem az Általános Orvosi Kar könyvtárát helyezte el az épületben. 2005 után az SZTE Általános Orvosi Karának Dékáni Hivatala költözött az egykor fatelepnek szánt házba. 2008-ban egy Szent-Györgyi Albert munkásságát bemutató emlékszobát hoztak létre az épületben. A Márer-ház 2009 óta műemléki védelem alatt áll. Az épület homlokzata a geometrikus szecesszió jegyeit viseli. A vakolt falfelületek nútozása faragott kövekből rakott falat imitál. Az épület homlokzatán több helyen is láthatóak a román kori templomok lőrésszerű ablakaira emlékeztető hosszú vertikális nyílások. A nyílások megjelennek a tetőzet apró kupolái alatt, illetve ezen formák láthatóak a bejárat rácsain is. Bár az épület a 20. század második felétől könyvtárként is működött, az erkély zárókövein és oszlopfőin látható bagolyszerű alakzatok már korábban megvoltak. Források A Wikimédia Commons tartalmaz Márer-ház témájú kategóriát. D. Cs. (2008. június 16.). "Nobel-díj a szecesszió ölelésében" (magyar nyelven). Szegedi Egyetem. Hozzáférés: 2011. május 14.. ""Középület"" (magyar nyelven). Műemlékem.hu. 2010. április 8. Hozzáférés: 2011. május 14.. "Csongrád megyei Örökségtár – Szeged" (magyar nyelven). Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Hozzáférés: 2011. június 14..
Mária Magdolna római katolikus templom (Zalaegerszeg)

A Mária Magdolna templom Zalaegerszeg központjában álló barokk templom. Története A templom helyén már a középkorban is állt kápolna. A mai templom alapkövét 1747-ben (más forrás szerint 1748-ban) rakták le. Az építkezést a város földesura, Padányi Biró Márton veszprémi püspök rendelte el. Az építkezés igen lassan haladt: 1757-ben még csak a szentélyt fedték le. 1769-ben az új püspök, Koller Ignác megrendelte a belső freskódekoráció elkészítését Johann Ignaz Cimbal bécsi festőtől. 1803. július 9-én került sor a templom felszentelésére Harrasi Herzan Ferenc bíboros, szombathelyi püspök által, mert 1777-ben Mária Terézia királynő Zalaegerszeg városát is az újonnan alapított Szombathelyi Egyházmegyéhez csatolta. Az 1826-os nagy zalaegerszegi tűzvész a templom tetőszerkezetét és a toronysisakokat is megrongálta. 1973-74-ben, majd 1998-2012 között Stróber László apátplébános szolgálata alatt az egykori Állami Műemlékhelyreállítási és Restaurálási Központ tervei alapján felújították. A külső felújítás tervezője Wittinger Zoltán építész és dr, Vándor András statikus, a környező park tájépítész tervezője Szabadics Anita volt. A kivitelezési munkákat Ekler Károly végezte. A templom műemléki védelem alatt áll. Leírása A templom szabadon álló, keletelt, egyhajós épület. Homlokzatát szoborfülkékben álló Szent Mihály, Szent Mária Magdolna, illetve feltámadt Krisztus-szobor, valamint három kőfaragvány: középen Isten szeme, kétoldalt Padányi és Koller püspökök címere ékesítik. A két 44 méter magas torony között nyugszik az orgonakarzat. A templom hajója kétoldalt három-három oldalkápolnával egészül ki, melyek oltárképei Loyolai Szent Ignácot, Szent István királyt, Krisztus keresztrefeszítését, Szűz Máriát, Nepomuki Szent Jánost és Árpád-házi Szent Erzsébetet ábrázolják. A Szent István oltárnál áll Zalaegerszeg legrégibb műemléke, a 17. században készített Pieta-szobor. A szentély északi oldalát keresztelőkápolnával, a délit sekrestyével bővítették. Felettük imaterem (oratórium) található, a templomba nyíló ablakokkal. A templom belső terét keresztény szimbólumokat és Mária Magdolna életének jeleneteit ábrázoló freskók díszítik. A templom XVIII. századi berendezései közül kiemelkedik a szószék melletti, csavart oszlopokkal díszített stallum, melynek hátsó falán a feltámadt Üdvözítő szobra áll egy szoborfülkében. A templom mellett északon egy 18. századi barokk Szent Flórián szobor, délen egy copf stílusú Szentháromság szobor látható. Itt állították fel 1998-ban Mindszenty József hercegprímásnak a bronzszobrát is, aki 1919 és 1944 között volt a templom plébánosa. Jegyzetek Források A plébánia honlapja vendegvaro.utazom.com zalaegerszeg.varosom.hu Archiválva 2012. október 28-i dátummal a Wayback Machine-ben További információk "A templom". Műemlékem.hu. : Unknown parameter |templatename= ignored (súgó) miserend.hu fotók a templomról a tervező honlapján: https://web.archive.org/web/20170105175932/http://zoltan.wittinger.hu/zoli_elemei/zalaegerszeg/FlashScroll/index.html
Mátra Múzeum

A Mátra Múzeum Gyöngyös keleti részén, a Mátra felé vezető 24. számú út mellett, az egykori Orczy-kastély épületében kapott helyet. Elsősorban a várossal és a Mátra-vidékkel kapcsolatos emlékeket, dokumentumokat gyűjti, egy részüket állandó kiállításon mutatja be. A Mátra Múzeum régi története Az Orczy-kastélyt a család birtokán korábban állott udvarház helyén építtette Orczy (I.) Lőrinc 1770-ben. Az egyemeletes, U alakú, barokk épületet később többször átépítették. 1826-ban Zofahl Lőrinc tervei szerint egy északi szárnyat hozzáépítve négyzet alakú, zárt, klasszicista stílusú palotává alakították, a belső udvarra nyíló árkádokat befalazták. A palotát és a körülötte kialakított parkot a család leszármazottai 1937-ben eladták a városnak, az ugyancsak átadott berendezésnek és műtárgyaknak azonban később nyoma veszett. A kastély később többféle célt szolgált, 1958-tól a Mátra Múzeumon kívül itt működött a városi könyvtár, itt raktározták el a ferencesek híres (azóta visszaszolgáltatott) műemlékkönyvtárát is. 1984-ben az épületet a Heves Megyei Múzeumok Igazgatóságának adták át, az egykori kastély azóta a Mátra Múzeumnak ad helyet. A megyei önkormányzat tulajdonában álló épület és a városi önkormányzat tulajdonában álló Orczy-kert (korábbi nevén Dimitrov-kert) teljes felújítása 2005-ben kezdődött. A régészeti és műemléki feltárás közben több helyiségben korabeli barokk falfestmények kerültek elő. A munkák során kibontották az 1826-ban befalazott árkádokat, üvegtetővel lefedték az addig nyitott belső udvart, új műszaki berendezéseket (világítás, fűtés) szereltek be. A megújult épületben a múzeum 2007. május 15. óta fogadja látogatóit. A kiállítások A múzeum jelenlegi állandó kiállítása tematikailag több önálló részből áll. A földszinti helyiségekben vadászati és vadászattörténeti tárgyakat, tárlókat láthatunk. Az emeleti termek egy részében természettudományi kiállítás kapott helyet, ahol különleges ásványokat, a Mátrában fellelt kovásodott fatörzseket, különféle kövületeket állítanak ki. A múzeum különlegessége a fedett udvaron felállított mamutcsontváz, mely kb. 80%-ban eredeti csontokból áll. Ez az egyetlen teljesnek tekinthető mamutcsontváz az országban. Az állandó kiállítás harmadik része a város történetével foglalkozik, bemutatva az egyes korok jellemző tárgyait, dokumentumait. Itt rendezték be azt a külön helyiséget is, amely a gyöngyösi születésű orvos, természettudós és nyelvújító, Bugát Pál munkásságának állít emléket. Szintén az emeleten látható az Orczy-család történetét megörökítő két terem, falait a felújítás során előkerült eredeti barokk falfestmények díszítik. Források Az Orczy-kastély története, gyöngyös.info A múzeum adatlapja a museum.hu-n A múzeum adatlapja a műemlékem.hu-n További információk A gyöngyösi Mátra Múzeum története 1887 - 2012
Mátraverebélyi római katolikus templom

A Zagyva völgyében, a Cserhát és a Mátra találkozásánál, Mátraverebély északnyugati peremén, a temető melletti dombon emelkedik a monumentális, torony nélküli római katolikus templom, melynek nyugati oldalán egy huszártorony található. A település egyik főutcájának számító 21 167-es számú mellékúttól néhány lépésnyire magasodik, a lakott terület nyugati szélétől nem messze. A templom építészete A szentélytől északkeletre látszik a harangtorony kő alapfala (maga a középkori toronyszerkezet fából készülhetett). Kívülről a támpillérek, a mérműves gótikus stílusú ablakokat látva jól érzékelhető a középkor hangulata. A háromhajós (hosszházas és kereszthajós) templomba belépve szembetűnő, hogy a gótikus boltozat helyett barokk csehsüvegboltozatot találunk, amely öt-öt középkori pilléren nyugszik. A középkori boltozat a török időkben ugyanis beszakadt, s azt időlegesen (1709-ben említik) famennyezettel pótolták. A középkori keresztboltozatból csak a gyámkövek és a bordaindítások maradtak meg. A szentélyben (a helyreállítás óta) síkmennyezetet találunk. A sekrestyét középkori kápolnából alakították ki. A karzat dongaboltozatos, középkori eredetű csigalépcső vezet föl rá. A templom nem kevés középkori eredetű művészeti emléket mutathat föl. Építtetőjének, Verebi Péter erdélyi alvajdának (+1403) a sírköve, a szentélyben a kisebb kora gótikus, és jóval pompásabb kegyúri kettős ülőfülke, a késő reneszánsz- kora barokk kő-szószék is figyelmet érdemel. A főoltár neogótikus. A templom rövid története A mai templom helyén a 13. században már állt egy kis, román stílusú templomocska (először 1329-ben és 1331-ben említették), amelynek az alapfalai a mai templom hajójának északkeleti részén kerültek elő. A tatárjárás során (1241) megrongálódott templomot délnyugat felé megtoldották, a 13. század végén oldalkápolnákat építettek a román épületrészhez. A 14. század utolsó harmadában a falu akkori birtokosa, Verebi Péter erdélyi alvajda a román stílusú épületet elbontatta, és jelentősen bővíttette, átépíttette a korábbi templomot. Elkészültek a ma is meglévő fő- és oldalszentélyek, a hajót beboltozták. A templomot háromhajóssá alakították, az építmény déli részén kápolnát emeltek, s ugyanekkor készítették el az oldalfal két gótikus kapuját is. A templom búcsúengedélyt, a község pedig a búcsú napjára vásártartási jogot kapott (1398). A templomban temették el Verebi Pétert (1403). Ő csaknem négy évtizeddel élte túl a Lajk havasalföldi vajda elleni harcban történt megsebesülését (sebei gyógyulását a verebi szentkúti forrás vizének tulajdonította). Alighanem csodálatos fölépülésének örömére építtette át kegyúri templomát. A 18. század végén alakították át barokk stílusban a templom belsejét. Lux Kálmán tervei szerint történt műemléki helyreállítása (1914-1917). Újabb helyreállítását (1961-1963) követően az ezredfordulón a tetőszerkezet felújítására került sor. Képgaléria
ТЕС Lőrinc

ТЕС Lőrinc — теплова електростанція в Угорщині у медьє Гевеш (північ країни). Наприкінці 20 століття в Угорщині для покриття пікових навантажень у енергосистемі спорудили кілька газотурбінних електростанцій, які могли невдовзі після запуску видавати струм до мережі. Однією з них стала ТЕС у Lőrinc, споруджена на місці закритої ТЕС Mátravidéki. Тут в 2000-му стала до ладу одна встановлена на роботу у відкритому циклі газова турбіна виробництва Siemens номінальною потужністю 148 МВт (максимальна потужність 170 МВт). Як паливо турбіна використовує нафтопродукти. Примітки
Móra Ferenc Secondary School

Móra Ferenc Secondary School (in Hungarian: Móra Ferenc Gimnázium) is a secondary grammar school in Kiskunfélegyháza, Hungary. It is the oldest secondary school in Kiskunfélegyháza, first opening in 1809. History The school initially opened in 1809, with four classes. In 1891 the school became the primary grammar school for Kiskunfélegyháza. Notable alumni Ferenc Móra writer Piroska Szántó painter László Holló painter Lajos Holló politician References External links Móra Ferenc Gimnázium (Hungarian)
Móra Ferenc Gimnázium

A Móra Ferenc Gimnázium Kiskunfélegyháza legrégibb és legismertebb oktatási intézménye. Története A város újratelepítése után 54 évvel, 1809-ben alapították. 1809 novemberében négy osztályban indult el a tanítás. Alapításában több helybéli vezető érdekelt volt, mellettük már akkor is nagy számban voltak a vidéki tanulók, különösen az Árva vármegyei lengyelek. 1825-ig két világi professzor oktatott, megindult a létszámnövekedés. A reformkorban az anyanyelv és a matematika oktatását részesítették előnyben. Az 1883-ban kiadott oktatási törvény rendezte a gimnázium viszonyait. Igazi fejlődésnek Holló László (Holló László festőművész édesapja) igazgatósága alatt indult, aki a gimnázium főgimnáziummá fejlesztését tűzte ki célul. A város lakosságának növekedése, a polgárosodás, műveltségi igények miatt e címet 1891-től viselhette minisztériumi engedély alapján Városi Katolikus Főgimnázium névvel. Innentől kezdve a régi iskolaépület szűknek bizonyult. A jelenlegi épület 1896-ban épült egy katonai istálló helyén, annak tégláinak felhasználásával Alpár Ignác tervei alapján eklektikus stílusban. Az avatóünnepséget felvették az országos millenniumi ünnepségek listájára. Az avatóra az akkor még fiatal gimnazista Móra Ferenc írt verset. A román megszállás alatt az épület megrongálódott, csak 1921/22-es tanévben vált ismét rendszeressé az oktatás. Ekkor felvette Szent László nevét. 1944-ben katonai kórház működött itt, a legkorszerűbb pedagógiai módszerekkel történő tanítást immár a másik épületben tartották. 1954 és 1972 között teret kaptak a kísérleti törekvések. E korban vezették be az 5+1 rendszert, az őszi termelőmunkát, munkaversenyt és nyelvtagozatot. 1978-ban haladta meg először az érettségizők száma a százat. A 80-as évek végén új épületrész került átadásra, ahol biológiai labor létesült. 1990-től fokozatosan emelkedett a tanulók létszáma. 1994-ben indult a hatosztályos képzés, az iskola egyik pillére. 2000-ben Millenniumi Parkot adtak át fekete obeliszkkel és dísznövényekkel. 2004-ben ötosztályos speciális nyelvi képzés indult a már meglévő emelt óraszámú nyelvi tagozatok mellett. Az intézmény első emeletén egykori diákjainak, köztük Szántó Piroskának és Holló Lászlónak a festményei láthatóak. Az intézmény 2009-ben ünnepelte fennállásának kétszáz éves évfordulóját, a 2009-2010-es tanévvel. Az évforduló alkalmából szobrot lepleztek le az egykori igazgató, Holló László tiszteletére és antológia jelent meg a gimnáziumba járó diákok verseiből. 2010 tavaszán Kétszáz év művészete címmel kiállítást rendeznek a gimnázium volt diákjainak munkáiból. Ismert diákok Öveges Enikő, nyelvész Rosta Szabolcs régész, múzeumigazgató Sulyok Tamás (jogász) az alkotmánybíróság elnöke, 2024. március 5-től köztársasági elnök Jegyzetek Források A 200 éves gimnázium története - Móra Ferenc Gimnázium honlapja A 200 éves kiskunfélegyházi Móra Ferenc Gimnázium emlékkönyve 1809/1810–2009/2010, szerk. Kőfalviné Ónodi Márta, Kőfalvi Tamás, Kiskunfélegyháza 2011. További információk A Móra Ferenc Gimnázium honlapja A gimnázium felnőttoktatási tagozata Kiskunfélegyháza hivatalos honlapja
Muzeum Ference Móry

Muzeum Ference Móry (maďarsky Ferenc Móra Múzeum) se nachází v Segedínu v Maďarsku. Sídlí na adrese Roosevelt tér 1-3, na břehu řeky Tisy u Starého mostu. Muzeum má stálou expozici archeologickou, etnografickou, vědeckou a kromě toho pořádá i různé výstavy tematické. Založeno bylo v roce 1883, kdy město obdrželo darem knihovnu Károlyho Somogyiho z Ostřihomi. Instituce sídlí v novoklasicistní budově, která byla dokončena roku 1896. Na konci 80. let 20. století a v roce 2020 byla zrekonstruována. Svůj současný název má od roku 1950 a je na počest svého zakladatele. Do té doby byla knihovna součástí instituce, poté byla oddělena a přemístěna do separátní budovy. Kromě uvedené neoklasicistní budovy disponuje ještě několika dalšími objekty, jakými jsou galerie Kass, Černý dům a další. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Muzeum Ference Móry na Wikimedia Commons
Móra Ferenc Művelődési Központ

A Móra Ferenc Művelődési Központ Kiskunfélegyháza egyik jelentős kulturális intézménye. Épületét (1886, műemlék), az egykori Korona Szállót Szentpály József tervezte. Az intézmény az épület jelentős részét elfoglalja. A művelődési központ 1957-ben költözött be falai közé. A földszinti aula időszaki kiállításoknak ad helyet. Az emeleti nagyterem öltözőkkel, színpaddal, kiszolgáló helyiségekkel alkalmas színházi előadások, konferenciák, koncertek, bálok, esküvők és egyéb rendezvények lebonyolítására. Mellette kamaraterem található. Az épületben stúdió is működik. A művelődési központ működteti a Móra Ferenc Művelődési Központ Ifjúsági és Közösségi Házat is, ami 2008-ig önálló épületben, a volt Tiszti klubban (azaz Bányai-ház) volt. A 2010. évi Dél-alföldi Operatív Program (DAOP) pályázatból megújult a Korona szálló emeleti épületrésze, ahol közösségi tereket alakítottak ki. Az intézmény használta a Holló-ház földszinti helyiségét, amelyben uniós pályázati forrásból Karrierirodát működtetett. 2011-ben az intézmény önállósága megszűnt. A Petőfi Sándor Városi Könyvtárral összevonva Petőfi Sándor Városi Könyvtár és Művelődési Központ részévé vált. 2016. január 1-jétől újra önálló intézményként működik. Libafesztivál 1999. november 11. és 14. között rendezték meg az első Libafesztivált. Ezt követően évente megrendezésre kerül a gasztronómiai fesztivál, de a kedvezőbb időjárás miatt már szeptember hónapban. A rendezvény alatt zenés színpadi műsorok, gyermekprogramok, főzőverseny, futóverseny, hagyományőrző és kézműves termékek vására tekinthető meg. Az esemény 2023-ban belekerült a Bács-Kiskun vármegyei értéktárba. Források Miénk itt a tér http://www.kiskunfelegyhaza.hu/index.php?akt_menu=863 Archiválva 2009. január 30-i dátummal a Wayback Machine-ben A Móra Ferenc Művelődési Központ honlapja