NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Az Új köztemető ravatalozója és halottasháza

Az Új köztemető ravatalozója és halottasháza egy budapesti temetkezési épületegyüttes az Új köztemetőben. Története Budapest legnagyobb temetője ugyan már 1886-ban megnyitott, a ravatalozójának megépítésére még négy évtizedet várni kellett. A ravatalozó és a hűtőház 1920 és 1925 (más források szerint 1921 és 1925) között épült a főbejárat közelében, Wossala Sándor tervei alapján. Az első rekonstrukciója 1978 és 1985 között tartott. 2001–2002 folyamán több ravatalozó terem belső tere új drapériás burkolatot kapott. Napjainkban 10 ravatali terem áll a gyászolók rendelkezésére. A termekben lehetőség van az elhunytak hamvasztás előtti megtekintésére, illetve gyászszertartások számára is igénybe vehetők. Évente összesen mintegy 4 ezer elhunyttól búcsúznak ezekben a termekben. A hűtőház általában nem látogatható. Kivételes alkalmakkor adódott eddig lehetőség arra, hogy szakmán kívüli személy tekinthesse meg a működését. Ezen kevés alkalom egyike volt Réz Kata újságírónő esete. 1998-ban járt a hűtőházban, amit Hádész birodalmában címmel mesélte el 1999-es Életre ítélve című könyvében. A rendkívüli „tárlatvezetést” a fővárosi temetők többségét fenntartó Budapesti Temetkezési Intézet akkori igazgatója, Ladányi Jenő biztosította a részére: „Lassan zárják a temetőt, de Ladányi úr vállalkozik rá, hogy elkísér bennünket a halottas házig, s elmehetünk a krematóriumba is. A hatalmas terembe érve megborzongok. Hádész birodalmában a három méter magas, zümmögő, kattogó hűtőkamrák hangja különös módon verődik vissza a falakról. [...] Furcsa, de nem érzek semmi iszonyatot, pedig tudom, most ott járok, ahova egyszer majd én is kerülni fogok, egy kamrára az én nevemet is felírja majd a teremőr. Újra kinyílik egy hűtőajtó. A nejlonnal lefedett, alacsony koporsóból ősz hajú néni sápadt homlokát villantja elő a fény. – Csak ezek az olcsó kiskoporsók férnek be ide, az igaziak nem. A nejlon azért van rajtuk, rájuk ne csorogjon föntről a nedvesség – szólal meg újra kísérőm, majd beleszimatol a levegőbe – Ha nem cserélődne itt ilyen jól a levegő, elég büdös lenne. – A terem végében kezdem csak érezni, miről beszél. Háborogni kezd a gyomrom. Semmi máshoz nem hasonlítható szagok terjengenek. A betonpadozaton kis patakokban folydogál a hűtőkből a nedvesség. – Folyik a hűtő? – kérdezem a betonpadlóra mutatva. – Á dehogy, ez a hűtőkön belüli páralecsapódás. – Szóval emberi pára, fut át az agyamon, és megtántorodok.” Jegyzetek Források "Új köztemető – Budapest". acenter.hu. Hozzáférés: 2022. január 26.. "Új köztemető: a temető története" (PDF). btirt.hu. 2022. január 26. dátummal az eredeti (PDF) címről archiválva. Hozzáférés: 2022. január 26.. Réz Kata: Életre ítélve, RÉBISZ Kiadói Bt., Budapest, 1999, ISBN 963-85813-1-X, 131. o. Kapcsolódó szócikkek Új köztemető
Keresztelő Szent János-plébániatemplom (Szentendre)

A Keresztelő Szent János-plébániatemplom, vagy más néven vártemplom egy Keresztelő Szent Jánosnak ajánlott római katolikus templom Pest vármegyében, Szentendrén. A város legrégebbi temploma, eredetileg Szent Andrásnak szentelték, így egyben a város névadója is. Előfordul egy köztes forrásban az Andrásnak és Jánosnak szentelt templom megnevezés is. Ez a város legrégebbi, 1717-es harangjának felirata (SS Andreas et Johannes ora pro nobis...) Története Szentendre már 1002-ben a veszprémi püspökséghez tartozott és a 13. század első éveiben főesperesi székhellyé is vált. A szentendrei Várdomb tetején álló épület a város legrégebbi épülete. Az 1950-es közepén folyt régészeti feltárás során megállapították, hogy a templom négy nagyobb szakaszban nyerte el mai formáját. 1241 és 1283 között épült a hosszhajó a szentéllyel és a sekrestyével. Miután 1283-ban a visegrádi ispán feldúlta a települést, a templomot is lerombolták. Az eredeti állapota a nagybörzsönyi Szent István-templomhoz lehetett hasonló. A 14. században építették újjá gótikus stílusban, ekkor készült a torony és kapta mai alaprajzát a templom. A jelenleg is látható szentély a nyolcszög három oldalával záródik. Az épület déli oldalán két bejárat helyezkedik el, egy a torony alatt és egy a hajó felénél. A déli oldalon középkori freskónyomok láthatók. A gótikus stílusáról tanúskodnak a falakat kísérő támpillérek és az ablakok és kapuk kőkeretei. A török időkben idemenekülő római katolikus dalmátok által használt templom elromosodott és csak a 17. században újították fel. 1710-ben a Zichy család támogatásával kezdődött meg újabb átépítése és bővítése már barokk stílusban. Fehérre vakolták a falait és az ablakok körül vörös sávokat festettek. Az utolsó jelentős átépítés 1742 és 1751 között történt és ekkor nyerte el a templom a mai formáját. A 28,91 méter magas torony eredetileg díszes, süvegét, amely 1818-ban ledőlt, a jelenlegi egyszerű, sátortetős fedéssel pótolták. A 18. századi eredetű óráját 1970-ben elektromos szerkezettel látták el. A torony alatti támpilléren egyedülálló csillagászattörténeti jelentőségű napóra látható, melyet egyetlen kőből faragtak ki az 1300-as években. 1870-ben és 1871-ben a belső padlózatot mélyítették ki, hogy a szentély egy lépcsővel magasabban legyen. A kórusfeljáró lépcsőháza 1891-ben épült. A szentendrei háttér elé festett bibliai jeleneteket ábrázoló belső freskókat szentendrei festők készítették 1933-1938 között. Az épület 1957 óta műemlék (ekkor váltak láthatóvá a templom középkori részei), de teljes felújítására csak az 1990-es években került sor. Jegyzetek Források Magyarország templomai Szentendrei Keresztelő Szent János Plébánia Külső hivatkozások Szentendre honlapja
Keresztelő Szent János-templom (Pestújhely)

A Keresztelő Szent János-templom egy római katolikus plébániatemplom Budapest XV. kerületében, Pestújhelyen. Története Pestújhely területe egészen 1896-ig beépítetlen volt, utoljára katonai lőtérnek használták. 1897-ben kezdték el felparcellázni Bezsilla Nándor kezdeményezésére, kezdetben Széchenyi-telep néven. Az így született terület 1909-ben már Pestújhely néven önálló községgé alakulhatott. Az önálló településnek ekkor még nem volt saját katolikus temploma, lelkészsége is csak 1911-ben alakult meg a katolikus polgári leányiskolával együtt. Ezt 1920-ban követte a katolikus, négy évfolyamos felsőkereskedelmi fiúiskola. A lelkészség 1921-ben plébániai rangra emelkedett, ami még sürgetőbbé tette egy templom felépítését. Az alapkőletételre 1926-ban került sor, a felszentelés 1927. március 25-én történt, Keresztelő Szent János tiszteletére. Tervezője Kismarty-Lechner Loránd volt, stílusa későromán. Az épület 1992-ben teljes külső és belső tatarozáson esett át, ekkor többek között elavult fűtésrendszerét modern melegvizes padlófűtéssel váltották fel. A világítást is modernizálták, ekkor kerültek helyükre a templom építészetéhez illő művészi lámpatestek, falikarok és csillárok. Szintén ekkor alakították ki és nyitották meg az oltár alatt a kriptát, ahová urnás temetéseket lehet rendezni. 1994-ben a templom belső falán, a bejárattól balra díszes emléktáblát avattak fel a Pestújhelyen született és ebben a templomban megkeresztelt néhai miniszterelnök, ifj. Antall József, valamint apja, Id. Antall József és anyai nagyapja, Szűcs István tiszteletére, akik mind politikusok, országgyűlési képviselők (az idősebb Antall miniszter, az ifjabb pedig miniszterelnök, Szűcs pedig helyettes államtitkár) is voltak és egyben pestújhelyi polgárok is. Szűcs István egyúttal Pestújhely három alapítójának egyike volt, mivel gimnáziumi barátaival, Bezsilla Nándorral és Veszelovszky Bélával együtt harcolták ki a település létrejöttét. A plébánia alagsorában nem sokkal később új hittan- és közösségi termet alakítottak ki. 1993-ban a katolikus adminisztrációban az egyházközségek és az egyházmegyék területrendezései során a templom átkerült a váci egyházmegyétől az Esztergom-Budapesti főegyházmegye fennhatósága alá. 1991-től 1994-ig az újpalotai körzet is e plébániához tartozott, mígnem önállósodtak. Jegyzetek Források A templom honlapja A templom adatlapja az Esztergom-Budapesti főegyházmegye honlapján
Keszthelybergen

Keszthely eller Keszthelybergen (ungerska:Keszthelyi-hegység) är ett bergsområde vid västra ändan av Balatonsjön i Ungern, nordost om staden Keszthely. Den ligger sydväst om Bakonyskogen och utgör den sydvästligaste delen av de Ungerska mellanbergen. Berggrunden består av dolomit och kalksten från yngre trias. Källor
Kőröshegyi völgyhíd

Kőröshegyi völgyhíd (deutsch Kőröshegyi-Talbrücke) ist eine Autobahnbrücke im Verlauf der ungarischen Autobahn M7 im Komitat Somogy südlich des Balaton zwischen den Ortschaften Zamárdi und Balatonszárszó. Mit einer Gesamtlänge von 1872 m gilt sie als eine der längsten Talbrücken Mitteleuropas und wurde in einer Gesamtbauzeit von 33 Monaten in den Jahren 2004 bis 2007 errichtet. Die Brücke wird von 16 Pfeilern mit Höhen von 17,7 bis 79,7 m getragen. Das gesamte Bauwerk beinhaltet 120.000 m³ Beton, 750 t Spannstahl und 15.602 t Bewehrungsstahl. Sie wurde vom ungarischen Unternehmen Hidépitö Rt in Kooperation mit dem österreichischen Schalungsunternehmen Doka sowie dem deutschen Spezialausrüster Wacker Neuson in einem Bogen errichtet und benötigt keine Dehnfugen. Literatur Jahrbuch – Verein Deutscher Ingenieure 2009 Bautechnik. VDI Verlag, Düsseldorf 2008, ISBN 978-3-18-401660-9, S. 564–575 ff. Weblinks Einzelnachweise
Malosik-mauzóleum

A Malosik-mauzóleum a budapesti Fiumei úti sírkert egyik nevezetes síremléke. Története Maloschik Antal (1846–1921) Vaclav Malosik néven született szegény morvaországi katolikus család gyermekeként. 18 évesen költözött Magyarországra, és bornagykereskedéssel jelentős vagyont szerzett, egyben az ország 10 első adófizető polgárának egyike volt. Már életében, 1906-ban megrendelte családi síremlékét Wachtel Elemér építésznél. Az építkezési munkálatok 11 éven át zajlottak, és a családi emlékezet szerint egy 3 emeletes bérház árát emésztették fel. Az építkezések csak 1917-ben értek véget. Maloschik 4 évvel később hunyt el 75 éves korában, és itt is temették el, ahogy feleségét is. Az család az 1950-évekig temetett a mauzóleumba, 1964-től azonban erre már nem volt lehetőségük. Az épület állaga folyamatosan leromlott, az 1980-as években pedig hajléktalanok is beleköltöztek. Amikor 1989-ben a családtagok úgy döntöttek: visszafoglalják felmenőik sírhelyét, úgy kellett összeszedegetni a csontokat a kripta padlójáról. A mauzóleumot 2021-ben újították fel, kápolna részét a nagyközönség előtt is megnyitották. Az épület jellemzői Wachtel Elemér szecessziós stílusú épületet tervezett, de mintája az indiai sziklatemplomok voltak. Ez a fajta építészet Magyarországon ritkának számított. A mauzóleumot két szintes alakították ki: felső részén egy kápolna, alsó részén a kripta található. A két helység bejárati ajtaja az épület ellenkező oldalairól nyílik. Az épületen az eredeti Malosik családnév szerepel. A felújítás során az épület gránit-lépcsőjét újraépítették, a vörösréz tetőlefedést kijavították, kvarc-homokkő falat a növényzettől megtisztították, a négy ólomüveg ablakot visszaépítették. (Eddig ezeket a Róth Miksa Emlékház és Gyűjtemény, illetve a Maloschik-család őrizte.) Az ablakrácsokat, a gránitoltárt, a sérült vakolatrészeket, a tölgyfa imapadokat is helyreállították, Maloschik és felesége mellszobrát megtisztították. A kápolna belső kupolájának mozaikjait ragasztással stabilizálták, ennek felújítása még folyamatban van. A kápolnában elektromos világítórendszert építettek ki. Az épület műemléki védelem alatt áll. Képtár Források "Sorsfordulónál az évszázados Malosik-mauzóleum". hg.hu. 2022. április 12. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2022. február 7.. "Elkészült a Malosik-mauzóleum felújítása". epiteszforum.hu. Hozzáférés: 2022. február 7.. "Malosik család kriptája". muemlekem.hu. Hozzáférés: 2022. február 7.. Szakrális tér születik. Megújult a Fiumei úti sírkert Szentkeresztje és a Malosik-mauzóleum kápolnája, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2021, 19-20. o.
Székesfehérvár (nádraží)

Székesfehérvár je železniční stanice v maďarském městě Székesfehérvár, které se nachází v župě Fejér. Stanice byla otevřena v roce 1860, kdy byla zprovozněna trať mezi Székesfehérvárem a městem Komárom. Historie Stanice byla otevřena roku 1860, kdy byla zprovozněna trať Székesfehérvár–Komárom. O rok později byla zprovozněna Jižní dráha mezi Budapeští a Nagykanizsou. Během několika let bylo ze stanice postaveno mnoho dalších tratí ve směru Tapolca, Veszprém, Bicske, Sárbogárd a Pusztaszabolcs. Během druhé světové války byla stanice kompletně zničena, a tak v roce 1951 byla postavena nová staniční budova, která funguje dodnes. V letech 2014–2016 byla stanice kompletně zrekonstruována. Stanice dostala nové nástupiště, staniční budova byla opravena a opraven byl i železniční svršek. Provozní informace Stanice má celkem 4 nástupiště a 7 nástupních hran. Ve stanici je možnost zakoupení si jízdenky a je elektrizovaná střídavým proudem 25 kV, 50 Hz. Provozuje ji společnost MÁV. Doprava Stanice je hlavním nádražím městě. Zastavuje zde pár mezinárodních expresů do Záhřebu a Lublaně. Dále zde zastavují vnitrostátní rychlíky do Nagykanizsy, několik vlaků InterCity do Szombathely a Zalaegerszegu. Osobní vlaky odsuď jezdí do Budapešti, Veszprému, Ostřihomi, Sárbogárdu, Pusztaszabolcs, Keszthely a Tapolcy. V letní sezóně zde zastavuje mnoho rekreačních vlaků jedoucích k Balatonu. Ze zdejšího nádraží také odjíždějí autobusy zdejší MHD nebo i meziměstské linky jedoucí do okolních obcí. Tratě Stanicí procházejí tyto tratě: Székesfehérvár–Komárom (MÁV 5) Székesfehérvár–Lovasberény–Bicske (MÁV 6) (bez dopravy, úsek Lovasberény–Bicske již zlikvidován) Székesfehérvár–Balatonfüred–Tapolca (MÁV 29) Székesfehérvár–Nagykanizsa–Gyékényes (MÁV 30) Székesfehérvár–Budapešť (MÁV 30a) Székesfehérvár–Pusztaszabolcs (MÁV 44) Székesfehérvár–Sárbogárd (MÁV 45) Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Székesfehérvár vasútállomás na maďarské Wikipedii. Související články Székesfehérvár Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Székesfehérvár (nádraží) na Wikimedia Commons
Bahnhof Székesfehérvár

Der Bahnhof Székesfehérvár ist ein wichtiger Eisenbahnknoten in der ungarischen Stadt Székesfehérvár, dem Sitz des Komitats Fejér. Lage Der Bahnhof befindet sich in der Region Mitteltransdanubien, 67 Streckenkilometer von der Hauptstadt Budapest entfernt. Er ist Ausgangspunkt für Züge zum Balaton, dessen nächste Betriebsstellen Csittényhegy am nördlichen Ufer 25 Kilometer und Balatonaliga am südlichen Ufer 35 Streckenkilometer entfernt sind. Der Bahnhof ist ein Knotenpunkt zwischen der internationalen Bahnstrecke Pragersko–Budapest und der hier beginnenden Strecken nach Komárom, Celldömölk, Pusztaszabolcs und ehemals Bicske. Geschichte Der Bahnhof wurde 1860 als Ausgangspunkt der Bahnstrecke Székesfehérvár–Komárom der k.k. privilegierten Südbahn-Gesellschaft in Betrieb genommen, die deutsche Bezeichnung lautete Stuhlweißenburg. 1861 kam der Streckenabschnitt Nagykanizsa–Budapest–Déli der Bahnstrecke Pragersko–Budapest hinzu. Da der Bahnhof bis Anfang des 20. Jahrhunderts unter der Betriebsführung der Südbahn-Gesellschaft stand, errichtete die ungarische Staatsbahn Magyar Államvasutak eigene Strecken, um mit ihren Zügen zum Balaton den Bahnhof Székesfehérvár und die Strecken der Südbahn-Gesellschaft zu umgehen. 1987 wurde der Bahnhof gemeinsam mit dem Streckenabschnitt Budapest–Székesfehérvár elektrifiziert. 1988 wurde der Oberleitungsbau nach Siófok fortgesetzt, in Richtung Veszprém wurde sie ab 1999 gebaut. Bis Ende 2016 wurde der Bahnhof komplett modernisiert, im Zuge dessen auch das markante Reiterstellwerk abgerissen wurde, nachdem ein Antrag auf Denkmalschutz erfolglos geblieben war. Betrieb Zwischen Budapest und Székesfehérvár herrscht ein hohes Aufkommen von Nah- und Fernverkehrszügen, die überwiegend weiter in Richtung Szabadbattyán fahren und sich dann an das Nord- und Südufer des Balatons verzweigen. In Richtung Veszprém verkehren stündlich InterCitys zwischen Budapest und Szombathely sowie in den Hauptverkehrszeiten auch einige Personenzüge. Stündlich fahren Personenzüge über Börgönd nach Pusztaszabolcs sowie zweistündlich ab Börgönd nach Sárbogárd. In Richtung Komárom findet ebenfalls ein Zweistundentakt statt. Weblinks Bilder des Bahnhofes auf vasutallomasok.hu Einzelnachweise
Gare de Székesfehérvár

La gare de Székesfehérvár (en hongrois : Székesfehérvár vasútállomás) est une gare ferroviaire hongroise, située à Székesfehérvár. Situation ferroviaire Histoire Service des voyageurs Accueil Desserte Intermodalité Notes et références Liens externes (hu) Site de la compagnie hongroise de transports de voyageurs (hu) Sur la gare de Székesfehérvár Portail du chemin de fer Portail de la Hongrie
Székesfehérvár (stacja kolejowa)

Székesfehérvár (węg. Székesfehérvár vasútállomás) – stacja kolejowa w Székesfehérvár, w komitacie Fejér, na Węgrzech. Jeden z największych i najbardziej ruchliwych węzłów kolejowych na Węgrzech. Historia Stacja powstała w 1861 roku, kiedy otwarto południową linię kolejową z Budapesztu do Nagykanizsa. Budynek dworca został zniszczony w czasie II wojny światowej. Został odbudowany według projektu László Kelemena w 1951 roku. Linie kolejowe Linia kolejowa 5 Komárom - Székesfehérvár Linia kolejowa 6 Bicske - Székesfehérvár Linia kolejowa 20 Székesfehérvár – Szombathely Linia kolejowa 29 Székesfehérvár – Tapolca Linia kolejowa 30 Budapest – Székesfehérvár – Nagykanizsa Linia kolejowa 44 Pusztaszabolcs – Székesfehérvár Linia kolejowa 45 Sárbogárd – Székesfehérvár Transport publiczny Autobusy: przystanek Vasútállomás 31, 31E, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38 okoliczne przystanki: 13, 13A, 13G, 20, 43, 44 Dane techniczne Posiada 4 perony i 7 krawędzi peronowych, przy których zatrzymują się pociągi pasażerskie 23 tory odstawczych i manewrowych Galeria Przypisy
Kincsem Park

Kincsem Park is a major horse racing venue in Budapest, Hungary. The 84-hectare park, named after the racehorse Kincsem, can accommodate thoroughbred racing and harness racing, and can also be configured as a concert venue. Although the track experienced a drop in attendance in recent years, it has enjoyed new popularity among racing fans due to the success of Hungarian racehorse Overdose. In August 2009, Madonna performed in front of a sold-out crowd of 41,000 fans as a part of her Sticky & Sweet Tour. Gallery Notable races Source: Thoroughbred races Káposztásmegyeri Prix Hazafi Prix Batthyány Prix Hunyady Prix Nemzeti Prix Millenniumi Prix Alagi Prix Magyar Kanca Prix Magyar Derby Kozma Ferenc Memorial Race Szent István Prix Kincsem Prix Imperiál Prix Gróf Károlyi Gyula Memorial Race Gróf Széchenyi István Memorial Race Magyar St. Leger Szent László Prix Budapesti Prix Kállai Pál Memorial Race Kétévesek Kritériuma Lovaregyleti Prix Harness races Tavaszi Handicap Bródy János Memorial Race Pulay Kornél Memorial Race Májusi Grand Prix Ferge László Memorial Race Nemzeti Prix Négyévesek Grand Prix Lovasélet Sprinter Cup Kanca Prix Szalay János Memorial Race Dr. Vecseklőy József Memorial Race Derby Kísérleti Race F.V.M. Prix Magyar Ügetőderby Pannónia Prix Szent István Prix Marschall József Memorial Race Hungária Prix Őszi Kanca Prix Kétévesek Grand Prix Köztársásági Prix Őszi Kísérleti Race Ménesek Prix Baka Handicap References External links Kincsem Park web site (in Hungarian) Aerial photographs
Parque Kincsem

El Parque Kincsem​ (conocido en húngaro como Kincsem Park) es un importante lugar de celebración de carreras de caballos en Budapest, Hungría. Se trata de un parque de 84 hectáreas, el nombre de un popular caballo de carreras llamado Kincsem. El espacio puede albergar carreras de pura sangre y carreras de saltos, y también puede ser adecuado como una sala de conciertos. A pesar de que la pista sufrió una caída en la asistencia en los últimos años, ha disfrutado de una nueva popularidad entre los aficionados a las carreras debido al éxito del caballo de carreras húngaro Overdose. Véase también Parque Grove Parque Pompano Hipódromo Referencias
Bitskey Aladár Uszoda

A Bitskey Aladár uszoda Eger területén található, nemzetközi sportesemények megrendezésére is alkalmas uszoda. Elhelyezkedése Az uszoda a Frank Tivadar és Kertész utcák által határolt területen fekszik, déli oldalán a Dr. Agyagási Dezső Gyógypark található. A belvárosból könnyűszerrel elérhető gyalogosan, busszal a 4, 5, 5A és 6 jelzésű helyi járatok, valamint a 914-es jelzésű éjszakai járat segítségével megközelíthető (Uszoda illetve Szarvas tér buszmegállók). Története Eger korábbi, 1960-as években épült fedett uszodáját - ami a Dr. Agyagási Dezső Gyógypark területén állt - 1988-ban szerkezeti problémák miatt lebontották. Az ezt követő években az egri úszóközönség csak a Bárány uszoda nyitott medencéjét használhatta. Korábban a mai uszoda helyén földszintes lakóházak álltak. A Makovecz Imre által tervezett épület alapkövét 1998-ban tették le, 2000 decembere óta áll a sportolni vágyó közönség rendelkezésére. Névadója az egri úszó és edző, Bitskey Aladár. Medencék és szolgáltatások 50 × 21 méteres, 8 pályás versenymedence (mélysége 2,2 méter) 16 × 8,5 méteres tanmedence (mélysége 0,9 méter) Pezsgőmedence (mélysége 0,8 méter) 2 darab szauna (4 illetve 8 négyzetméter) Infrakabin (3 férőhely) Edzőterem Kozmetika Kávézó Sportszerüzlet Étterem és bár az épület Frank Tivadar utcai szárnyában Hivatkozások
Hősök temploma (Budapest)

A Hősök Temploma vagy Hősök Zsinagógája egy zsidó vallási épület, amely a Dohány utcai zsinagóga udvarában található. Ma már elválaszthatatlan része az épületegyüttesnek. Története Az árkádsor és a hétköznapi istentiszteletek céljára használt, 186 személyes, Vágó László által tervezett Hősök Temploma 1931-ben épült. A Hősök Zsinagógája annak a 10 000 magyar zsidó katonának állít emléket, akik az első világháború harcmezőin dicsőséget szerezve hősi halált haltak. Számuk onnan ismert, hogy az Egység, az akkori zsidó újság az egész háború alatt pontos statisztikát vezetett az elesett zsidó katonákról. A bejárat felett héber szövegből formált hatalmas Dávid-csillag van. A díszítőelem különlegessége, hogy a következő bibliai idézetek betűiből alakul ki a csillag: אֵיךְ נָפְלוּ גִבֹּרִים „Éch náflú gibbórím... / Éch noflu gibajrim…” „Jaj, hogy a hősök elhullottak a harcban…”. Télen, mivel a nagytemplom befűtése szinte lehetetlen, itt tartják a péntek esti (szombat bejövetele) és szombat délelőtti istentiszteletet. Újabban a hétköznapi istentisztelet helye a szintén Wesselényi utcai bejáratú Talmud–Tóra terem. Források P. Brestyánszky, Ilona (1999). Budapest zsinagógái. Budapest: Ciceró. ISBN 9635392516. Kormos, Péter (2007). Budapest zsinagógái. Budapest: Villányi Kiadó. ISBN 9789632179735. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó); Unknown parameter |subtitle= ignored (súgó) Hősök temploma Hősök temploma Archiválva 2022. február 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Vágó László Archiválva 2022. február 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Kapcsolódó szócikkek Budapesti zsinagógák listája