NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jurisics Castle

Jurisics Castle, named after Croatian nobleman Nikola Jurišić (Hungarian: Miklós Jurisics) is located in Kőszeg, Hungary. Siege of Güns During the Habsburg-Ottoman wars, Pargalı İbrahim Pasha under the command of Suleiman the Magnificent laid siege to the castle in 1532. Jurišić and less than 1,000 men defended the castle for 25 days without any artillery, despite 19 assaults. References
Reformierte Kirche Kecskemét

Die Reformierte Kirche ist ein Kirchengebäude in der ungarischen Stadt Kecskemét. Die Kirche befindet sich im Zentrum der Stadt am Szabadság tér 7. Geschichte Die reformierte Kirchengemeinde in Kecskemét hatte eine Kirche aus Holz, die im Oktober 1678 völlig abbrannte. Damals war Ungarn unter türkischer Herrschaft und die Türken erlaubten es den Stadtbewohnern nicht, eine neue Kirche aus Stein aufzubauen. Aber Kecskemét bekam schließlich doch die notwendigen Erlaubnisscheine dazu. Mit den Bauarbeiten der neuen Kirche wurde im Jahr 1680 angefangen und die festliche Einweihung fand vier Jahre später statt. Das Innere war farblich reich gestaltet, aber später wurde es im Rahmen von Umbauten weiß gestrichen. Der 53 Meter hohe Turm wurde im Barockstil gebaut. Am 8. Juli 1911 wurden viele Gebäude in der Stadt von einem starken Erdbeben beschädigt, darunter auch diese Kirche. Aber die Kirche wurde wiederaufgebaut und im Jahr 1988 mit einer Turmuhr ausgestattet. Glocken Die Kirche hat vier verschiedene Glocken: Rákóczi-Glocke (2000 kg) Szappanos-Glocke (980 kg) Koháryszentlőrinci-Glocke (590 kg) Kleinglocke (74 kg) Weblinks Website der Kirchengemeinde (ungarisch) Kecskeméti Református templom. Stadt Kecskemét, abgerufen am 27. März 2023 (ungarisch).
Barátúri-tó

A Barátúri-tó mesterséges állóvíz a Baranyai-hegyhát egyik völgyében. Záportározónak építették, fő rendeltetése, hogy a Baranya-csatorna felső szakaszáról, illetve a másik irányból a Kaszánya-patakon érkező árvizektől megóvja az alatta fekvő területeket, településeket. Ezenkívül a helyiek a turisztikai és egyéb hasznosítását is tervezik. Nevének eredete A tározó elnevezésére 2018 januárjában hirdetett pályázatot a Baranya Megyei Önkormányzat, a Dél-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság és a két érintett település, Magyarhertelend és Magyarszék. A győztes javaslatot, amelyet egymástól függetlenül egy barátúri és egy pécsi pályázó is beküldött, több mint száz névötlet közül nyelvi előszűrés után választotta ki az avatásig a vízügyi vezetőkből és helyi polgármesterekből álló zsűri. A név Magyarhertelend községrészére, Barátúrra utal, amelynek területén a tó nagyrészt elterül. Története Miután az állóvíz létrehozását megelőző évtizedben a szélsőséges időjárás következményeként gyakran fordultak elő a vidéken rövid ideig tartó, de heves esők, amelyek elöntéseket, jelentős károkat okoztak, szükségessé vált egy árvízcsúcs-csökkentő tározó megépítése, amely kezelni tudja ezeket a nehezen előrelátható, gyors lefolyású árvizeket, és így megóvja az alatta elterülő részeken élő mintegy négyezer lakót is. A tó előkészítése és megépítése az Országos Vízügyi Főigazgatóság és a Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság konzorciumának „Záportározó építése a Baranya-csatorna vízgyűjtőjén” elnevezésű, európai uniós támogatású projektjeként, közel kétmilliárd forintból valósult meg 2016-2019 között. Az avató-névadó ünnepséget 2019. július 11-én tartották, az üzemvízszintjét a Barátúri-tó 2020 februárjában érte el. Leírása A tó egy északi és egy déli medencére osztható, közöttük a választóvonalat egy mélyen benyúló félsziget képezi, amelynek a végén az eredeti növényzetből meghagyott nagy fa áll. A záportározó az év nagy részében, vagyis a 151 méteres (mBf) üzemvízszintjekor 28 hektáros vízborítású, és ilyenkor 410 000 m³ vizet tartalmaz. Áradáskor azonban ez 870 000 m³-rel megnövelhető, amivel a tó 153 méteres (mBf) szinten eléri az 53,5 hektáros felszíni területet és az 1 280 000 m³ kapacitást. A tározó hossztöltéses kialakítású, a 2600 méteres hossztöltésen lévő 60 méter szélességű oldalbukón keresztül ömlik a tározótérbe a Baranya-csatorna többlet vízhozama. Hasznosítása A legfőbb szerepe árvízvédelmi, de komplex hasznosítású tóként a fürdésre, vízi sportokra, horgászatra és egyéb gazdasági célokra való használatát is tervezik. Jegyzetek
Мечек

Мечек (на унгарски: Mecsek) е нископланински масив в Югозападна Унгария. Простира се от запад на изток на протежение около 55 km, ширина до 20 km и е разположен в междуречието Дунав – Драва. На северозапад постепенно се понижава във възвишението Желичег (359 m), на североизток – във възвишението Вьолтшег (300 m), а на юг – във възвишението Бараня. Максимална височина връх Зенгьо (682 m), издигаш се на около 10 km североизточно от град Печ. Изграден е основно от варовици, мергели и пясъчници, в които има силно развити карстови форми. Разработват се находища на каменни въглища (Комло) и уранова руда (Кьовагосьольош). На юг текат реки от басейна на Драва (Окар, Печ и др.), на север – десни притоци на Капош и Шио, а на изток – десни притоци на Дунав (Карашица и др.). По-високите му райони са заети от дъбови и букови гори, а ниските части на склоновете му – от овощни градини и лозя. В централната му част е разположен балнеологичният курорт Шиконда-Дьодфюрдьо, а на южното му подножие – големият град Печ. Източници
Montes Mecsek

Mecsek (pronunciado /ˈmɛt͡ʃɛk/; en serbocroata: Meček / Мечек; en alemán: Metscheck) es una cadena montañosa en Hungría meridional. Está situado en la región de Baranya, en los condados de Baranya y de Tolna, al norte de la ciudad de Pécs. Geografía Las montañas cubren una superficie de aproximadamente 500 km². El pico más alto en la cadena montañosa es el Zengő (literalmente se traduce como "resonante"), que tiene una altura de 682 metros. Mecsek es rico en minerales, incluido el uranio, comparado con otros territorios de Hungría. El clima es mixto y representa elementos de los climas mediterráno y el continental. En el territorio viven entre veinte y treinta especies de plantas que son desconocidas en otras partes de la Llanura Panónica. Partes Mecsek se divide en dos partes: Mecsek oriental Mecsek occidental Asentamientos Véase también Geografía de Hungría
Mecsek

Le Mecsek (hongrois : Mecsek [ˈmɛtʃɛk] ; allemand : Metscheck ; croate : Meček ; serbe : Мечек) est un massif collinéen situé au nord de Pécs dans les collines de Transdanubie. Son point culminant est le Zengő (682 m). Liens externes Ressources relatives à la géographie : European Nature Information System Natura 2000 World Database on Protected Areas Portail de la montagne Portail de la Hongrie
Mecsekgebergte

De Mecsek ([ˈmɛtʃɛk]) is een ongeveer 45 kilometer lange bergrug in het zuidwesten van Hongarije in het comitaat Baranya, direct ten noorden van de stad Pécs. Geografie Het Mecsekgebergte beslaat een oppervlakte van ongeveer 500 km2. De bergketen is 10 tot 15 km breed, loopt van westzuidwest naar oostnoordoost en ligt ongeveer 60 km ten westen van de Donau. Een aantal bergen komt boven de 600 m, met als hoogste punt de 692 m hoge Zengő (wat letterlijk "resonerend" betekent). Het Mecsekgebergte ligt te midden van een vlakke omgeving en is ondanks zijn betrekkelijk geringe hoogte een markante verschijning. Bij goed zicht kan men vanuit het gebergte wel tot 100 km ver kijken. Het Mecsekgebergte bestaat uit een plateauvormig gebied van bergen met een gebroken, gevouwen structuur. De basis is kristallijne rots met daarboven kalksteen en dolomiet uit het Trias en het Jura. Formaties uit het Tertiair vormen het belangrijkste gedeelte. Het gebergte wordt verdeeld door een breuklijn die van het noordwesten naar het zuidoosten loopt. Het oostelijke gedeelte bestaat voornamelijk uit hoge ruggen van sedimentair gesteente. Het westelijke gedeelte heeft omvangrijke kalksteenplateaus en gedeelten waar zandsteen overheerst, daterend uit zowel het Perm als het Trias. In het kalksteenplateau komen belangrijke karstfenomenen voor. In vergelijking met andere gebieden in Hongarije is het Mecsekgebergte rijk aan mineralen (waaronder uranium). Er heerst een overgangsklimaat met mediterrane en continentale elementen. Het gebied herbergt 20 à 30 plantensoorten die onbekend zijn in andere delen van het Karpatenbekken. Op een aantal bergtoppen bevinden zich burchten, bijvoorbeeld bij Pécsvárad en bij Zengővárkony. De hogere gebieden zijn bedekt met loofbos. Bijzonder zijn de op meer plaatsen aanwezige kastanjebossen, zoals het 28 hectare grote woud bij Zengővárkony, die in deze vorm nog maar op weinig plaatsen in de wereld te vinden zijn. Bekend zijn verder de rotsformaties van de Jakab-hegy (Jakobsberg; 592 meter) en de watervallen in het dal van Melegmány. Politieke en culturele geschiedenis Het Mecsekgebergte was het tafereel van hevige gevechten tijdens de Hongaarse Opstand van november 1956 tussen Hongaarse eenheden (de "Onzichtbaren van de Mecsek" genoemd) en de binnenvallende Sovjetstrijdkrachten.
Mecsek

Mecsek – pasmo górskie o wysokości ponad 600 m n.p.m. na południu Węgier, na północ od Peczu. Najwyższym szczytem jest Zengő (682 m n.p.m.). Góry zbudowane z piaskowca i wapieni. Występują zjawiska krasowe. Zbocza porastają lasy liściaste, na południowych stokach sady i winnice. Obecne źródła mineralne, rudy uranu i węgla kamiennego. Miejscowości w górach Mecsek: Abaliget, Komló, Orfű, Pécsvárad, Sikonda. Przypisy
Мечек

Ме́чек (венг. Mecsek) — горный массив в южной Венгрии. Расположен в медье Бараня, к северу от города Печ. Горы занимают площадь около 500 квадратных километров. Наивысшая точка — Зенгё, 681 м. Климат гор смешанный, между средиземноморским и континентальным климатом. На территории горы произрастает 20-30 видов растений, которые эндемичны для этих гор и неизвестны в других частях Карпатского бассейна. Сложен известняками, мергелями, песчаниками, вулканическими породами; развит карст. Месторождения каменного угля. Верхние части склонов гор покрыты дубовыми и буковыми лесами, в нижних частях склонов — сады, виноградники.. В окрестностях Мечека — бальнеоклиматический курорт Шиконда. Развит туризм. До Второй Мировой войны, здесь проживало много выходцев из Южной Германии, Мечек был частью региона, известного под названием Швабская Турция. Примечания
Мечек

Мечек (мађ. Mecsek) је планински ланац у јужној Мађарској. Налази се у региону Барање, северно од града Печуја. Етимологија Мађарски топоним „Мечек“ потиче од надимак имена Михаљ (Миклош). Првобитно се примењивало само на брда поред Печуја.Први писани помен потиче из 1536. године, од стране приватног секретара Марије Хабзбург, Миклоша Олаха. Према другој теорији, Мечек потиче од речи „кречњак“. Друга теорија је да је неплодан, кречњачки предео дао планини име. Али се не може искључити да планина потиче од личног имена Михаљ. У турско доба, планина се помињала као ’’„Ферава”’’. Географија Планине покривају површину од приближно 500 km². Највиши врх у планинском венцу је Зенге (дословно се преводи као „резонантни“), који има надморску висину од 682 метра (2.238 стопа). Мечекска брда се састоје од платоа, блоковских планина са сломљеном, набораном структуром. Њихова основа је кристална стена вариског порекла, надвишена тријаским и јурским кречњаком и доломитским и терцијарним формацијама које чине главни блок. Планине су подељене структурним раседом који се протеже од северозапада ка југоистоку. Источни део се састоји углавном од високих гребена седиментних стена. Запад има простране кречњачке платое и подручја у којима доминирају пешчари пермско-тријаског периода. На кречњачким платоима налазе се важни крашки феномени. Мечек је богат минералима (укључујући уранијум) у поређењу са другим територијама Мађарске. Клима је мешовита и представља елементе медитеранске и континенталне климе. Територија је дом за 20-30 биљних врста које су непознате у другим деловима Карпатског басена. Највиши врхови Референце Литература Kordos L. – Jakucs L., Gádoros M., Tardy J.: Magyarország barlangjai (Gondolat, 1984) Antal Sándor: Földtan IV: Magyarország szerkezeti és regionális földtana. Budapest: Műszaki Kiadó. 1985. ISBN 963-10-6607-X Hunyadi László. Földtan III – Általános földtörténeti ismeretek. Műszaki Kiadó (1979). ISBN 963-10-2959- x Спољашње везе Mecsek.lap.hu – Linkgyűjtemény Mecsek-1956-History A Mecsek állatvilága www.mecsekerdo.hu Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (12. април 2008) Kisújbánya és a régió földrajza Négy évszak a Mecsekben (album) – Национални парк Дунав-Драва Mesébe illő falucskák a Mecsekben
Мечек

Мечек (угор. Mecsek) — гірське пасмо в Південній Угорщині (висота — понад 600 м), колишній острів доісторичного Паннонського моря. Гори займають площу близько 500 км ². Найвища гора — Зенгьо — 682 м. Клімат змішаний і являє собою суміш середземноморського і континентального клімату. На території Мечек поширені 20-30 видів рослин, які ендемічні для цих гір та невідомі в інших частинах Карпатського басейну. Галерея
Faluház

Das Faluház (deutsch Dorfhaus) ist ein Wohnhaus im Stadtteil Óbuda im III. Bezirk von Budapest. Mit 884 Wohneinheiten und mehr als 3000 Einwohnern ist der Plattenbau das größte Wohngebäude Ungarns. Lage und Beschreibung Das Faluház liegt im Zentrum Óbudas an der Westseite des Flórián tér, knapp einen Kilometer von der Árpádbrücke entfernt. Es bildet einen eigenen Häuserblock, der von Osten von der Szőlő utca, von Westen von der Solymár utca, von Süden von der Kiscelli utca und von Norden von der Vörösvári út begrenzt wird. Die Adresse lautet Szőlő utca 66–94; an dieser Straße befinden sich die Haupteingänge und ein Parkplatz. Das Gebäude ist 315 Meter lang und hat zehn Geschosse mit insgesamt 43.500 m² Wohnfläche. Der Großteil der Wohnungen sind Eigentumswohnungen. Im Erdgeschoss befinden sich neben Garagen kleine Gewerbe und Läden, die durch Säulen und einen schmalen Gang von der Straße getrennt sind. Das Faluház hat keine Balkone, sondern Loggien, sodass eine nahezu bündige Fassade entsteht. Diese war ursprünglich grau, wurde aber im Zuge der Renovierung 2009 weiß, grün und blau gestrichen. Sie gleicht seitdem einem Pixelbild, für das ein Foto von Weintrauben als Vorbild gedient haben soll. Geschichte Das Faluház wurde 1970 in Plattenbauweise gebaut. In dieser Zeit erlebte der Óbuda einen grundlegenden Wandel, als viele der alten und nicht isolierten Häuser den größeren und moderneren Plattenbauten weichen mussten. Zu den ersten Bewohnern zählten vor allem Werft- und Textilarbeiter. Nach dem politischen Systemwechsel ging das Wohneigentum in den 1990er-Jahren vom Staat auf die Bewohner über. Das Gebäude war ursprünglich auf eine Nutzungsdauer von 50 bis 60 Jahren ausgelegt. Trotz einer ersten Sanierung 2003, seit der die Räume eigene Heizungsregler haben, entwickelten sich die schlechte Wärmedämmung und die hohen Heizkosten allmählich zu einem Problem für die Bewohner. Ab 2006 wurde daher die Renovierung des Gebäudes geplant, die zwischen Juli und Dezember 2009 innerhalb von sechs Monaten unter Leitung des Architekten Gábor Szokolyai durchgeführt wurde. Dabei wurden unter anderem eine zehn Zentimeter dicke Außendämmung, neue Kunststofffenster und Sonnenkollektoren mit einer Fläche von 1500 Quadratmetern am Gebäude angebracht. Dadurch reduzierten sich die Heizkosten für die Bewohner um die Hälfte und die Kosten für Warmwasser um etwa 30 Prozent. Die Renovierungskosten in Höhe von 1,2 Milliarden Forint wurden großteils von der Europäischen Union, der Bezirksverwaltung und dem Staat getragen. Der Eigenanteil der Wohngemeinschaft betrug 27 Prozent. Das Projekt weckte auch außerhalb Ungarns Interesse; so besichtigte 2010 eine Delegation aus Aserbaidschan das Faluház. Literatur Arne Hübner, Johannes Schuler: Architekturführer Budapest. DOM Publishers, Berlin 2012, ISBN 978-3-86922-157-1, S. 165. Weblinks Website des Bauprojekts (ungarisch, englisch; archivierte Version vom 3. Mai 2012 im Internet Archive) Einzelnachweise
Budapesti Sertésközvágóhíd

A Budapesti Sertésközvágóhíd egy 20. század elején létesült, mára már megszűnt nagy élelmiszeripari üzem. Egyik épületében működött 1974 és kb. 2010 között a Húsipari Múzeum. Története Budapesten, a IX. kerületi Soroksári úton 1872-ben nyílt meg a Budapesti Marhaközvágóhíd. Míg a marhavágóhíd az Összekötő vasúti híd (népnyelven még: Déli összekötő vasúti híd) vonalától (az ún. Összekötő vasúttól, ez mai néven a Kőbánya felső–Kelenföld szakaszt jelenti) északra épült fel, 1895-ben tervezet készült ettől délre egy sertésvágóhíd megépítésére. Így a Ferencvárosi rendező pályaudvar közvetlen szomszédságában, a mai Külső Mester utca és a Gubacsi út közötti részen 1897 és 1902 között fel is épült Budapest új, nagy sertésvágóhídja, és 1902. május 1-jén már meg is nyitotta kapuit. Tervezője Mihályik István székesfővárosi mérnök, kivitelezője Kubinyi Imre székesfővárosi mérnök volt. 1930 és 1932 között nagy méretű csarnokot építettek a telepen Münnich Aladár tervei szerint. Később hűtőháza, és új raktárháza is épült, a , vágócsarnokot pedig átépítették. Mindhárom munkát Wossala Sándor tervei alapján végezték. A sertésvágóhíd fénykorában naponta átlagosan 5000 házi sertés vágására került sor. Az üzem területén működött az Országos Húsipari Kutatóintézet, majd 1974-től a Húsipari Múzeum is. Közel 100 évnyi fennállás után, a rendszerváltást követően számolták fel az üzemet. Épületeit néhány kivételével 2001-ben elbontották: a Gubacsi úti oldalon egy régi irodaépület, a műemléki védelem alatt álló 20. század eleji díszes víztorony, valamint az 1932-ben átadott csarnok menekült meg. Érdekesség, hogy ekkoriban került sor a Külső Mester utca megépítésére is. A parlagon hagyott telekre ezt követően nem épült semmi. Napjainkban egy része a Volánbusz autóbusz-parkolójaként funkcionál. A telep kiterjedt iparvágány hálózattal rendelkezett. Az összekötő vágány a mai Külső Mester utca nyomvonalát keresztezve kapcsolódott a Ferencvárosi rendező pályaudvarhoz. Képtár Jegyzetek Források Kollin Ferenc: Budapesti üdvözlet, Helikon Kiadó, Budapest, 1983, ISBN 963-207-595-1, 201. o. https://index.hu/belfold/budapest/2014/07/11/kisertetvagohid_a_gubacsi_uton/ https://www.origo.hu/foto/20150716-elhagyott-epuletek-budapesten.html http://urbexbp2016.blogspot.com/2016/05/kerites-ugyan-mar-egy-gyonyoru.html https://viztorony.hu/h/budapest/30.html További információk Fekete-fehér fényképek a 20. század első feléből Magyar gyárak a millennium korában – Közvágóhíd – Youtube.com (a film mindkét vágóhíddal foglalkozik; érdekessége, hogy színes fényképek vannak benne a díszes eklektikus épületekről, vélhetően az 1990-es évekből, a vágóhíd elbontása előtti időből) Kapcsolódó szócikkek Budapest elpusztult nevezetes épületeinek listája Budapesti gyárak listája
Будапеща Арена

Будапещенската спортна арена „Ласло Пап“ е спортен център в Будапеща, Унгария. Най-голямата арена в цялата страна носи името на боксьора Ласло Пап и е с капацитет 12 500 души. В нея често се провеждат концерти.
Papp László Budapest Sportaréna

Papp László Budapest Sportaréna est une salle omnisports située à Budapest en Hongrie et créée en 2001. C'est la plus grande salle de Hongrie avec une capacité de 12 500 places. Initialement appelée Budapest Sportaréna, elle prend son nom actuel le 28 mai 2004 en l'honneur de László Papp, boxeur hongrois triple champion olympique. Histoire Avant, à cette place, se tenait le Budapest Sportcsarnok, édifié en 1982, qui avait la même capacité que la Papp László Budapest Sportaréna, et qui avait accueilli en 1982 le Championnat du monde de handball féminin ainsi que la finale de la Suproligue de basket-ball masculin entre le Cibona Zagreb et le Žalgiris Kaunas. Événements Parmi les événements sportifs s'étant tenus dans l'Aréna, on trouve : Championnats d'Europe de patinage artistique 2004 Championnats du monde d'athlétisme en salle 2004 Championnat d'Europe de futsal 2010 Championnat d'Europe féminin de basket-ball 2015 Championnats du monde de judo 2017 Ligue européenne féminine de volley-ball 2018 (Ligue d'or, phase finale) Championnats du monde de lutte 2018 Phase finale de la Fed Cup 2020 Handball Championnat d'Europe féminin de handball 2004 Championnat d'Europe féminin de handball 2014 Final-four de la Ligue des champions féminine de l'EHF de 2014 à 2022 Galerie Notes et références Annexes Articles connexes László Papp Budapest Sportcsarnok Liens externes (hu) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du sport Portail de Budapest
Papp László Budapest Sportaréna

De Papp László Budapest Sportaréna, ook bekend als de Budapest Sports Arena of lokaal alleen Arena is een multifunctionele indoorarena in het district XIV van Boedapest, Hongarije. Het is na de New Budapest Arena de grootste evenementenhal van het land en is vernoemd naar de Hongaarse bokser László Papp. De locatie biedt plaats aan maximaal 12.500 personen in de grootste concertconfiguratie, tot 11.390 voor boksen en 9.479 voor ijshockey. Een langeafstandsbusstation bevindt zich onder het gebouw. Geschiedenis De bouw van de arena begon op 30 juni 2001, nadat de originele Budapest Sportcsarnok, gebouwd in 1982, op 15 december 1999 op dezelfde plaats afbrandde. De sporthal was binnen anderhalf jaar klaar en de openingsceremonie vond plaats op 13 maart 2003. Sinds 28 mei 2004 draagt de arena de naam van de Hongaarse bokser László Papp en staat officieel bekend als Papp László Budapest Sports Arena.
Budapest Sports Arena

A László Papp Budapest Sports Arena, ou Budapest Sports Arena (em húngaro Budapest Sportárena), é um ginásio esportivo multi-uso, localizado em Budapeste, capital da Hungria. A maior arena do país. Sua capacidade é de 12.500 pessoas, dependendo do evento. É constantemente usada para shows musicais. JRC A grande arena se localiza em um complexo onde também está o JRC Ice Hall, um ginásio menor, com capacidade para cerca de 6.000 pessoas, que também recebe eventos esportivos e concertos. Referências