NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
O.Z.O.R.A.

Le festival Ozora, stylisé O.Z.O.R.A., est un festival d'art et de trance psychédélique, organisé dans le village hongrois d’Ozora. Histoire Le festival a eu lieu chaque année depuis 2004, dans un domaine d'Ozora, près du petit village de Dádpuszta. Le premier festival de musique moderne organisé dans Ozora s'appelait Solipse et a lieu au cours de l'éclipse solaire du 11 août 1999. Solipse n'a pas de suite jusqu'à ce que le premier Ozora Festival ait lieu en 2004. Le festival d'Ozora est l'un des deux festivals de trance psychédélique les plus importants de Hongrie (l'autre étant le festival Solar United Natives), et l'un des plus grands festivals de trance psychédélique dans le monde. Depuis 2016, il attire chaque année près de 60 000 personnes, semblable au Boom Festival au Portugal et à Antaris Project en Allemagne, qui touche également plus de 40 000 visiteurs chaque année. En raison de son succès, plusieurs évènements rattachés au festival Ozora ont eu lieu dans plusieurs autres pays tels que Paris en France et São Paulo au Brésil. Accueil Ozora est considéré comme l'un des « principaux festivals » dans le monde, « l'un des plus grands rassemblements de trance et de musique psychédélique au monde », et selon Trax Magazine « le principal hub de la culture psytrance en Europe ». La Dernière heure a comparé Ozora à un « Tomorrowland écologique avec l'atmosphère Peace & Love d'un Woodstock du 21e siècle ». Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Ozora Festival » (voir la liste des auteurs). Annexes Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la musique électronique Portail des arts du spectacle Portail de la Hongrie
Festival Ozora

Festival Ozora, stilizovan kao O.Z.O.R.A., je godišnji psihodelični festival trance i umetnosti koji se održava u mađarskom gradu Ozora. Istorija i razvoj Festival se od 2004. godine održava na imanju u Ozori, u blizini malog sela Dadpusta. Prvi festival moderne muzike održan u Ozori nazvan je Solips i održan je za vreme Sunčevog pomračenja 11. avgusta 1999. godine. Solipse nije dobio nastavak sve do prvog Ozora festivala 2004. godine. Ozora festival je jedan od dva značajna festivala psitrance u Mađarskoj i jedan je od najvećih psihodeličnih trance festivala u svetu. Od 2016. godine godišnje privuče blizu 60.000 ljudi. Zbog svog uspeha, nekoliko jednodnevnih spin-off-ova sa festivala Ozora održano je u nekoliko drugih zemalja, kao što su Japan (Tokio), Francuska (Pariz) i Brazil (Sao Paolo) . Galerija Spoljašnje veze Zvanični veb-sajt O.Z.O.R.A. Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (9. август 2020) Reference
Erzsébetliget Theatre

The Erzsébetliget Theatre (Hungarian: Erzsébetligeti Színház) is a theatre in Mátyásföld, Budapest. History The English-Hungarian indie rock band, Dawnstar, played three shows at the theatre in 2006. The third concert was part of Feró Nagy's Rock Klub. In 2015, the Hungarian rock band Quimby played a show at the theatre. In 2017 the 28th Junior National Dance festival was held at the theatre by the Táncpedagógusok Országos Szövetsége. In 2017, the second Vingardium Borliget festival was held at the premises of the theatre. Gallery References External links Official home page of the Erzsébetliget Theatre
Teatro di Erzsébetliget

Il teatro di Erzsébetliget (in ungherese Erzsébetligeti Színház) è un teatro di Budapest. Storia L'edificio in cui oggi risiede il teatro di Erzsébetliget presenta una struttura ad un piano con una serie di archi sul lato dell'ingresso e fu costruito nel 1953-1954 su progetto degli architetti Gyula Mészáros e László Wágner come palestra della accademia militare Ferenc Rákóczi, utilizzo testimoniato dai bassorilievi del muro esterno raffiguranti attrezzature e simboli sportivi. La palestra funzionò fino al 17 febbraio 1958, anno in cui il Ministero della Difesa ungherese decise di chiudere l'accademia militare. L'utilizzo della palestra come teatro risale invece alla trasformazione che ne fecero le truppe sovietiche di stanza in Ungheria, che nel periodo che va dal 1956 al 1991, lo trasformarono gradualmente aggiungendo un palcoscenico meccanizzato, un impianto di illuminazione, uno schermo cinematografico mobile e un sistema audio centrale. Poco prima della loro partenza, la sala che vantava una capienza di 750 è stata acquistata nel 1991 dopo lunghe trattative ed attrezzata con nuovi posti a sedere, pavimenti in parquet, moderne apparecchiature antincendio e una sala riunioni. Nel 1998 la struttura prese il nome attuale di Teatro di Erzsébetliget e nel 2004 il Comune acquistò anche l'ala dell'edificio adiacente al teatro, utilizzata in precedenza come refettorio militare. L'edificio è oggi sede di numerosi eventi culturali ed ospita spettacoli teatrali, concerti di musica pop, musica colta, musica rock e jazz, festival, concorsi, programmi all'aperto, mostre d'arte - sia per un pubblico adulto che per bambini. Qui vengono organizzati anche programmi di vari club e organizzazioni non governative, conferenze educative, simposi, balli di fine anno, giornate scolastiche, conferenze decorative e concorsi. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Teatro di Erzsébetliget Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kulturliget.hu.
Gulyó-öböl

A Gulyó-öböl egy magyarországi öböl Dunabogdánynál, a Szentendrei-Duna egyik öblözete. 2015 óta az öbölben kerül megrendezésre minden év augusztusában a dunabogdányi Duna-átúszás, melynek fővédnöke Kemény Dénes egykori magyar válogatott vízilabdázó és szövetségi kapitány, valamint Schuszter Gergely, a város polgármestere. Elhelyezkedése Az öböl a dunabogdányi szabadstrand közvetlen környezetében helyezkedik el, a 11-es főút-tól északra 150 méterre. Az öböllel szemben, a folyóág másik oldalán Kisoroszi található. Az öböl környezetében különböző éttermek, egy élelmiszerbolt, kemping, valamint egy művelődési ház is található. Megközelítése Autóval - Budapestről a 11-es főúton végighaladva, Dunabogdányban a Kossuth Lajos út, valamint a Strand utca kereszteződésénél kell lehajtani a Duna felé. Tömegközlekedéssel - Budapestről az Újpest-Városkapu autóbusz-állomástól induló 880-as buszjárattal. Jegyzetek
Szeged Nova

A Szeged Nova a Dél-Alföld második legnagyobb, korszerű bevásárlóközpontja. A név eredete A Szeged Nova latin kifejezés valójában a magyar Újszeged szóval függ össze. Tehát a Szeged szó a Szegedet, a nova szó pedig az Új szót jelképezi (összesítve tehát a magyar Újszeged szó bújik meg benne). Ennek két lehetséges értelme is van: vagy azért kapta a nevét mert Újszegeden nyílt meg, vagy pedig azért mert egy új modernebb épülettel gazdagodhatott Szeged, ezek megmagyarázzák hogy miért nyújtott a vásárlói közösségnek innovatív élményeket. Története Az Árpád Vezér Nevelőotthon közel 65 éves múltra tekint vissza. Elődjét, az Árpád Vezér Nevelőotthont Rantal János alapította 1959-ben. A Dél-Alföld legnagyobb nevelőotthonaként működött 2011-ig, amikor is új helyre költözött. 2012 márciusában röppent fel a hír, hogy a napfény városában Szegeden 124,19 millió forintos fizetéssel elkezdi építteti az ECE cégcsoport Magyarország legelső Nova üzletközpontját. 2013 októberében hirdették ki a komplexum külső homlokzatának kialakításával megbízott fővállalkozót aki a budapesti Szántó és Mikó Építészek Kft. volt. A bevásárlóközpont külsejével igazodik a hely szelleméhez, s őrzi a nevelőotthon múlt néhány homlokzati elemét is. Magát az üzletközpontot 2012 májusában kezdték építeni, majd 2014 novemberében adták át a vásárló közönségnek. Elhelyezkedése A Szeged Nova a Szőregi út és a Thököly utca kereszteződésében helyezkedik el. Közúton több irányból is megközelíthető, tömegközlekedési szempontból azonban nem túl jó helyen fekszik. Az üzletközpont környékén csak néhány vasút és autóbusz járat közlekedik. Szolgáltatások A Szeged Nova 1 szintjén mintegy 39 üzlet található illetve egy 212 férőhelyes mélygarázs is üzemel az épület alatt. Az épület nyugati részén CBA Príma szupermarket, óraboltok és további üzletek találhatók. Az északi részén Rossmann drogéria illetve hazai és nemzetközi divatcégek képviseltetik magukat. A déli oldalán egy 2560 négyzetméteres Nova cukrászda és kávéház mellett könyv- és cipőáruház és gasztronómiai különlegességeket értékesítő vendéglátóipari egységek vannak jelen. Üzletek További információk Honlap
Domus Áruház

A Domus Áruház Budapesten, a XIII. kerület Róbert Károly krt. 67. szám alatt volt található. Az áruház az 1980-as években a Domus Lakberendezési Áruház Vállalat által üzemeltetett országos áruházlánc legnagyobb egysége volt. Története Az egykori Bútorértékesítő Vállalat részeként mint a korszak legnagyobb, legkorszerűbb magyarországi áruháza nyitotta meg kapuit 1974 májusában. A tízezer négyzetméter alapterületű Domus Áruház tervezését megelőzte a korszerű svédországi bútoráruházak tanulmányozása. Az épületet az Iparterv két munkatársa, Reimholz Péter és Lázár Antal tervezte. A négyszintes áruházat személyliftekkel és mozgólépcsővel szerelték fel. A nyitáskor úgy tervezték, hogy az áruház területén raktározás ne legyen, a vásárló minta után választhassa ki a megvásárolni kívánt bútort, amelyet azután a rákospalotai raktárból szállítanak. A raktárkészletet a szinteken elhelyezett úgynevezett R 10-es számítógép rendszeren keresztül tudták folyamatosan nyilvántartani és ellenőrizni. Az áruház eladói divatos formaruhában dolgoztak, melyet később az ország többi Domus áruházában is bevezettek. Az áruválasztékot illetően a hazai bútorgyárak összes termékén kívül monopolcikkek is voltak, amelyek kizárólag a Domus Áruházban voltak megvásárolhatók. A nyitás idején 80% volt a hazai termék, 20% az import, melyek többségében jugoszláv, lengyel, román, cseh, NDK, osztrák, NSZK, olasz és skandináv bútorok voltak. A bútorokon kívül lámpatestet, szőnyeget, bútorszövetet, függönyt, kerámiát, porcelánt, üvegtárgyat, tapétát és egyéb lakásfelszerelési cikkeket is árusítottak. Az áruház 2011 nyarán bezárt. Az áruház 2. emeletét ketrecfoci pályává alakították át 2021 novemberében, jelenlegi neve Domus Foci. 2022-ben az épület földszintjén megnyílt a DIEGO áruház. 2024 év elején megnyílt a SzenZa bútoráruház az épület 1. emeletén. A Best Bútor 2024 augusztusában nyitotta meg új üzletét az egykori Domus Áruház 3. emeletén, 2000 m² alapterületen. Ezzel az áruház ismét teljes alapterületén működik. Jegyzetek Források Ez a divat, 1974. XXVII. évfolyam 2. szám.
Rónay-kúria (Kiszombor)

A Rónay-kúria klasszicista kúria Csongrád-Csanád vármegyében, a Makói járásban. Története Az épületet 1835 körül építették, klasszicista stílusban. Tervezőjét nem ismerjük, Giba Antal Csanád vármegyei földmérő nem lehetett, mert abban az időben Csanád és Torontál vármegye két külön világot jelentett, és a Rónay család tagjai Torontál székhelyének, Nagybecskereknek tisztségviselői voltak. Ebben az időben ott működött a kitűnő felkészültségű földmérő, Szathmáry Sámuel, aki 1829-ben kilenc csatlakozó szelvényen készítette el a Maros vízrajzi térképét. Valószínűleg ő tervezhette a kiszombori klasszicista kúriákat és magtárakat. Az államosított kúriát 1955-ben az Áfész kapta meg, és vendéglőnek alakította át (Gólyafészek Vendéglő). A homlokzati ablakok és nyílások megmaradtak, az északi falon négy újat készítettek a vendéglői konyha kialakítása végett. A konyha utólagos hozzáépítés. A funkcióváltozás miatt a régi bejáratot beüvegezték. Az alaprajzi elrendezésben nagy változás nem történt, csupán a kevésbé érzékeny északi részen helyeztek el néhány mellékhelyiséget és vizesblokkot. A kémények megmaradtak. Eredetileg az árkádos keleti homlokzat boltívei nyitottak lehettek, mellvéddel ellátva, a középsőn lépcsőfeljáróval. A vendéglői átalakítás a nyugati frontnak az arányain is rontott. Leírása A homlokzati díszítések nemesen egyszerűek. Az óriási légterű tetőtér kétszintes, és a külső tér harmonikus arányaival összhangban áll. A keleti homlokzat boltívei nyitottak, mellvéddel ellátva, a középsőn lépcsőfeljáróval. Az épületnek ez a legarányosabban megtervezett része. A nyugati homlokzat középrizalitos, timpanonnal ellátva, itt a földszinti és emeleti ablakok ívesek. Az épület háromtraktusos alaprajzi elrendezése átgondolt szerkezetű, felépítése szimmetrikus és tisztán egyszerű. Az épületet 2005-ben felújították, ismét régi formáját mutatja, és vendéglőként funkcionál, Rónay kúria Archiválva 2018. március 21-i dátummal a Wayback Machine-ben néven. További információk Rónay kúria étterem Archiválva 2018. március 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Források http://muemlekem.hu/muemlek?id=3398 http://www.kiszombor.hu/kiszomborrol.html http://www.ronaykuria.hu/ Archiválva 2018. március 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
Rónay-kastély (Kiszombor)

A Rónay-kastély romantikus épület Csongrád-Csanád vármegyében, a Makói járásban. Története Volt Rónay-kastély, romantikus, épült 1858 körül. Leírása Földszintes, nagy belmagasságú terekkel, nyugati rövid oldalán háromszintes, bástyaszerű torony. Parkját kiirtották a kommunizmus alatt. Jegyzetek Források http://www.kiszombor.hu/ronay-kastely.html http://www.kiszombor.hu/kiszomborrol.html
Gyula-László-Gymnasium und -Grundschule

Das Gyula-László-Gymnasium und -Grundschule (ungarisch László Gyula Gimnázium és Általános Iskola) sind eine Bildungseinrichtung in Budapest, XV. Budapester Bezirk, der nach dem ungarischen Historiker und Archäologen Gyula László (1910–1998) benannt wurde. Geschichte Das Gyula-László-Gymnasium und -Grundschule gibt es seit 1972 in Budapest. Die Einrichtung wurde ursprünglich als Grundschule gegründet und im Laufe der Jahrzehnte erweitert, um den modernen Bildungsanforderungen gerecht zu werden. Ein wichtiger Meilenstein im Leben der Schule war 1995, als die achtklassige Oberschulausbildung eingeführt wurde. Dies gab den Schülern die Möglichkeit, bereits im Alter von zehn Jahren mit dem Gymnasium zu beginnen. Ein weiterer bedeutender Wendepunkt in der Geschichte der Schule ereignete sich im Jahr 2000, als die Einrichtung den Namen Gyula László annahm. Gyula László, ungarischer Archäologe, Historiker und Professor, der durch seine Forschungen zur Ära der Landnahme bekannt wurde, zeichnet sich nicht nur durch seine wissenschaftlichen Leistungen aus, sondern auch durch seine Bemühungen, die ungarische nationale Identität zu bewahren und das Geschichtsbewusstsein zu kultivieren. Die Aufnahme seines Namens ist von symbolischer Bedeutung, da sich die Schule auch dazu verpflichtet hat, Respekt vor Traditionen und wissenschaftlicher Neugier in der Bildung zu verbinden. Schulleiter Gyuláné Munkácsy (1972–1978) Józsefné Madarász (1978–1992) Istvánné Csonti (1992–2006) Andrea Bäckné Kremm (2006–) Weblinks Offizielle Website
László Gyula Gimnázium és Általános Iskola

A László Gyula Gimnázium és Általános Iskola Budapest XV. kerületében található. Története Az intézményt 1972-ben alapították, 1995-ben elindult a nyolcosztályos gimnázium majd 1999-ben két óvodával bővült (Kavicsos óvoda és Páskom óvoda). Az intézmény 2000-ben vette fel László Gyula történész nevét. Igazgatói Munkácsy Gyuláné (1972-1978) Madarász Józsefné (1978-1992) Csonti Istvánné (1992-2006) Bäckné Kremm Andrea (2006-2025) Marton Margit (2025-) Források Hivatalos weboldal
Gibárti vízerőmű

A Gibárti vízerőmű a Hernád folyó jobb partján, Gibárt község belterületének északi szélén található. Közúton a településen átvezető 39-es főút felől, a központban észak felé leágazva (a Petőfi utcán) érhető el, mintegy 300 méteres letéréssel. Története A gibárti erőmű az ország egyik első vízerőműve volt. Egy korábbi vízimalom helyén építették, kihasználva, hogy ott már volt malomárok, s éppen ezért nem kellett hozzá külön üzemvíz-csatornát építeni. Az erőmű tervezését 1901-ben kezdték meg, 1902-ben építették és 1903-ban adták át. 1903-ban Géptermébe eredetileg két, egyenként 250 kW teljesítményű generátort helyeztek el. Az erőmű együttes legnagyobb teljesítménye 500 kW, közepes teljesítményük 320 kW volt. Tulajdonosa az ÉMÁSZ Nyrt. Ez volt hazánk első olyan vízerőműve, melyet váltóáram termelésére hoztak létre. Különlegessége, hogy még ma is az eredeti fő alkatrészekkel üzemel. A 2019 és 2020 között végrehajtott felújítás során a komplett technológiai rendszert lecserélték, az új, korszerű turbinákkal az erőmű kapacitása közel 1 MW-ra növekedett. Jegyzetek További információk 100 éves a gibárti vízerőmű, 1903–2003; összeáll. Reichardt Sándor; s.n., Miskolc, 2003
Nedeczky-kastély

A Nedeczky-kastélyt Lesencetomaj egykori birtokosa, Nedeczky Károly udvari tanácsos építtette 1752-ben. Lesencetomaj eredetileg a középkor óta a lengyeltóthi Lengyel családnak a tulajdona volt és házasság révén jutott a Nedeczky család kezébe. Barokk stílusú kastély; főbejáraton latin nyelven felirat hirdeti, hogy Nedeczky Károly és felesége, lengyeltóthi Lengyel Krisztina (1710–1756) az építtetők. Az utóbbi asszony Lengyel Miklós (fl. 1706–1726) Somogy vármegyei alispán, nagybirtokos és mártonfalvi Mártonfalvay Magdolna (fl. 1733) lánya volt. A kastély és a birtok a 19. század elején Deym Ferenc altábornagy tulajdonába került, aki az 1848-as szabadságharc idején az osztrák oldalon harcolt, de veszített Guyon Richárddal szemben. 1849 után nyugdíjazták, sírja a tomaji temetőben van. A kastélyt 1854-ben bővítették, majd 1953-ban és 1984-ben is hozzáépítettek. Ma fogyatékosoknak és pszichiátriai betegeknek az otthona. Nagyon szép a parkja. A Nedeczky-kastély parkjában 1800 körül ültetett fák is élnek, köztük mamutfenyő is. Az otthon vezetőjének engedélyével tekinthető meg a kastély és a park. További információk https://web.archive.org/web/20180523062720/http://lesencetomaj.hu/2016/12/a-nedeczky-csalad/
Haller Park (Hungary)

Haller Park is the biggest park in mid-Ferencváros, the 9th district of Budapest, Hungary. It is bordered by Haller utca on the west, Mester utca on the south, Vágóhíd utca on the east, and Óbester utca on the north. As an integrated park, "well behaved" dogs are allowed roam off-leash. Facilities The park has various recreational facilities including ballgame fields, well-designated fully EU-conforming playgrounds, a sledge hill and walkways for strolls. The park is particularly popular with families with children and old people. Some residential buildings are dotted along its border, whereas a small one-storey nursery school and a creche occupy some space in the north of the park. As a response to public concern, a park guard system went operational in May 2008. Flora and fauna Haller Park has numerous tree species: chestnuts, poplars, black poplars, willows, lindens, yews and planes. Birds abound, too: blackbirds, tits, Eurasian blue tits, robins, magpies, pigeons, sparrows and crows. Hedgehogs and squirrels can be seen quite infrequently. References External links Haller Park from Ferencváros municipal website
Jávor-tó

A Jávor-tó (vagy Rekettyés-tó) egy kisebb tavacska a Visegrádi-hegység sűrűjében, Szentendre közigazgatási területén. Története Először 1654-ben tesznek említést róla. Élővilága A növényvilága eléggé sűrű, de az állatvilága is rendszerezett. Eredetileg üdülőtelep lett volna a tó partján, de az élővilág miatt a turisták is ritkán keresik fel. Források Pilis hegység-Pilisszentlászló Zöldkalauz A Jávor-tó a Pilisben Archiválva 2022. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Országalbum További információk Jávor-tó – National Geographic 24.hu A Jávor-tó a Pilisben Digitális Képarchívum
Szent Péter és Pál-templom (Szentendre)

A Szent Péter és Pál-templom vagy közkeletű nevén Péter-Pál-templom Szentendre eredetileg szerb ortodox (Csiprovacska-templom), ma római katolikus templomainak egyike. Története A templomot 1751-ben építették. A Preobrazsenszka szerb ortodox templomhoz hasonlóan ennek sem ismert az építésze és a tervezője. 1856-ban felvette a Szent Péter és Pál-templom nevet, majd 1942-ben a templomot a katolikusok vették át. 1989-ben felújították. 1991-ben II. János Pál pápa is meglátogatta a templomot. 2011-ben Páljános Ervin II. János Pál pápa szobrát felavatták a templom előtti parkban. Áttekintés Jegyzetek Források műemlékem.hu Szentendre város honlapja
Bazilika svatého Štěpána (Székesfehérvár)

Katedrální bazilika svatého krále Štěpána ve Stoličném Bělehradě (maďarsky Székesfehérvári Szent István-székesegyház) nebo též katedrála v Székesfehérváru / Stoličném Bělehradě je římskokatolická katedrála diecéze Stoličný Bělehrad v Maďarsku. Chrám se zasvěcením svatému Štěpánovi uherskému králi, má také titul basilica minor a je chráněn jako kulturní památka. Dějiny V roce 1010 byla dokončena původní bazilika ve Stoličném Bělehradě králem Štěpánem I. Ta však byla zničena během tureckých válek v roce 1601. Nedaleko od ní na kopci jižním směrem se nacházela první panovnická rezidence, palác velkoknížete Gézy, nejstarší část města. To zahrnovalo také gotickou baziliku sv. Petra a Pavla, na jejíž základech byl v letech 1758 – 1768 postaven nový farní kostel székesfehérvárské diecéze v barokním slohu podle návrhu Martina Grabnera. Výstavba byla financována z darů, včetně příspěvku od císařovny Marie Terezie. Ta také v roce 1777 s požehnáním papeže Pia VI. založila zdejší biskupství a kostel byl povýšen na katedrálu. V letech 1805 až 1815 byly navýšeny chrámové věže. V roce 1938 papež Pius XI udělil katedrále titul baziliky minor. Popis Nad portálem se tyčí dvojvěžní průčelí, na jehož římse jsou umístěny sochy svatých uherských králů Štěpána, Ladislava a Emmericha. Obě věže jsou opatřeny hodinami. Chór s oltářem a kazatelnou navrhl slavný rakouský architekt Franz Anton Hillebrandt. Oltář znázorňuje klečícího sv. Štěpána, kterak předává uherskou korunu Panně Marii. Autorem oltáře z červeného mramoru s korintskými sloupy je Vinzenz Fischer. Impozantní nástropní fresky s výjevy ze života sv. Štěpána jsou dílem Johanna Cymbala. Zastavení Křížové cesty jsou od sochaře Barny Búzy z 50. let 20. století. V kryptě kostela je jsou v sarkofágu uloženy ostatky krále Bély III. a jeho manželky Anežky ze Châtillonu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kathedrale St. Stephan (Székesfehérvár) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu bazilika svatého Štěpána na Wikimedia Commons
Kathedrale St. Stephan (Székesfehérvár)

Die Kathedralbasilika St. Stephan der König (ungarisch Szent István-székesegyház) oder Kathedrale von Székesfehérvár ist die römisch-katholische Kathedrale des Bistums Székesfehérvár. Die Kirche ist dem hl. König Stephan gewidmet und trägt zusätzlich den Titel einer Basilica minor. Sie ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Im Jahr 1010 wurde die Basilika von Székesfehérvár durch König Stephan fertiggestellt; diese wurde während der Türkenkriege 1601 zerstört. Unweit südlich lag auf einem Hügel die erste Herrscherresidenz, der Palast des Großfürsten Géza, der den ältesten historischen Stadtkern bildet. Dazu gehörte die mittelalterliche, gotische Peter-und-Paul-Basilika. Auf deren Fundamenten wurde die neue Kirche zwischen 1758 und 1768 als Pfarrkirche von Székesfehérvár errichtet. Die Kirche wurde anhand der Pläne von Martin Grabner im Barockstil erbaut. Die Finanzierung erfolgte über Spenden, so auch von Kaiserin Maria Theresia. Mit der Gründung des Bistums Székesfehérvár wurde die Kirche 1777 zur Kathedrale erhoben. Ihre Türme wurden zwischen 1805 und 1815 erhöht. Papst Pius XI. verlieh der Kathedrale 1938 den Titel einer Basilica minor. Kathedrale Über dem Portal erhebt sich eine Doppelturmfassade, auf deren Sims die Statuen der drei Heiligen Stephan, Ladislaus und Emmerich stehen. Beide Türme tragen Uhren. Der Chor mit Altar und die Kanzel wurden von dem österreichischen Architekten Franz Anton Hillebrandt entworfen. Das Altarbild stellt den knienden Stephan beim Überreichen der Stephanskrone an die Gottesmutter dar. Der Altar wurde von Vinzenz Fischer unter Verwendung von rotem Marmor mit korinthischen Säulenkapitellen gefertigt. Die imposanten Deckenfresken über das Leben des hl. Stephan stammen von Johann Cymbal. Die Stationen des Kreuzwegs sind Arbeiten des Bildhauers Barna Búza aus den 1950er Jahren. In der Unterkirche ist der Sarkophag von Béla III. und seiner Frau zu sehen. Weblinks Einzelnachweise