Фокте

Фокте (мађ. Foktő) је село у Мађарској, у крајње јужном делу државе. Село се налази у региону велике јужне равнице, у Бачко−кишкунској жупанији, у калочајском срезу.. Географија Административно подручје насеља састоји се од два велика, удаљена подручја. Унутрашње подручје села налази се поред Дунава, на граници жупанија Бач-Кишкун и Толна, 5 километара јужно од Уседа и 3 километра западно од Калоче. Северно од Калоче, скоро 10 километара ваздушне линије од Фоктеа, дуж главног пута 51, налази се Кишфокте, чије подручје је део ексклаве насеља. Иако се налази у близини насеља, подручје леве обале трајекта Герјен и повезано одмаралиште Герјен (Месеши) не припадају његовом административном подручју, већ су делови града Калоча. Део одмаралишта Лимес изнад трајектног пристаништа припада насељу. Фокте се граничи са Уседом на северу, Калочом на истоку, Баћом на југу, Герјеном на југозападу и Пакшом на северозападу. Међутим, подручје Кишфоктеа додирује и границе Дунасентбенедека, Гедерлака и Дунапатаја. Најближе седиште округа је седиште округа Толна, Сексард, удаљено око 40 километара. На граници села, близу трајектне станице, северно од њега, канал Чорна–Фоктеј се улива у Дунав, који такође протиче кроз унутрашњост насеља. Село се налази на граници два резервата природе, Националног парка Кишкуншаг и Геменце. Деведесетих година прошлог века, јачање заштите животне средине у том подручју од стране локалне самоуправе постало је од највеће важности. Историја Име Фокте се први пут помиње у документима 1311. године. Кроз историју село је мењало име или тачније облике имена и то: Фоктеу, Фогтеу, Фоктее, Фогтев, Фогти, Фокте, у 18.-19. веку: Фокти, Фокту, Фокти и Фокте. (Foktheuu, Fogtheu, Foktheö, Fogthew, Fogtű, Foktö, у 18-19. веку: Foktű, Foktu, Foktü, Foktő.) Насеље и његова околина су насељени од давнина, налази из бронзаног доба откривени су у Кишвајта-дужи близу села, келтско „гробље у кочијама“ око главног пута, а налази из римског доба у Кишбашарети-дужи. У пролеће 1599. године, дунавски насадоши, уз подршку хајдука, под вођством Миклоша Палфија, извојевали су сјајну победу над Турцима, чији су бродови са храном уништени између Фоктеа и Уседа. Насеље није пропало ни током турске окупације. Године 1691. овде је исписано 1/4, а 1695. године 1 порта. Турска сликовита сеоска дуж (Тörökképi kertek dűlő) чува сећање на турски свет и окупацију ових територија. Према сачуваним подацима, његова реформисана матична црква је већ постојала 1620. године. Већ 1720. године се помиње као насељено место. Његове матичне књиге почињу 1756. године. Сеоска римокатоличка црква основана је 1762. године, а и њене матичне књиге су почеле да се воде исте године. Такође исте године су кметови стигли из Вајте због лоших услова тамо. Године 1832, велики пожар је опустошио село, када је цело село изгорело. До 1848. године, надбискуп Калоче био је земљопоседник насеља, а касније је надбискупија била његов највећи земљопоседник. Споразум о господству и регулација у Фокту склопљени су 1857. године. Почетком 20. века, организацијом округа из 1950. године село је припадало срезу Калоча због укудања жупаније Пешта-Пилиш-Шолт-Кишкун. Године 1910, од ​​3.353 становника, 3.335 су били Мађари. Од њих је 2.040 било римокатолика, 1.244 калвиниста, а 62 јеврејске вероисповести. У јуну 1938. године, у селу се догодио низ убистава. Током периода Мађарске Народне Републике под контролом Совјетског Савеза, у селу су основане две произвођачке задруге, од којих једна и данас ради. У току 2012. године, мађарска подружница глобалног гиганта Гленкор, (тренутно названа) група компанија Витера, почела је са радом поред села. Од 2022. године, постројење такође производи рафинисано уље и његове нуспроизводе. Демографија На попису из 2011. године, 89,5% становништва се изјаснило као Мађари, 1,5% као Роми, 0,4% као Хрвати, 0,6% као Немци и 0,3% као Румуни (10,4% се није изјаснило; због двоструких идентитета, укупан број може бити већи од 100%). Верска расподела је била следећа: римокатолици 50,2%, калвинисти 19,7%, лутерани 0,2%, неконфесионални 6,4% (22,1% се није изјаснило). У 2022. години, 91,9% становништва се изјаснило као Мађари, 2,1% као Роми, 1,1% као Немци, 0,4% као Јермени, 0,3% као Хрвати, 0,3% као Срби, 0,2% као Бугари, 0,1-0,1% као Румуни, Украјинци и Словаци, 1,7% као друга, недомаћа националност (8,1% се није изјаснило; због двоструког идентитета, укупан број може бити већи од 100%). Према својој вероисповести, 33,1% су били римокатолици, 18% као калвинисти, 0,6% као лутерани, 0,2% као гркокатолици, 0,2% као остали хришћани, 1,1% као остали католици, 9,6% као неконфесионални (36,3% није одговорило). Референце Спољашње везе Веб-сајт локалне самоуправе (језик: мађарски) Фокте на fallingrain.com Фокте на hunmix.hu (језик: мађарски) Регионални атлас – Жупаније, срезови и насеља (језик: мађарски)