NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont

A Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont, illetve hivatalos becenevén Kaptár, egy kulturális központ Pécs Balokány városrészében. Az intézmény látja el Dél-Dunántúl információs- és dokumentumigényét, valamint közösségi, kulturális, és szabadidős programok rendezésére is alkalmas. A tizenháromezer négyzetméteres, négyemeletes épületbe költözött a Csorba Győző Könyvtár (a korábbi városi, megyei könyvtár) és a Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtár és Tudásközpont, Központi Könyvtára, valamint a PTE Benedek Ferenc Jogtudományi és Közgazdaságtudományi Szakkönyvtár. Az épületben kialakítottak két kétszáz fős előadótermet és egy konferenciatermet, továbbá vannak kutatószobák és internetes munkaállomások is. A könyvtár heti 84 órában, mindennap reggel nyolctól este nyolc óráig tart nyitva, még szombaton is. Az épület minden pontján ingyenes Wi-Fi-hálózat érhető el, és csaknem 300 számítógép is az olvasók rendelkezésére áll. Története A tudásközpont helyén terült el az 1832-ben megépült budai külvárosi temető. A tudásközpont alapkövét szimbolizáló hengert 2009. szeptember 16-án rakták le, egy Csorba Győző idézettel és az Európa Kulturális Fővárosa és Baranya megye lógójával, az épület látványtervével, valamint a Dunántúli Napló aznapi számával együtt. 2010. szeptemberének elején hivatalosan is elkezdődött az üzemeltetés. A Tudásközpont 2010. október 22-én nyitotta meg a kapuit. A könyvtár 2010. október 25-től fogadja az olvasókat. A központ első napján a látogatók száma meghaladta az ezret. Problémaként jelentkezett, hogy a ruhatár nem tudott alkalmazkodni megfelelően az igényekhez. 2010. november 12-én Jane Goodall, a világhírű főemlőskutató 800 embernek tartott előadást a Tudásközpontban. 2011. szeptember 9-én Ljudmila Ulickaja Archiválva 2019. június 7-i dátummal a Wayback Machine-ben világhírű orosz írónő volt a Tudásközpont vendége. Fennállása óta számtalan híres vendége volt, magyar irodalmárok előadó estjeinek ad otthont. 2015 novemberében a könyvtárnak 25 ezer regisztrált olvasója volt. Az épület Az épület tervezője Balázs Mihály Kossuth-díjas és Prima Primissima díjas építész. A „Kaptár” tulajdonképpen a Tudásközpont szellemi, spirituális, meditatív központja. Hat emelet magas, az épület minden szintjén jelen van, a földszintről léphetünk be a belsejébe. Alakjával, színes Zsolnay-porcelán burkolatával az Univerzumot jelképezi, de nevéhez hűen egy zsongó méhkasra is emlékeztet. A kerámiaburkolat, amelynek megálmodója és tervezője Nagy Márta, Ferenczy Noémi-díjas, pécsi keramikusművész, fél évig készült a Zsolnay-gyárban és felrakása is hónapokig tartott. A burkolat a legnagyobb egyedi tervezésű, egybefüggő kerámiaburkolat a modern magyar építészetben. Galéria Jegyzetek További információk Hivatalos honlap A tudásközpont a www.pecs2010 oldalán Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont a Facebookon Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont a Twitteren www.pecskep.hu Rendszeresen frissített képes beszámoló az építésről Kapcsolódó szócikkek Pécs2010 Kulturális Főváros projekt Kodály Központ Csorba Győző Könyvtár Pécsi Városi Könyvtár
Мост на свободата (Будапеща)

Мостът на свободата е стоманен мост над река Дунав, който свързва двата бряга на Будапеща, с дължина 333 метра и ширина 20 метра. Той свързва площад „Сен Гелет“ с площад „Вамхаз“ на отсрещния бряг на реката. Построен е през 1896 г. за срок от две години. Мостът е проектиран от Янош Фехетехази. Детайлите за дизайна на моста са разработени от неговите помощници, архитектите Ищван Галик и Йосиф Бекем. История Строежът на моста започва през 1894 г. и е завършен две години по-късно. Металните му конструкции са направени в завода на Унгарските кралски железници. Общото им тегло е 6,1 хиляди тона. В горната част на четирите стълба на моста са монтирани фигури от птици турули, високо почитани от унгарците и считани за символ на военната доблест. Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно Мостът на свободата в Будапеща, Унгария ((hu)) Szabadság híd, 1896 Архив на оригинала от 2020-07-02 в Wayback Machine., budapestcity.org
Liberty Bridge (Budapest)

The Liberty Bridge or Freedom Bridge (Hungarian: Szabadság híd [ˈsɒbɒtʃaːɡ ˈhiːd]) in Budapest, Hungary, connects Buda and Pest across the Danube river. It is the third southernmost public road bridge in Budapest, located at the southern end of the City Centre. It was originally named Ferenc József híd (Franz Joseph Bridge). At its two ends are two public squares, Gellért tér (at the foot of Gellért Hill, with the Gellért Spa and Hotel Gellért) and Fővám tér (with the Great Market Hall). The Liberty Bridge is the shortest bridge in Budapest's center. Initially built as part of the Millennium World Exhibition at the end of the 19th century, the bridge features Art Nouveau design, mythological sculptures and the country's coat of arms adorned on its side. The northeastern house contains a museum on the bridges of Budapest. The bridge was the first in the city to be rebuilt after suffering heavy damage during World War II. Construction The bridge was built between 1894 and 1896 to the plans of János Feketeházy. Although radically different in structure (it is a cantilever truss bridge with a suspended middle span), the bridge imitates the general outline of a chain-type bridge, which was considered an aesthetically preferable form at the time of construction. The bridge was opened in the presence of Emperor Franz Joseph; the last silver rivet on the Pest abutment was inserted into the iron structure by the Emperor himself, and the bridge was originally named after him. Dimensions and decorations The bridge is 333.6 m in length and 20.1 m in width. The top of the four masts are decorated with large bronze statues of the Turul, a falcon-like bird, prominent in ancient Hungarian mythology. Traffic A number of trams cross the bridge as well as other road vehicles, but there is an initiative to convert it to a pedestrian-only crossing now that the fourth underground metro line is completed. See also Bridges of Budapest List of crossings of the Danube River References External links DBridges - Szabadsg hd Photos of Budapest bridges Budapest Tourism Office on Szabadsg hd Freedom Bridge at Structurae Picture Four more photos: (1) Archived 2020-07-07 at the Wayback Machine, (2) Archived 2020-07-04 at the Wayback Machine, (3) Archived 2020-07-04 at the Wayback Machine, (4) Archived 2020-07-04 at the Wayback Machine Bridges of Budapest - Liberty Bridge Tomsics, Emőke (1993). "Az elsüllyedt Belváros" [The Sunken Downtown]. Budapesti Negyed (in Hungarian) – via epa.oszk.hu.
Puente de la Libertad (Budapest)

El puente de la Libertad (en húngaro: Szabadság híd) de Budapest, Hungría, cruza el río Danubio, conecta Buda y Pest. Está situado en la parte sur del centro de la ciudad. Se inauguró en 1896, con el nombre de puente Francisco José, en honor al emperador Francisco José I de Austria, que asistió a su inauguración. En sus extremos se encuentran: En la orilla de Buda la Colina Gellért (Balneario Gellért, Hotel Gellért) y en el lado de Pest se encuentra el Mercado Central y la Universidad Corvinus de Budapest. El puente se construyó entre 1894 y 1896, diseñado por János Feketeházy. Aunque es radicalmente diferente en su estructura, el puente imita el esquema general de un puente de tipo cadena, que se consideraba una forma estéticamente preferible en el momento de su construcción. Tiene 333,6 metros de largo y 20,1 m de ancho. Los mástiles se encuentran decoradas en su parte superior con estatuas de bronce de Turul, una figura de la mitología húngara. El puente sufre un tráfico muy saturado de automóviles y tranvías públicos, aunque existe una iniciativa para convertirlo en peatonal una vez que la cuarta línea de metro subterráneo de la ciudad se complete, que está prevista para la próxima década. Fue destruido en la Segunda Guerra Mundial por los alemanes, su última reconstrucciòn fue en 2007.
Pont de la Liberté (Budapest)

Le pont de la Liberté (en hongrois : Szabadság híd) est un pont de Budapest. Il franchit le Danube à hauteur du sud du quartier de Gellérthegy. Il relie les 5e et 9e arrondissements côté oriental (Pest) au 11e arrondissement côté occidental (Buda). Il est parcouru par les lignes 47, 47B, 48 et 49 du réseau de tramways. Construction, structure Le pont a été construit entre 1894 et 1896 à l'occasion des Festivités du Millénaire de 1896, selon les plans de János Feketeházy. Il s'agit d'un pont en treillis en porte-à-faux, avec une travée médiane suspendue. Bien que radicalement différent dans sa structure comportant des caissons d'acier rivetés, le pont imite les grandes lignes d'un pont suspendu à chaînes, considéré comme une forme esthétiquement préférable au moment de la construction. Le pont a été ouvert en présence de l'empereur François-Joseph : le dernier rivet en argent a été inséré sur le pilier de Pest, dans la structure de fer, par l'empereur lui-même, et le pont a été nommé selon son choix. Il mesure 333,6 mètres de longueur et 20,1 mètres de largeur. Symboles Les hauts des quatre mâts sont décorés de statues de bronze du grand oiseau Turul, ressemblant à un faucon, figure de la mythologie hongroise. De 1967 à 1999, le pont de la Liberté était représenté sur la pièce de 50 fillér hongrois. Liens externes Ressource relative à l'architecture : Structurae Portail de Budapest Portail des routes Portail des ponts Portail des lacs et cours d'eau
Ponte della Libertà (Budapest)

Il Ponte della Libertà (in ungherese Szabadság híd) è un ponte di Budapest che attraversa il Danubio collegando Buda e Pest. Sebbene sia radicalmente diverso nella struttura, il ponte imita lo schema generale di un ponte sospeso, che ai tempi della costruzione era considerata la forma esteticamente più valida. Il ponte è stato costruito tra il 1894 e il 1896 su progetto di János Feketeházy e venne inaugurato alla presenza dell'imperatore Francesco Giuseppe, che inserì l'ultimo rivetto d'argento nel pilastro della struttura di ferro sul lato di Pest. Demolito il 16 gennaio 1945 dalle truppe tedesche in fuga, è stato ricostruito conservando lo stesso disegno e riaperto al traffico il 20 agosto 1946. Nel 2018 è stata eseguita una ricognizione per rilevare lo stato delle parti del ponte demolito rimaste nel letto del fiume. Il ponte è lungo 333,6 metri e largo 20,1 metri e la parte superiore dei quattro alberi sono decorati con grandi statue bronzee del Turul, uccello simbolo della mitologia ungherese. Il ponte è attraversato da molti tram ed è anche appesantito da un notevole traffico automobilistico, tanto che c'è una iniziativa per convertirlo in un ponte esclusivamente pedonale ora che è stata completata la quarta linea della metropolitana. Alle due estremità del ponte si trovano Gellért tér (ai piedi della collina Gellért che ospita i famosi bagni Gellért) e Fővám tér (con il Mercato centrale). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su ponte della Libertà Collegamenti esterni (EN) Ponte della Libertà, su Structurae. (EN) Liberty Bridge, su bridgesofbudapest.com. URL consultato il 4 ottobre 2019 (archiviato dall'url originale il 23 aprile 2021).
Vrijheidsbrug (Boedapest)

De Vrijheidsbrug (Szabadság híd) is een van de negen Donaubruggen in de Hongaarse hoofdstad Boedapest. De Vrijheidsbrug is de zesde brug als men stroomafwaarts gaat. Ze is 331 m lang en 20,1 m breed en dateert uit 1896. De brug bevindt zich tussen het Sint-Gellértplein (Szent Gellért tér) op de rechteroever van de Donau (Boeda, met het Gellért-hotel en de zuidkant van de Gellértberg) en het Fővám-plein op de linkeroever (Pest, met de Markthal en het gebouw van de Corvinus-universiteit). Gezien vanuit Pest vormt de brug de voortzetting van de Kleine Ring (Kiskörút). Ontwerp De brug is ontworpen door János Feketeházy en werd ter gelegenheid van het millennium van de Hongaarse Landname in 1896 in gebruik genomen, iets eerder dan de noordelijker Elisabethbrug. De brug droeg aanvankelijk de naam van koning Frans Jozef, de Habsburgse vorst die de brug ook opende. In 1898 reed ook de eerste tram over de Frans Jozefbrug. Nadat de brug in 1945 door de Duitsers was verwoest en als eerste herbouwde brug op 20 augustus 1946 weer in gebruik werd genomen, kreeg de brug zijn huidige naam. Karakteristiek voor de stalen, groen geverfde brug zijn de beelden van vier roofvogels op de beide torens: de turul is een vogel die een belangrijke rol speelt in de Hongaarse voorchristelijke mythologie. Ook is de brug voorzien van het Hongaarse wapen Fotogalerij Externe links (en) Vrijheidsbrug in Boedapest (en) Geschiedenis van de brug met foto's
Most Wolności w Budapeszcie

Most Wolności (węg. Szabadság hid) - znajduje się w Budapeszcie, w dzielnicy Ferencváros (IX. dzielnica), który łączy znajdujący się tam plac Fővám ze znajdującym się po przeciwnej stronie placem Świętego Gellerta. Jest to najkrótszy most nad Dunajem w Budapeszcie. Jest to most kratowy, wspornikowy, trójprzęsłowy. Budowa Wybudowano go razem z Mostem Elżbiety na mocy uchwały nr XIV z 1893 roku, w latach 1894–1896. Projektantem mostu był János Feketeházy, który wygrał konkurs na projekt mostu spośród 70 kandydatur. Sam Franciszek Józef wbił ostatni nit i był obecny w dniu oddania mostu do użytku i jego imieniem początkowo go nazwano (Ferencz József híd, Franz-Joseph-Brücke). Odbudowa Po II wojnie światowej został odbudowany jako pierwszy spośród zniszczonych mostów, w 1946 roku. Z tego też powodu nazwano go Mostem Wolności. Inne informacje Charakterystyczną ozdobą na samej górze mostu są ptaki Turul. Często się zdarza, że ludzie wdrapują się na samą górę, gdzie one się znajdują. Wtedy ruch na moście zostaje zatrzymany, nierzadko na kilka godzin, co skutecznie utrudnia komunikację miejską. Most ten bywa też nazywany nieoficjalnie mostem samobójców. Masa konstrukcji stalowej wynosi 4900t. Niezwykle podobny jest jedyny ocalały po II wojnie światowej most w Dreźnie, tzw. „Niebieski Cud” (niem. Blaues Wunder). Zobacz też Most Łańcuchowy w Budapeszcie Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcia mostu. homonnai.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-03-21)].
Ponte Szabadság

A Ponte da Liberdade ou Szabadság híd em Budapeste, na Hungria, liga Buda (Hungria) a Peste (Hungria), cruzando o rio Danúbio. É a terceira mais a sul das pontes públicas de Budapeste, localizada na parte mais a sul da cidade. Esta ponte tem como extremidades: - Gellért tér (tér significa praça, fica aos pés da colina Gellért, tendo perto o SPA Gellért e o Hotel Gellért); - Fővám tér (que vai desembocar no Mercado Municipal e na Universidade de Corvinus). A ponte foi construída entre 1894 e 1896, tendo como arquiteto János Feketeházy. Embora diferente das outras imita ainda assim uma ponte de correntes, o que era considerado preferencial à altura de sua construção. A ponte foi inaugurada pelo Imperador Franz Joseph. O último rebite prateado foi colocado pelo próprio Imperador e originalmente a ponte tinha seu nome. Destruída na Segunda Guerra Mundial a 16 de janeiro de 1945, foi reconstruída e terminada em 20 de agosto de 1946. Tem 333,6 metros de comprimento e 20,1 metros de largura. Os pilares mais altos foram decorados com grandes estátuas de bronze de Turul,uma espécie de falcão, o animal mais importante na mitologia Húngara, e o pássaro que dá origem ao próprio povo magiar. O Turul tornou-se um símbolo de poder, força e nobreza, ainda hoje ele é usado como símbolo nos casacos do Exército Húngaro e nos escritórios de Defesa Nacional.
Podul Libertății din Budapesta

Podul Libertății (în maghiară Szabadság híd) este un pod peste Dunăre din Budapesta, care leagă Buda și Pesta. El este al treilea pod public sudic din Budapesta, localizat la capătul sudic al centrului orașului. Istoric Podul a fost construit între anii 1894 și 1896, după planurile lui János Feketeházy. Deși radical diferit ca structură, podul imită conturul general al unui pod cu lanțuri, care a fost considerată o forma estetică preferată la momentul construcției. Podul a fost inaugurat în prezența împăratului Franz Joseph; ultimul nit de argint al pilonului din Pesta a fost introdus în structura de fier de către împăratul însuși, iar podul a primit inițial numele monarhului. Cele două capete ale podului sunt: Gellért tér (la poalele Dealului Gellért, cu Băile Gellért și Hotelul Gellért) și Fővám tér (cu Hala Centrală și apropiata Universitate Economică din Budapesta). El are 333,6 m lungime (împreună cu secțiunile de legătură) și 20,1 m lățime. Părțile de sus a celor patru piloni sunt decorate cu mari statui de bronz ale Turului, o pasăre asemănătoare cu șoimul, proeminentă în mitologia maghiară antică. Multe tramvaie obișnuiesc să circule pe pod, care a fost puternic afectat și de traficul auto și există o inițiativă de a-l transforma într-unul pietonal odată ce a patra linie de metrou din Budapesta va fi finalizată în următorul deceniu. Legături externe DBridges - Szabadsg hd Arhivat în 17 iunie 2008, la Wayback Machine. Photos of Budapest bridges Budapest Tourism Office on Szabadsg hd Arhivat în 8 martie 2005, la Wayback Machine. Freedom Bridge la Structurae Picture Four more photos: (1) Arhivat în 7 iulie 2020, la Wayback Machine., (2) Arhivat în 4 iulie 2020, la Wayback Machine., (3) Arhivat în 4 iulie 2020, la Wayback Machine., (4) Arhivat în 4 iulie 2020, la Wayback Machine. Bridges of Budapest - Liberty Bridge Arhivat în 23 aprilie 2021, la Wayback Machine.
Мост Свободы (Будапешт)

Мост Свободы (венг. Szabadság híd) — автодорожный металлический консольно-балочный мост через реку Дунай в Будапеште, соединяет площадь Сент-Геллерт (XI район) с площадью Фёвам (IX район). Третий постоянный мост через Дунай в Будапеште. История «Мост на площади Вамхаз» был построен в 1894—1896 гг. по проекту инженера Я. Фекетехази. Впоследствии носил название мост Таможни, здание которой стояло на пештской набережной, затем мост был переименован в мост Франца Иосифа, который его открывал. После восстановления мост получил нынешнее название. Вершины четырёх мачт моста украшают бронзовые статуи турулов — птиц из венгерской мифологии. В 1945 году мост был взорван отступающими немецкими войсками, но к августу следующего года он был восстановлен. В 2007 году мост был закрыт на реконструкцию, длившуюся 15 месяцев. Мост металлический консольно-балочный Длина моста составляет 333,6 м, ширина — 20 м. Примечания Литература Будапешт: [путеводитель] / С. Кузьмичёва, О. Кузьмичёв. — М.: Эксмо, 2008. — 384 с.: ил. — (Оранжевый гид). Кривошеин Г. Г. Новые мосты в Будапеште // Инженерный журнал : журнал. — СПб., 1897. — № 4. Domanovszky Sándor. A magyarországi közúti Duna-hidak acél felszerkezeteinek története. Különlenyomat a 40. Hídmérnöki Konferencia előadásainak kiadványából (венг.). — Budapest, 2000. Gábor Páll. A budapesti Duna-hidak története (венг.). — Budapest, 2007. — (Lánchíd füzetek). — ISBN 978-963-87648-1-2. Gáll Imre. A Szabadság (Ferenc József) híd // A budapesti Duna-hidak (венг.). — Budapest: Hídépítő, 2005. — 207 с. — ISBN 963-218-690-7.
Most svobode, Budimpešta

Most svobode (madžarsko Szabadság Híd, madžarska izgovorjava: [ˈsɒbɒdʃaːg ˈhiːd]) je most v Budimpešti na Madžarskem, ki povezuje severni Budim (Óbuda) in Pešto čez Donavo. Je tretji najjužnejši javni cestni most v Budimpešti, stoji na južnem koncu mestnega središča. Prvotno se je imenoval Ferenc József híd (Most Franca Jožefa). Na njegovih dveh koncih sta dva javna trga, Gellért tér (ob vznožju hriba Gellért, s Termami Gellért in hotelom Gellért) in Fővám tér (z veliko tržnico). Most svobode je najkrajši most v središču Budimpešte. Most, ki je bil prvotno zgrajen kot del tisočletne svetovne razstave ob koncu 19. stoletja, ima secesijsko zasnovo, mitološke skulpture in državni grb, ki ga krasi ob strani. Severovzhodna hiša vsebuje muzej o mostovih v Budimpešti. Most je bil prvi v mestu, ki so ga obnovili po hudih poškodbah med drugo svetovno vojno. Most je bil upodobljen na znamki za 1,50 forinta iz leta 1964. Gradnja Most je bil zgrajen med letoma 1894 in 1896 po načrtih Jánosa Feketeházyja. Čeprav je konstrukcijsko radikalno drugačen (gre za konzolni most z visečim srednjim razponom), posnema splošni obris verižnega mostu, ki je v času gradnje veljal za estetsko ugodnejšo obliko. Most so odprli v navzočnosti cesarja Franca Jožefa; zadnjo srebrno zakovico na peštanskem oporniku je v železno konstrukcijo vstavil cesar sam in po njem je bil most prvotno poimenovan. Opis 333,6 m dolg in 20,1 m širok most se razteza čez Donavo in dve obrečni ulici. Ima dva pasova in tramvajske tire ter pločnike, urejene zunaj nosilcev mostu. Jeklena konstrukcija, podprta na dveh močnih stebrih, premosti tri odprtine z razponi 79,3 + 175,0 + 79,3 m. Njegovi nosilni nosilci spominjajo na verižni most s svojimi ukrivljenimi zgornjimi tetivami, ki v veliki meri sledijo verižni liniji in je težko opaziti, da je glavna odprtina en 46,9 m dolg viseči nosilec. Most je torej Gerberjev gredni most. Za izravnavo obremenitev visečega nosilca so bili bloki iz litega železa vstavljeni v stranske konce nosilcev. Po zaščitnem premazu je celotna konstrukcija dobila zeleno barvo. Železni stebri so pokriti s pločevino, bogato secesijsko okrašeni in povezani s portalom z zakrivljenim ažurnim lokom. Na lokih je replika madžarskega grba, tj. grbov držav madžarske krone s krono sv. Štefana. Vrhovi stebrov so zasnovani kot visoki vrhovi, na vsakem od njih stoji ptica Turul z razprostrtimi krili na zlati krogli. Na zunanji strani stebrov in na zunanjih koncih zgornjih tetiv sta kartuši z grbom Ogrske kraljevine. Dovršeno oblikovano je stojalo za kandelabre na zgornjih trakovih. Ena od hiš, zgrajenih na strani Pešte za pobiranje mostnine, zdaj služi kot muzej mostov Budimpešte na Donavi. Promet Most prečkajo številni tramvaji in druga cestna vozila, vendar obstaja pobuda, da bi ga spremenili v prehod samo za pešce, zdaj ko je četrta linija podzemne železnice dokončana. Sklici Zunanje povezave DBridges - Szabadsg hd Photos of Budapest bridges Budapest Tourism Office on Szabadsg hd Freedom Bridge na Structurae