Földes Ferenc Gimnázium

A Földes Ferenc Gimnázium egy gimnázium Miskolc belvárosában. Az iskola jogelődei révén több mint 450 éves múltra tekint vissza. Mai formájában 1953-ban jött létre az 1729-ben alapított Fráter György Katolikus Gimnázium és az 1560 körül alapított Lévay József Református Gimnázium egyesítésével. Épülete 1911-ben készült el, a Hősök terén, a minorita templom szomszédságában. Az intézmény a város egyik legjobb gimnáziuma; négy- és hatosztályos képzést, valamint esti tagozaton felnőttképzést nyújt. A gimnázium 2024 szeptemberétől a Miskolci Egyetem gyakorlógimnáziumaként működik. Története A Lévay József Református Gimnázium Miskolcon a 16. század közepén jelent meg a reformáció. Első iskolájukat 1560 körül alapították, ez az épület ma a Herman Ottó Múzeum papszeri épülete (maga az épület korábbi az iskolánál, legrégebbi részei 15. századvégiek). Az iskola egyházi vezetés alatt állt, de a város tartotta fenn. 1706-ban a labancok dúlásának áldozatul esett az iskola könyvtára, és a tanítás is szünetelt rövid ideig. 1731-ben királyi rendelet rendelte el, hogy a város segítse a református iskolákat, és működésüket is királyi engedélyhez kötötte, amit pénzhiány miatt nem tudtak megszerezni, ezért engedély nélkül működött tovább az iskola. Mária Terézia 1755-ös rendelete biztosította a szabad vallásgyakorlás jogát a protestánsoknak, így az iskola további működése is biztosítva volt. Az 1790-es években az épületet bővítették, ekkor lett emeletes. 1829-ben az iskola líceum rangra emelkedett. Az 1848-as szabadságharc bukása után a városba bevonuló cári hadsereg feldúlta az iskolát. Az 1849/50-es tanév csak október 22-én kezdődött meg. A Habsburg-adminisztráció a minisztérium alá rendelte az iskolákat, a miskolci református gimnázium anyagilag is nehéz helyzetbe került, adományok és az egyház támogatása mentette meg. Az 1878-as árvíz megrongálta az épületet, újjáépítése után könyvtárral bővítették, majd 1881-ben az elemi iskola különvált a gimnáziumtól és a Palóczy utcába költözött. 1898-ban felépült az iskola új épülete a szomszédos telken, át is költöztek, a régi épületet a város megvásárolta. 1915-ben egy időre katonai célokra foglalták le az épületet, az iskola a Polgári Kaszinóban működött egészen őszig. A Tanácsköztársaság 1919-es rendelete államosította az iskolát, de a bukása után visszakerült az egyház kezébe. 1919-ben az iskola bekapcsolódott a tehetségmentő akcióba, azaz a tehetséges szegény falusi gyerekeket az egyház pénzén taníttatták. Az 1920-as években az iskola reálgimnázium lett. Az 1930-as évekre körülbelül 600 diák járt ide. Az iskola 1935-ben vette fel Lévay József nevét. 1944-ben, a német megszállás alatt az iskola épületét hadicélokra vették igénybe, és a tanítás a kollégiumban folyt, de 1945-ben az iskola visszaköltözhetett eredeti épületébe. 1948. július 15-én az intézményt államosították. 1950-től Mikszáth Kálmán nevét viselte. 1953 nyarán a Mikszáth gimnáziumot összevonták az ekkor már Földes Ferenc nevét viselő gimnáziummal. 1993-ban – régi épületében – ismét létrejött Miskolcon egy Lévay József nevét viselő gimnázium. A Miskolci Katolikus Fiúgimnázium A másik jogelőd, a Miskolci Katolikus Fiúgimnázium a minorita rend iskolája volt. Kelemen Didák szerzetes alapította 1729-ben, az ellenreformáció idején, amikor a jezsuita rend szorgalmazta az iskolaalapítást, és a városban is egyre több katolikus és más felekezetű élt. A város adományozta a területet a ma közvetlenül az iskola mellett található minorita templom és rendház részére. Az iskola első épülete egy kéthelyiséges, nádtetős épület volt a mai Kazinczy utcán, ami nincs messze az iskola jelenlegi épületétől. Itt 1730-ban indult meg a tanítás, eleinte elemi iskolai szinten, 1778-tól középiskolai szinten is. A 100-200 közt ingadozó diáklétszámú iskolának Mária Terézia 1751-ben odaadományozta a minorita templom és rendház melletti telket. Ezen 1752-ben épült először egy két tantermes vályogépület, majd 1777-ben egy hat tantermes épület. Ez 1843. július 19-én leégett a tűzvészben, de újraépítették. Az 1848-49-es szabadságharc eseményei során a tanítás a minoriták rendházában folyt, mert az épületben hadikórházat rendeztek be. 1848. október 9-én az iskolát négyosztályos algimnáziummá minősítették, aki tovább akart tanulni, az a református líceumban folytathatta tanulmányait. Az 1878-as miskolci árvíz súlyosan megrongálta az iskola épületét, több ezer kötetes könyvtára is elpusztult. Az oktatás egy ideig bérelt helyiségekben folyt a Kazinczy utcán. 1886. február 16-án az iskolát államosították, és innentől Királyi Katolikus Gimnáziumnak hívták. A tanulók létszáma a háromszorosára nőtt, újabb épületeket kellett bérelni. 1906-ban az intézmény megkapta a főgimnáziumi rangot. A ma is használt épület építését 1910 júliusában kezdték meg Orczy Gyula tervei alapján, a Hősök terén. A város két telket adományozott a már meglévő mellett. 1911-re már elkészült, és megkezdődhetett a tanítás. 1914-től 1916-ig hadikórházként üzemelt az épület, a tanítás középületekben és a református gimnázium termeiben zajlott. 1922-ben az intézmény felvette Fráter György nevét; az előző évben ugyanis született egy rendelet, melynek értelmében a magyar középiskolákat híres magyar történelmi személyiségekről kellett elnevezni. Fráter neve mellett Nagy Lajos király és II. Rákóczi Ferenc neve merült fel. 1936-ban már 946 tanulója volt az iskolának, ennél többen Magyarországon csak a budapesti Állami Zrínyi Reálgimnáziumba jártak. A második világháború alatt, az 1944. június 2-ai bombázás során bombatalálat érte az épületet, nyáron pedig a német katonaság foglalta le hadikórháznak. A tanítás az Érseki Leánynevelő Intézetben folyt (ma ez viseli Fráter György nevét). Az iskola 1945-ben költözhetett csak vissza. 1948-ban államosították, és Állami Fráter György Gimnázium lett a neve. 1949-ben ismét ki kellett költöznie, mivel a Minisztertanács az épületet átadta az újonnan megalakuló Nehézipari Műszaki Egyetemnek, a mai Miskolci Egyetem elődjének. A tanítás ekkor az Evangélikus Tanítóképző Intézet épületében folyt (a mai Kossuth Lajos Evangélikus Gimnázium). Az egyetem 1952-ben költözött ki az újonnan épülő Egyetemváros városrészbe, és a gimnázium – amely 1950. december 1-jén felvette Földes Ferenc nevét – visszaköltözhetett helyére. 1953-ban az iskolát összevonták a Mikszáth – volt Lévay református – fiúgimnáziummal Földes Ferenc Gimnázium néven, a Földes épületében. A Földes Ferenc Gimnázium 1953-ban a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Tanács egyesítette a két nagy múltú intézményt Földes Ferenc Gimnázium néven, és a Fráter György Gimnázium Hősök terén lévő épületében helyezte el az intézményt. Az iskola azóta is Földes nevét viseli, leszámítva az 1956-os forradalom idejét, amikor rövid ideig Széchenyi István nevét viselte. Az 1991/92-es tanévtől beindult a hatosztályos képzés. A 2000-es évek elején valóra vált az iskolavezetés régi terve, és az iskola és a mellette lévő minorita templom által közrefogott kis udvar egy részének beépítésével új szárny épült. Ez megoldotta a helyhiányt, amelyet az utóbbi években csak fokozott a hatosztályos képzés beindulása és az osztályok kisebb csoportokra bontása a nyelvi órákon. Az új szárnyban új tornaterem is helyet kapott, mely nagyobb és korszerűbb a három régi tornateremnél. Az épületszárnyat 2003 második felében adták át. Az iskola hagyományai közé tartozik az évente megrendezett Földes-bál és Földes-est, illetve a Kulturális Nap. Az iskola legendás hírű tanárai voltak többek közt: Pápay Sándor, Polányi Imre és dr. Szikszai József. 1985-ben Kalász László verset írt az iskoláról Az ősi miskolci gimnázium alapításának 425. évfordulójára címmel; az évfordulóra megjelent könyvben adták ki. A rendszerváltás óta igen gyakran felmerül az iskola nevének megváltoztatása különféle, az iskolától független szervezetek részéről. Az 1990-es években az egyik jogelőd névadója, Fráter György nevének felvételét szorgalmazták, de ezt a nevet később felvette egy másik miskolci gimnázium, így a névváltoztatás kérdése lekerült a napirendről. 2011-ben a Széchenyi '56 Emlékbizottság nevű szervezet vetette fel az ötletet, hogy az 1956-ban pár hétig viselt Széchenyi István nevet vegye fel az intézmény, és az ötletet a helyi Fidesz és Jobbik is támogatta, de az intézmény dolgozói, diákjai és a város lakosságának túlnyomó többsége ellenezte. Ennek hatására a közgyűlés levette a napirendről az ügyet. Az ellenzék szerint a városvezetés bosszúhadjáratának része volt, hogy 2012-ben nem akarták meghosszabbítani az iskoláért kiálló Veres Pál igazgatói kinevezését. Veres Pál 2019. október 13-án Miskolc polgármestere lett; esélyes jelöltté válásában nagy szerepet játszott, hogy korábban már kétszer sikeresen szállt szembe a városvezetéssel. Helyére három pályázó jelentkezett: Fazekas Róbert az intézmény igazgatóhelyettese (megbízott igazgató), valamint az iskola egyik tanára, illetve egy, a Fidesz által támogatott jelölt. Végül 2021-ben kinevezték az intézmény élére Fazekas Róbertet. 2016. február 4-én a miskolci közgyűlés – a gimnázium vezetősége és a minorita rend tartományfőnöke javaslatára – úgy döntött, az iskola- és templomalapító Kelemen Didák tiszteletére a Hősök tere északi oldalát és az ebből nyugat felé kiinduló utcát őróla nevezi el. Ezzel a gimnázium címe Hősök tere 7-ről Kelemen Didák utca 5-re változott. 2024 augusztus elsejétől a gimnázium fenntartója a Miskolci Egyetem. A 2025/26-os tanévtől kezdve a gimnázium nyolcosztályos képzést is indít. Az intézmény igazgatói 1950-től: Tok Miklós (1950–1963) H. Kovács Mihály (1963–1965) Kálmán László (1965–1991) Kormos Vilmos (1991–1997) Veres Pál (1997–2019*) Fazekas Róbert (2019-tól megbízottként, 2021–) Indított képzések Nyolc évfolyamos gimnáziumi képzés (2025/26-os tanévtől) Általános tagozaton történik. Hat évfolyamos gimnáziumi képzés Hat évfolyamos általános képzés Hat évfolyamos speciális matematika tagozatos képzés Négy-, illetve öt évfolyamos gimnáziumi képzés Speciális matematika tagozat Emelt szintű fizika tantervű Emelt szintű biológia tantervű Emelt szintű kémia tantervű Nyelvi előkészítő (angol nyelv; 5 évfolyamos) Arany János Tehetséggondozó Program (5 évfolyamos) Híres öregdiákok Híres tanárok Jegyzetek Források A Földes Ferenc Gimnázium Évkönyve, 2002 (szerk. Kovácsné Szeppelfeld Erzsébet, Jobbágy László, dr. Puskás István) A Földes Ferenc Gimnázium Évkönyve, 1974 (szerk. Kálmán László, Pápay Sándor) Dr. Szabó Istvánné: Iskolánk története – a gimnázium honlapján Csorba Csaba – Gállné Jakó Mariann – Tóvári Judit: Miskolc középiskoláinak levéltári dokumentumai (a kezdetektől 1950-ig). Csorba Csaba (szerk.). Miskolc: Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Levéltár. 1989. 10–33. o. = Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Levéltári Füzetek, 29. További információk A gimnázium hivatalos oldala Ballagás a Földes Ferenc Gimnáziumban (1965) YouTube (2:32)