NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Budafoki MTE

A Budafoki MTE magyar labdarúgócsapat, jelenleg a magyar harmadosztályban szepel. Székhelye Budapest XXII. kerületében található. A klub eddig két alkalommal szerepelt az NB I-ben, először még az 1945-46-os idényben. A csapat a 2019/2020-as szezonban az NB II második helyén végzett és 74 év után visszajutott az élvonalba. A csapatnak nem sikerült a bentmaradás, így egy szezon után kiesett a legmagasabb osztályból. A 2022–2023-as szezonban a Magyar Kupában bejutott a döntőbe a BMTE, de ott hosszabbítást követően 2–0-ra kikapott a Zalaegerszegtől. Névváltozások 1912–1913 Világosság Football Csapat 1913–1919 Budafoki Atlétikai és Football Club 1919–1922 Budafoki Munkás Testedző Egyesület 1922–1950 Budafoki Műkedvelő Testedző Egyesület 1950–1951 Budapesti Gyárépítők MTE 1951–1956 Budapesti Gyárépítők SK 1956–1957 Budafoki Építők Munkás Testedző Egyesület 1957 – 80-as évek közepe Budafoki MTE Kinizsi Sportegyesület 80-as évek közepe – 90-es évek eleje Budafoki MTE-Törley 1993 – 2000-es évek eleje Budafoki LC 2006–2007 Budafoki Lombard Labdarúgó "Club" 2007–2017 Budafoki Labdarúgó Club 2017– Budafoki MTE Stadion A csapat a Promontor utcai stadionban játssza hazai mérkőzéseit. A stadion 1200 ülőhellyel rendelkezik. Jelenlegi keret 2024. március 14-én frissítve. A vastaggal jelzett játékosok felnőtt válogatottsággal rendelkeznek. A dőlttel jelzett játékosok kölcsönben szerepelnek a klubnál. Híres játékosok * a félkövérrel írt játékosok rendelkeznek felnőtt válogatottsággal. Vezetőedzők Érmesek Az alábbi táblázatokban a Budafoki MTE olimpiai, világbajnoki és ifjúsági Európa-bajnoki helyezéseket elért labdarúgói szerepelnek. Olimpiai játékok Világbajnokság 1 Szövetségi kapitányként. Ifjúsági Európa-bajnokság Sikerek NB II Bajnok: 1945, 1951 NB III Bajnok: 1972–73, 1985–86, 1988–89, 2016–17 Magyar Kupa Döntős: 2022–23 Elődöntős: 2016–17 Jegyzetek Források A Budafoki Labdarúgó Club oldala a magyarfutball.hu-n
Budafoki MTE

Budafoki Munkás Testedző Egyesület is een Hongaarse voetbalclub uit Budafok, Boedapest. Geschiedenis Als Világosság werd de club in 1912 opgericht in de stad Budafok en werd vanaf 1913 naar de stad vernoemd. In het interbellum speelde de club vooral op het tweede niveau en in het seizoen 1945/46 een seizoen op het hoogste niveau. In 1950 kwam de stad Budafok bij Boedapest en werd onderdeel van het twaalfde district. De club fuseerde met Budapesti Gyárépítők SE en speelde als Budafok MTE in het seizoen 1951/52 wederom een seizoen op het hoogste niveau. Hierna zakte de club weg en toen na de val van het communisme ook de hoofdsponsor wijnproducent Hungarovin het financieel moeilijk kreeg, werd gevreesd voor het einde van de club. Hungarovin werd echter overgenomen door Henkell & Co. en de eigenaar van Henkel nam ook een belang 95% in de club. In 2017 won de club haar poule in de Nemzeti Bajnokság III en bereikte de halve finale om de Hongaarse voetbalbeker. In 2020 promoveerde Budafoki naar de Nemzeti Bajnokság maar degradeerde weer na één seizoen terug naar het tweede niveau. Historische namen 1912–1913 Világosság Football Csapat 1913–1919 Budafoki Atlétikai és Football Club 1919–1922 Budafoki Munkás Testedző Egyesület (kortweg Budafoki MTE) 1922–1950 Budafoki Műkedvelő Testedző Egyesület 1950–1951 Budapesti Gyárépítők MTE (na de fusie met Budapesti Gyárépítők SE) 1951–1956 Budapesti Gyárépítők SK 1956–1957 Budafoki Építők Munkás Testedző Egyesüle 1957–? Budafoki MTE Kinizsi Sportegyesület 1988–1993 Budafoki MTE-Törley 1993–2006 Budafoki LC 2006–2007 Budafoki Lombard Labdarúgó Club 2007–2015 Budafoki Labdarúgó Club sinds 2015 Budafoki Munkás Testedző Egyesület (kortweg Budafoki MTE) Erelijst Nemzeti Bajnokság II: 1945, 1951 Nemzeti Bajnokság III: 1973, 1986, 1989, 2017 Bekende (oud-)spelers Márton Esterházy Károly Fatér Ferenc Haáz György Mezey Ernő Noskó Attila Pintér Kálmán Tóth Imre Sátori József Zakariás
Budafoki MTE

Budafoki Labdarúgó Club (Budafoki LC, BLC) – węgierski klub piłkarski z siedzibą w Budapeszcie. Historia Chronologia nazw 1912: Világosság Football Csapat 1913: Budafoki Atlétikai és Football Club (AFC) 1919: Budafoki Munkás Testedző Egyesület (MTE) 1922: Budafoki Műkedvelő Testedző Egyesület (MTE) 1950: Budapesti Gyárépítők MTE (przyłączenie klubu Budapesti Gyárépítők SE) 1951: Budapesti Gyárépítők SK 1956: Budafoki Építők MTE 1957: Budafoki MTE Kinizsi Sportegyesület 1982: Budafoki MTE 1994: Budafoki Labdarúgó Club (LC) 2006: Budafoki Lombard Labdarúgó Club 2007: Budafoki LC Osiągnięcia W lidze: 1945/46, 2020/21 Finał Pucharu Węgier (1 raz): 2022/23 Przypisy Bibliografia Profil klubu na MagyarFutball.hu (węg.) Linki zewnętrzne Oficjalna strona klubu. budafokilc.hu. [zarchiwizowane z tego adresu (2012-06-04)]. (węg.)
ФК Будафок МТЕ

ФК Будафок МТЕ (мађ. Budafoki MTE), је мађарски фудбалски клуб из Будафока, Будимпешта, Мађарска. Клуб је основан 1912. године а боје клуба су црвена и црна Историја ФК Будафок МТЕ је основан 1912. године под именом Вилагош фудбалски клуб (Világosság Football Club). У то време Будафок није био део града Будимпеште, главном граду је приспојен тек 1950. године, такође заједно, са Ујпештем и Кишпештем Историја имена клуба 1912–1913: Вилагошаг фодбал чапат − Világosság Football Csapat 1913–1919: Атлетски и фудбалски клуб Будафок − Budafoki Atlétikai és Football Club 1919–1922: Радничко фискултурно друштво Будафок − Budafoki Munkás Testedző Egyesület 1922–1950: Аматерско фискултурно друштво Будафок ← Budafoki Műkedvelő Testedző Egyesület 1950: ујединио се са Будимпештански градитељи 1950–1951: Будимпештански градитељи МТЕ − −Budapesti Gyárépítők MTE 1951–1956: Будимпештански градитељи СК − {Budapesti Gyárépítők SK}- 1956–1957: Радничко грађевински фискултурни клуб Будафок − Budafoki Építők Munkás Testedző Egyesüle 1957–?: Спортско друштво Кинижи МТЕ Будафок − Budafoki MTE Kinizsi Sportegyesület 1988–1992: Терлеј МТЕ Будафок − Budafoki MTE-Törley 1993–2006: Будафок ЛК − Budafoki LC 2006–2007: Будафок Ломбард фудбалски клуб −Budafoki Lombard Labdarúgó "Club" 2007–2015: Фудбалски клуб Будафок − Budafoki Labdarúgó Club 2015– : ФК Будафок МТЕ − Budafoki MTE Референце Спољашње везе Званични сајт клуба Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (26. јун 2017)
Будафок МТЕ

«Будафок МТЕ» (угор. Budafoki MTE) — угорський футбольний клуб із Будапешта, заснований 1912 року. Виступає у другому дивізіоні Угорщини. Історія Клуб заснований 1912 року. У сезоні 1945–46 команда дебютувала у вищому дивізіоні угорського чемпіонату але посіла 13-е місце та вилітила з ліги. 13 травня 2017 «Будафок МТЕ» здобув перемогу в третьому дивізіоні та підвищився до другого дивізіону. 29 червня 2017 колишній гравець клубу Лорант Олах став спортивним директором команди. У 1/16 фіналу Кубка Угорщини «Будафок МТЕ» був обіграний МОЛ Віді з рахунком 1–2. У 2020 році через пандемію COVID-19 Угорська футбольна федерація скасувала турнір у другому дивізіоні, команда з Будапешту на той момент посідала другу сходинку і отримала право на підвищення та участь у вищому дивізіоні 2020—2021 років з якого по завершенню сезону вибула. У Кубку Угорщині сезону 2022–23 років клуб вперше вийшов до фіналу, де поступився «Залаегерсегу» в додатковий час 0–2. 18 березня 2025 року головним тренером команди став Геза Месей. Хронологія сезонів Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 4 липня 2020 у Wayback Machine.] (угор.) Історія [Архівовано 31 жовтня 2020 у Wayback Machine.] (угор.) Профіль на soccerway (англ.)
Cerkiew św. Aleksandry w Üröm

Cerkiew św. Aleksandry – prawosławna cerkiew w Üröm. Najstarsza wolno stojąca cerkiew wzniesiona dla Rosyjskiego Kościoła Prawosławnego poza granicami Imperium Rosyjskiego. Zbudowana jako cerkiew-pomnik nad grobem wielkiej księżnej Aleksandry Pawłowny Romanowej, obecnie jest świątynią parafialną w eparchii budapeszteńskiej i węgierskiej Rosyjskiego Kościoła Prawosławnego. Historia Świątynia została wzniesiona w 1802 i poświęcona w roku następnym. Jej patronami zostali święta męczennica Aleksandra oraz św. Józef, jednak w dokumentach oficjalnych obiekt figurował jedynie jako cerkiew św. Aleksandry. Budynek został zbudowany nad grobem Aleksandry Pawłowny, wielkiej księżnej rosyjskiej i żony palatyna Węgier Józefa Antoniego Habsburga. Cerkiew była przeznaczona dla 20–30 osób. Budynek pozostawał pod opieką dworu cesarskiego Austrii, a następnie Austro-Węgier. Jego wzniesienie miało wyraźny wymiar polityczny: świątynia miała stać się pomnikiem przyjaźni między Rosją a Austrią. W bezpośrednim sąsiedztwie cerkwi rozciąga się cmentarz prawosławny. Architektura Cerkiew reprezentuje styl klasycystyczny, jest wzniesiona na planie prostokąta. Wejście do niej prowadzi przez prostokątne drzwi otoczone z dwóch stron przez pilastry. Powyżej znajduje się trójkątny fronton. Na bocznych ścianach świątyni rozmieszczono po trzy prostokątne okna z ozdobnymi obramowaniami. Budynek wieńczy wysoki czarny obelisk zakończony złoconym krzyżem łacińskim. We wnętrzu znajduje się trzyrzędowy ikonostas. Przypisy Bibliografia История храма. orthodoxia.org. [zarchiwizowane z tego adresu (2010-11-28)].
Vértes-Gebirge

Das Vértes-Gebirge [ˈveːrtɛʃ], auf Deutsch Schildgebirge, ist ein Höhenzug im nordwestlichen Ungarn mit Höhen bis etwa 500 m, in der Region um die Stadt Tatabánya und Oroszlány. Der Höhenzug zählt zum Ungarischen Mittelgebirge, wozu auch das östlicher gelegene Gerecse (bis 630 m) und der westlicher gelegene Bakony-Wald zählen. In den Tälern am Südabfall des Vértes-Gebirges wurde für einige seltene Gebirgspflanzen ein Naturschutzgebiet eingerichtet. In der Esterházy-Höhle am Berg oberhalb des Städtchens Csákvár fand man vorgeschichtliche Tierknochen und Überreste des dreihufigen Urpferdes aus der Zeit vor etwa 10 Millionen Jahren. In der Umgebung findet man einige Felskuppen mit Burgruinen auf ihren Höhen. Der geologisch-botanische Lehrpfad zwischen Csákvár und Gánt führt über 3–4 km über den Haraszt-Berg und durch das Kőlik-Tal. Bei Gánt wird Bauxit abgebaut; bemerkenswert der rote, leblos wirkende Boden der Bauxitgrube. Im nahegelegenen Vérteskozma sind alte Bauernhäuser zu besichtigen. Literatur Heinrich Taeger: Die geologischen Verhältnisse des Vertesgebirges. Budapest 1908; Nachdruck Nabu Press 2009, ISBN 978-1141232680. Weblinks Vértes-hegység, in: A Pallas nagy lexikona (ungarisch) A Vértes rövid turista története (ungarisch)
Vértes Hills

Vértes is a mountain range in north-western Hungary, in the Central Transdanubian region, between the ranges Bakony and Gerecse. The Vértes Mountains are part of the Transdanubian Mountains. Geography The area of the Vértes occupies 314 km2 (121 sq mi). It is about 30 km long and 10–15 km wide. The average altitude is above sea level is 350 meters; its highest points are 487 m (Nagy-Csákány), 480 m (Körtvélyes) and 479 m (Csóka-hegy). Geologically the Vértes constitute a fairly uniform structure. On the surface of the entire mountain there are no older rocks than those of the mid-Triassic. The main rock is dolomite—CaMg(CO3)2—from the upper Triassic. All the layers are ancient marine deposits. The Vértes possesses a well-developed valley network (1260 km), but in spite of this spring and rivers are very rare in the mountain. Yearly sunshine duration is around 1950–2000 hours. The average annual temperature above the height of 350 meters is 8.5 °C (in January, −3 °C). The average annual precipitation is between 600 and 700 millimeters. In winter the land is usually snow-covered. History According to a legend documented in mediaeval Hungarian chronicles, the Vértes mountains were named after a historical incident: during the unsuccessful campaign of 1051–1052, the withdrawing German troops of Henry III, emperor of the Holy Roman Empire, scattered their armours to ease their escape through the mountains; hence the name Vértes (cf. vért, Hungarian for armour). Gallery Sources Béni Kornél–Viszló Levente: A Vértes hegység és környéke, 1996 ISBN 963-04-6683-X See also Transdanubian Mountains Geography of Hungary External links KirándulóBlog - Lőrinci Nagykönyvtár túraköre / Farkas Ferenc at the Wayback Machine (archived November 12, 2007) Geology of the Carpathian Region, p. 325, at Google Books
Vértes

Les monts de Vértes (hongrois : Vértes hegység, monts de Vértes, prononcé [ˈveːɾtɛʃ ˈhɛcʃeːg]) sont un massif collinéen situé entre Tatabánya et le lac de Velence dans le massif de Transdanubie. Le point culminant est le Nagy-Csákány (487 m). La zone de protection paysagère du Vértes s'étend à tout le massif. Liens externes Ressource relative à la géographie : World Database on Protected Areas Portail de la montagne Portail de la Hongrie
Colline di Vértes

Le Colline di Vértes (ungherese: Vértes-hegység) sono dei rilievi di modesta altezza che si trova in Ungheria nella parte settentrionale del Transdanubio, tra la Selva Baconia ed i Monti Gerecse. Le colline più alte sono il Nagy-Csákány (487 m) e il Körtvélyes (480 m). Geografia Le colline occupano un'area di circa 314 km² a cavallo tra le contee di Fejér e Komárom-Esztergom. I principali centri che si trovano nella zona sono: nella provincia di Fejér; Mór; Gánt; Csákvár; Csókakő; Pusztavám; nella provincia di Komárom-Esztergom; Tatabánya; Oroszlány; Várgesztes. Nella zona di Gánt sono presenti alcune cave di bauxite da cui veniva estratto fino ad alcuni anni fa l'alluminio. Oggi le cave sono dismesse, di esse restano solo le manifestazioni esterne delle attività di scavo delle colline che presentano il caratteristico colore rosso dei minerali di bauxite. Nella zona è stato realizzato anche un parco che presenta reperti e macchinari usati per l'estrazione. Le Colline di Vértes sono sul percorso ungherese del Sentiero Europeo E4. Turismo Sul territorio delle colline è stata individuata un'area di protezione naturale di circa 15.000 ha all'interno della quale sono mantenuti patrimoni naturali e storici. Fra i patrimoni storici sono da ricordare: le rovine della fortezza di Csókakő risalente al XII secolo; il romitorio dei monaci Camaldolesi di Majkpuszta (Oroszlány) con i dodici rifugi identici e la vicina chiesa con il campanile; Il castello Esterházy a Csakvár; il castello di Gesztesi a Várgesztes. Voci correlate Battaglia di Vértes Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Colline di Vértes Collegamenti esterni Area naturale protetta di Vértes, su foek.hu. URL consultato il 23 agosto 2007 (archiviato dall'url originale il 27 settembre 2007). Rete sentieristica europea Parco della bauxite a Gánt, su geocaching.hu. La storia del nome (in Ungherese), su youtube.com.
Vertesbergen

Vertesbergen (ungerska: Vértes hegység) är ett bergsområde i västra Ungern, som utgör en del av Ungerska mellanbergen. Vértes sträcker sig 27,6 km i sydvästlig-nordostlig riktning. Den högsta toppen är Nagy-Csákány, 487 meter över havet. Topografiskt ingår följande toppar i Vértes: Antal-hegy Csóka-hegy Dél-hegy Eperjes Gém-hegy Gránás-hegy Hajszabarna Haraszt-hegy Hosszú-hegy Hosszú-hegy Kopasz-hegy Kotló-hegy Kő-hegy Körtvélyes Lófő Márkus-hegy Mészáros-hegy Mészáros-hegy Nagy-bükk Nagy-bükk Nagy-Csákány Nagy-Somlyó Nagy-Széna-hegy Som-hegy Szarvas-hegy Széna-hegy Tábor-hegy Tamás-hegy Varga-hegy Vásár-hegy Zámolyi-bükk Zsidó-hegy Öreg-bükk Öreg-hegy Kommentarer Källor
Okres Encs

Okres Encs (maďarsky Encsi járás) je okres v severovýchodním Maďarsku v župě Borsod-Abaúj-Zemplén. Rozloha okresu je 379,09 km² a žije v něm zhruba 21 562 obyvatel. Jeho správním centrem je město Encs. Jihovýchodní částí okresu protéká řeka Hernád. Ve směru od jihozápadu k severovýchodu prochází okresem hlavní silnice č.3/E71 a souběžně s ní i železniční trať. Sousedními okresy jsou: Abaúj-Hegyköz na východě, Sziksó na jihozápadě a Edelény na západě. Na severu pak hraničí se Slovenskem, s okresem Košice-okolí. Sídla Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Encsi járás na maďarské Wikipedii.
Kreis Encs

Der Kreis Encs (ungarisch Encsi járás) ist ein Kreis im Norden des Komitats Borsod-Abaúj-Zemplén in Ungarn. Er grenzt im Norden mit 6 seiner 29 Gemeinden an das Nachbarland Slowakei. Der Kreis entstand Anfang 2013 als Nachfolger des gleichnamigen Kleingebiets (ungarisch Encsi kistérség), das Ende 2012 aufgelöst wurde. 5 seiner 36 Gemeinden wurden dem Kreis Gönc im Osten und 2 dem Kreis Szikszó im Westen zugeordnet. Die Bevölkerungsdichte liegt unter dem Komitatsdurchschnitt von 91. Verwaltungssitz ist die einzige Stadt Encs im Südosten des Kreises. Gemeindeübersicht * Grenzgemeinde zur Slowakei Quellen PDF- und XLS-Dateien: Volkszählung 2011 (Census) 2013:; 2016: Einzelnachweise
Encs District

Encs (Hungarian: Encsi járás) is a district in northern part of Borsod-Abaúj-Zemplén County. Encs is also the name of the town where the district seat is found. The district is located in the Northern Hungary Statistical Region. Geography Encs District borders with the Slovakian region of Košice to the north, Gönc District to the east and south, Szikszó District and Edelény District to the south and west. The number of the inhabited places in Encs District is 29. Municipalities The district has 1 town and 28 villages. (ordered by population, as of 1 January 2012) The bolded municipality is the city. Demographics In 2011, it had a population of 21,390 and the population density was 56/km2. Ethnicity Besides the Hungarian majority, the main minority is the Roma (approx. 5,000). Total population (2011 census): 21,390 Ethnic groups (2011 census): Identified themselves: 25,108 persons: Hungarians: 19,862 (79.11%) Gypsies: 4,973 (19.81%) Others and indefinable: 273 (1.09%) Approx. 4,000 persons in Encs District did declare more than one ethnic group at the 2011 census. Religion Religious adherence in the county according to 2011 census: Catholic – 13,537 (Roman Catholic – 11,519; Greek Catholic – 2,013); Reformed – 3,371; Evangelical – 277; other religions – 172; Non-religious – 868; Atheism – 41; Undeclared – 3,124. Gallery See also List of cities and towns of Hungary References External links Postal codes of the Encs District
Distrito de Encs

El distrito de Encs (húngaro: Encsi járás) es un distrito húngaro perteneciente al condado de Borsod-Abaúj-Zemplén. En 2013 tenía 21 783 habitantes. Su capital es Encs.​ Municipios El distrito tiene una ciudad (en negrita) y 28 pueblos.​ Ciudad Encs Pueblos Referencias
District d'Encs

Le district d'Encs (en hongrois : Encsi járás) est un des 16 districts du comitat de Borsod-Abaúj-Zemplén en Hongrie. Créé en 2013, il compte 21 783 habitants et rassemble 29 localités dont une seule ville, Encs, son chef-lieu. Cette entité existait déjà auparavant entre 1921 et 1938 puis entre 1945 et 1983, l'année d'une réforme territoriale qui a supprimé les districts. Localités Références Voir aussi District (Hongrie) Portail de la Hongrie
Encsi járás

Az Encsi járás Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyéhez tartozó járás Magyarországon, amely 2013-ban jött létre. Székhelye Encs. Területe 379,09 km², népessége 21 562 fő, népsűrűsége 57 fő/km² volt a 2011. évi adatok szerint. Egy város (Encs) és 28 község tartozik hozzá, melyek mindegyike az Encsi kistérséghez tartozott 2012-ig. Az Encsi járás a járások 1983-as megszüntetése előtt is létezett 1921 és 1938, majd 1945 és 1983 között. Települései Története Az Encsi járás első ízben a trianoni békeszerződést követően jött létre, ekkor lett Encs először járási székhely, mivel a térség hagyományos központjai (Kassa és Szepsi) az országhatáron túlra kerültek. 1938-ban, amikor az említett települések ismét magyar uralom alá kerültek, az Encsi járás megszűnt. 1945-ben, az országhatárok visszaállítását követően ismét megalakították, és ezután 1983-ig folyamatosan fennállt, miközben területe jelentősen meg is nagyobbodott. 1962-től az egykori Abaúj vármegye Magyarországhoz tartozó területének nagy részét magába foglalta, miután megszűnt a szomszédos Abaújszántói és Szikszói járás. Ekkor már az ország legnagyobb területű járásai közé tartozott. 1984-től, a járások megszűnésekor Encs város lett, az addigi Encsi járás pedig (Szikszó kivételével) lényegében átalakult az Encsi városkörnyékké. 1994 és 2012 között, a kistérségek fennállása alatt Encs mindvégig kistérségi központ volt, de a hozzá tartozó terület kisebb volt, mint a járás területe 1983-ban. A 2013-tól az Encsi járáshoz tartozó települések 2012-ig valamennyien az Encsi kistérséghez tartoztak, viszont a megszűnő Encsi kistérség települései közül kettő (Pamlény, Szászfa) a Szikszói járáshoz, öt (Abaújalpár, Abaújkér, Gibárt, Hernádbűd, Pere) pedig a Gönci járáshoz került. Történeti adatai 1983-as megszűnése előtt területe 1431,75 km², népessége pedig mintegy 58 ezer fő volt. Jegyzetek Források A 218/2012. (VIII. 13.) számú kormányrendelet a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról (Magyar Közlöny 2012. évi 107. szám, 2012.augusztus 13.) A KSH 2011. évi helységnévkönyve
Distretto di Encs

Il distretto di Encs (in ungherese Encsi járás) è un distretto dell'Ungheria, situato nella provincia di Borsod-Abaúj-Zemplén. Collegamenti esterni (HU) Sito web della provincia di Borsod-Abaúj-Zemplén, su baz.hu (archiviato dall'url originale il 16 dicembre 2008).
Powiat Encs

Powiat Encs (węg. Encsi járás) – jeden z piętnastu powiatów komitatu Borsod-Abaúj-Zemplén na Węgrzech. Siedzibą władz jest miasto Encs. Miejscowości powiatu Encs Abaújalpár Abaújkér Alsógagy Baktakék Beret Büttös Csenyéte Csobád Detek Encs Fáj Fancsal Felsőgagy Forró Fulókércs Gagyapáti Garadna Gibárt Hernádbűd Hernádpetri Hernádszentandrás Hernádvécse Ináncs Kány Keresztéte Krasznokvajda Litka Méra Novajidrány Pamlény Pere Perecse Pusztaradvány Szalaszend Szászfa Szemere
Districtul Encs

Encs (în maghiară Encsi járás) este un district în județul Borsod-Abaúj-Zemplén, Ungaria. Districtul are o suprafață de 379,09 km2 și o populație de 21.783 locuitori (2013). Referințe Legături externe A 218/2012. (VIII. 13.) számú kormányrendelet a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról (Magyar Közlöny 2012. évi 107. szám, 2012.augusztus 13.) hu A KSH 2012. évi helységnévkönyve hu
Encs (distrikt)

Encs är ett distrikt i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén i regionen Norra Ungern i nordöstra Ungern. Distriktet har 21 263 invånare (2025), på en yta av 378,39 km². Huvudort är Encs. Kommuner Distriktet består av följande kommuner (städer markerade i kursiv stil): Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Encs.﻿