Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön

A Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön büntetés-végrehajtási intézet a Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyei Sátoraljaújhelyen. Költségvetési szerv, jogi személy. Alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben az előzetes letartóztatással, továbbá a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és börtön fokozatú szabadságvesztésével összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. Felügyeleti szerve a Belügyminisztérium, szakfelügyeletet ellátó szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. Az intézmény parancsnoka Rózsahegyi Tamás. Története Alapító okirata szerint 1900-ban létesítették. Építését 1901-ben kezdték meg a Törvényszéki Palota és fogház („Törvényház”) részeként Czigler Győző műépítész tervei alapján. Működését 1906-ban kezdte meg. 1942 szeptemberében a Magyar Honvéd Vezérkari főnökség (VKF) büntető intézetévé jelölték ki és politikai elítélteket szállítottak ide. 1944. március 22-én a különböző nemzetiségű politikai foglyok az őrséget lefegyverezve kitörtek és a környező hegyekbe menekültek. A német katonai segítséggel levert sátoraljaújhelyi börtönlázadásnak 60 halálos áldozata volt. A bírósági épület 1950 és 1953 között egy ideig üresen állt, majd határőr kiképző központként működött. 1954-ben fiatalkorú elítélteket szállítottak az intézetbe. 1956 októberében a városi Munkástanács utasítására 258 főt szabadítottak, mindössze 11-en maradtak fogva. A forradalom leverését követően ismét politikai foglyok fogvatartására jelölték ki az intézetet. Az Ormosbányán dolgoztatott elítélteket is ide szállították át. 1956. december 12-én a rendkívül zsúfolt országos börtön rabjai kitörést kíséreltek meg. Szerszámokkal, késekkel fegyverkeztek fel, túszul ejtettek négy börtönőrt. Az őrség riasztólövésekkel fékezte meg a kitörési kísérletet. 1959-ben az elítéltek munkáltatására fehérneműgyárat hoztak létre. Ugyanez évben indult a tényleges rabnevelői tevékenység. 1986 és 1988 között korszerűsítési munkálatok zajlottak (fűtés, világítás, biztonsági rendszer). 1990-ben új rabkonyha és mosoda épült. 1997-ben a nagy, harmincfős zárkákat felújították, a mellékhelyiségeket leválasztották a lakótértől. 1993-ban a Fehérneműgyár jogutódjaként megalapították az ÁBRÁND-Ágynemű, Fehérneműgyártó és Forgalmazó Kft.-t. 1994-ben befejeződött a Különleges Biztonságú Körletrész (KBK) építése. 2001-ben felújítási munkálatok zajlottak, az intézet új épületrésszel bővült. Elnevezése 1906-1945: Sátoraljaújhelyi Királyi Törvényszéki Fogház, 1945-1949: Sátoraljaújhelyi Törvényszéki Fogház 1949-1950: Sátoraljaújhelyi Megyei Bírósági Fogház 1950-1953: Sátoraljaújhelyi Bírósági Börtön, 1953-1954: Sátoraljaújhelyi Körzeti Börtön, 1954-1954: Sátoraljaújhelyi Országos Börtön, 1967-1979: Sátoraljaújhelyi Büntetésvégrehajtási Intézet, 1979-1983: Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön, 1983-1987: Sátoraljaújhelyi Fegyház, 1987-: Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön. Rendkívüli események 1961. június 8-án 6 fő szökése. 1985. január 24-én 2 fő szökése. 1986. szeptember 24-én robbanás és tűz a csiszolóüzemben. Az 1944-es sátoraljaújhelyi börtönlázadás kitörésekor, majd az 1950-es évek elején itt töltötte szabadságvesztését Határ Győző Kossuth-díjas magyar író. Az intézet falai között raboskodott 1960 áprilisa és 1963 novembere között Mérei Ferenc, a modern magyar pszichológia-történet meghatározó alakja. Irodalom Lőrincz József – Nagy Ferenc: Börtönügy Magyarországon. Budapest: Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. 1997. ISBN 963-03-4346-0 A vidék forradalma 1956, I. kötet (2003.) Csintalan – Hajdú – Dr. Lőrincz – Mihály: A királyi Törvényháztól a Fegyház és Börtönig (2005.) 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról