Herbornská akademie

Herbornská akademie (latinsky: Academia Nassauensis) byla v letech 1584–1817 škola vyššího typu vzdělávání v Herbornu v Německu. Její teologická část pokračuje v upravené podobě jako „Teologický seminář evangelické církve Hesenska a Nasavska“ a sídlí na hradě Herborn, který byl i prvním sídlem akademie. Historie Akademii nechal založil v roce 1584 hrabě Johann VI. z Nassau-Dillenburgu (1536–1606 Dillenburg) na naléhání svého bratra, prince Viléma Oranžského († 1584). Hrabě Johann VI. zaměstnal reformovaného teologa Caspara Oleviana (1536–1587 Herborn), spoluautora „Heidelberského katechismusu“, kterého pověřil založením a vedením akademie. Oleviánovi se podařilo přilákat do Herbornu Johannese Piscatora (1546–1625 Herbron). Tito profesoři začali vydávat svá díla v nově založené herbornské tiskárně Christopha Corvina (1552–1620 Herborn). Vrcholnými publikacemii akademické tiskárny byla tzv. Piscatorova bible (1602–1604), první úplný a nezávislý kalvinistický překlad Bible do němčiny. Kniha se po staletí používala v německém kalvinismu a v kantonu Bern byla až do konce 18. století považována za státní Bibli. Dalším významným tiskem byla encyklopedie herbornského profesora Johanna Heinricha Alsteda (1588–1638); ta byla poprvé vydána v roce 1620. Siegen Herbornská akademie byla na čas přestěhována k pedagogickému institutu (Pädagogium) do Siegenu. Tamější latinské gymnázium zformoval v roce 1536 luteránský teolog Erasmus Sarcerius (1501–1559) a zřízení této školy navrhl Philipp Melanchthon. V Seigenu akademie sídlila v letech 1594–1599 a 1606–1609. Obory školy Na akademii se vyučovala: teologie, lékařství, právo a filosofie. Pädagogium byla podpůrná latinská škola s veřejnými přednáškami, která předcházela vlastnímu studiu na akademii. Navzdory opakovanému úsilí a kvalitě výuky, která dosahovala univerzitní úrovně, nezískala tato kalvinistická instituce nikdy císařské povolení k tomu, aby byla označována za univerzitu, a proto neměla pravomoc udělovat akademické tituly. Matriky Dochované matriky pädagogia a akademie byly zveřejněny v roce 1908 včetně vysvětlujícího úvodu. Matriky z let 1725–1817 se ztratily, ale byly zrekonstruovány na základě informací z dochovaných archivních souborů. Tiskem vyšlo v roce 1935. Čechy a Morava V letech 1595–1620 studovalo na herbornské kalvínské akademii 33 Čechů a 25 Moravanů. Po roce 1621 čelili čeští protestanté trestům spojeným s rekatolizací a konfiskacemi majetku. Kdo nechtěl konvertovat ke katolicismu, odcházel do exilu. Po roce 1620 exulanti z Čech a Moravy studovali většinou na Univerzitě ve Franekeru. V níže uvedené tabulce je neúplný výběr studentů herbornské akademie z let 1595–1620. Nejznámější žák herbornské akademie je Jan Amos Komenský. Muzeum V Herbornu se v objektu bývalé školy nachází Městské muzeum; Většina exemplářů knihovny bývalé akademie je umístěna na hradě Herborn. Galerie Odkazy Reference Literatura Evangelisch-Theologisches Seminar (Herborn, Germany). Die Matrikel der Hohen Schule und des Paedagogiums zu Herborn [online]. Příprava vydání Gottfried Zedler, Hans Sommer. Wiesbaden: J. F.Bergmann, 1908 [cit. 2025-06-05]. Dostupné online. HEILER, Carl. Die Matrikel der Hohen Schule zu Herborn: 1725–1817. Rekonstruiert. [s.l.]: Nassauische Annalen, 1935. HRUBEŠ, Jiří: Za Komenským v Herbornu. In: Strahovská knihovna 7 (1972), s. 293-294. KOSTLÁN, Antonín ‒ HADRAVOVÁ, Alena: Carmina propemptica In honorem Johannis Opsimathis. Herbornská pocta pro moravského učence z roku 1607. In: Acta Universitatis Carolinae ‒ Historia Universitatis Carolinae Pragensis 47 (2007), fasc. 1‒2, s. 117‒159. MENK, Gerhard: Die Hohe Schule Herborn in ihrer Frühzeit (1584‒1660). Ein Beitrag zum Hochschulwesen des deutschen Kalvinismus im Zeitalter der Gegenreformation. Wiesbaden 1981 (Veröffentlichungen der Historischen Komission für Nassau 30). MICHEL, Gerhard: Komenskýs Studien in Herborn und ihre Nachwirkungen in seinem Gesamtwerk. In: Schaller, Klaus (Hg.): Comenius. Erkennen ‒ Glauben ‒ Handeln. Internationales Comenius-Colloquium Herborn 1984, Sankt Augustin 1985, s. 11‒21. RŮČKOVÁ, Markéta: Intelektuální kontakty jednoty bratrské v zahraničí v druhém desetiletí 17. století. Herborn a Brémy jako místa tisku knih bratrské provenience. In: Studia Comeniana et Historica 50 (2020), č. 103‒104, s. 21‒53. STEINER, Martin: Die Zeugnisse der Herborner Professoren für Theologiestudenten aus böhmischen Ländern von 1611. In: Acta Comeniana 22‒23 [46‒47] (2009), s. 287‒291. ŠOLCOVÁ, Kateřina: Politická teorie na reformované akademii v Herbornu a její reflexe v díle J. A. Komenského. In: Studia Comeniana et Historica 49 (2019), č. 101‒102, s. 23‒34. TRUHLÁŘ, Antonín: Příspěvek k životopisu Jana Am. Komenského za pobytu jeho v Herborně r. 1612. In: České museum filologické 5 (1899), s. 301‒306. van VLIET, Pauline: Herborn und die Niederlande ‒ Ausblick auf Staat, Kirche, Schule und Comenius. In: Schaller, Klaus (Hg.): Comenius. Erkennen ‒ Glauben ‒ Handeln. Internationales Comenius-Colloquium Herborn 1984, Sankt Augustin 1985, s. 115‒124. WIENECKE, Joachim: Die gesellschaftlichen Lehren der Herborner hohen Schule zur Studienzeit Comenius. In: Studia Comeniana et Historica 3 (1973), č. 5, s. 35‒66. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Herbornská akademie na Wikimedia Commons