NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Povijesni nacionalni park Haitija

Povijesni nacionalni park Haitija je skupina spomenika u haićanskom departmanu Nord s početka 19. stoljeća kada je Haiti proglasio svoju neovisnost: citadela Laferrière, palača Sans Souci i građevine Ramiersa. God. 1982., ovi spomenici su upisani na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Sjevernoj Americi kao „jedinstveni simboli slobode kao prve građevine koje su izgradili crni robovi koji su se izborili za svoju slobodu”. Povijest Dana 1. siječnja 1804. godine, nakon 14 godina borbe za otok crnih robova protiv kolonizatora, Jean-Jacques Dessallines, glavni vođa revolucije, proglasio je samostalnost Republike Haiti. Car Dessallines je odmah povjerio Henriju Christopheu, jednom od svojih generala, zadatak izgradnje goleme utvrde na brdu Pic Laferrière (kasnije poznatom kao Pic Henry), 28 km jugozapadno od grada Cap-Haïtien. Nakon smrti Dessallinesa 1806. godine, Republika Haiti je podijeljena na dvije države: južni dio kojim je upravljao Pétion, dok se na sjeveru Christophe proglasio kraljem 1811. god. Citadela Laferrière (ili Citadela Henri), koja je izvorno zamišljena kao spomenik slobode, je postala despotska utvrda samo tijekom 1813. god. U isto vrijeme, kralj Christophe (Henry I., kralj Haitija) je započeo gradnju nevjerojatne palače Sans Souci (tj. "bezbrižna") okružene vrtovima u podnožju prilazne ceste kaštelu, u blizini sela Milot. Znamenitosti Citadela Henry, sagrađena na 970 metara nadmorske visine na površini od oko 1 ha, jedan je od najboljih primjera umjetnosti vojnog inženjerstva početkom 19. stoljeća. Planovi su djelo Haićanina Henria Barrea, ali je vjerojatno da je general Christophe igrao ključnu ulogu u njezinom planu izvanredno artikuliranog volumena kako bi se omogućilo integrirati topništvo, razraditi sustav opskrbe vodom i cisterne, te kolosalne obrambene zidine koje čine ovaj kaštel nesavladiv. U njemu je mogla stanovati posada od 2.000 ljudi, ili 5.000 u slučaju potrebe. Palača Sans Souci, danas uglavnom ruševina koja se trenutno restaurira, duguje svoju bizarnu ljepotu iznimnom skladu s planinskim okruženjem, kao i pribjegavanje različitim i navodno nespojivim arhitektonskim modelima. Barokno stubište i neoklasične terase, te strmi vrtovi podsjećaju na palače u Potsdamu i Beču, dok su kanali i bazeni inspirirani Versajskom palačom, osim nedefiniranoj halucinacijskoj kvaliteti ovog djela megalomanskog kralja. Izvori Marvin T. Jones & Associates, Citadel story and photo gallery Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. veljače 2012. (Wayback Machine) Povezani članci St. George (Bermudi), Velika Britanija Brimstone Hill, Sveti Kristofor i Nevis San Lorenzo (Panama) Kolonijalne utvrde i dvorci u Gani Sanssouci, Potsdam (Njemačka) Vanjske poveznice Opis parka na stranicama UNEP-WCMC-a Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. svibnja 2008. (Wayback Machine) (engl.) Fouille historique et développement urbain de la ville de Milot (fr.) Sastanak stručnjaka povodom revizije haićanskog zakona o zaštiti spomenika baštine 11. srpnja 2011. (engl.)
Nationaal historisch park Citadel, Sans-Souci, Ramiers

Het Nationaal historisch park Citadel, Sans Souci, Ramiers (Frans: Parc national historique — Citadelle, Sans-Souci, Ramiers) is een historisch park in het noorden van Haïti. Het ligt in de huidige gemeente Milot, ongeveer 20 km ten zuiden van de stad Cap-Haïtien. Het park bevat de ruïnes van het paleis Sans-Souci en de Citadel Laferrière. Beiden zijn aan het begin van de 19e eeuw gebouwd in opdracht van Henri Cristophe (koning Hendrik I). Sinds 1982 staat het park op de Werelderfgoedlijst van UNESCO. Het wordt veel door toeristen bezocht.
Parque Nacional Histórico

Os monumentos haitianos do Parque Nacional Histórico datam do século XIX, quando o Haiti declarou a sua independência. A Cidadela em particular, o palácio de Sans-Souci,e Ramiers servem como símbolos universais de liberdade, sendo os primeiros monumentos construídos por escravos negros que tinham ganho a sua liberdade. Ver Também Cidadela Palácio de Sans-Souci Ramiers Ligações externas (em inglês) Parque Nacional Histórico - Cidadela, Sans-Souci, Ramiers
Parcul Național Istoric Haitian

Parcul Național Istoric se află în comuna haitiană Milot, în nordul țării la aproximativ 27 km de orașul Cap-Haïtien. Ansamblul Istoric cuprinde: palatul Sans Souci, cetatea Laferrière și clădirile Ramiers. A fost declarat Patrimuniu al Umanității de către UNESCO în 1982. Palatul Sans Souci Palatul a fost înălțat între anii 1810 și 1813 și a fost folosit ca reședință regală de către Henri I, sclav eliberat care a luptat în războiul de independență, apoi președinte ca în final să ajungă rege al acestei țări. Sans souci în limba franceză se traduce prin Fără griji În urma cutremurului din 1842, palatul a fost în mare parte distrus și nu a mai fost niciodată reconstruit. Înainte de cutremur palatul era considerat un Versailles al Caraibelor. Cetatea Laferrière Cunoscută de către localnici ca La Citadelle și este așezată la o altitudine de 900 metri. La Citadelle este cea mai mare cetate de pe continentul american și din emisfera occidentală. Cetatea este unul dintre principalele destine turistice ale țării, atrăgând anual numeroși turiști. Cetatea a fost clădită între anii 1905 și 1820 de către 20.000 de muncitori la ordinul regelui Henri Christophe, ca parte a unui plan de apărare a noii țări independente în fața unor eventuale atacuri ale Franței. În interiorul castelului încă mai există depozitate ghiulelele de tun din acea vreme. În mortarul prin care s-au îmbinat pietrele acestei mărețe cetăți s-a adăugat sânge de vacă și capră, care au fost jertfite pentru ca duhurile și zeitățile religiei vudu să dea putere și protecție clădirii. Ca și palatul Sans Souci și cetatea a fost destul de puternic afectată de cutremurul din 1842. Ramiers Clădirile Ramiers au fost construite în timpul lui Henri Christophe și reprezintă unul dintre simbolurile de libertate ale haitienilor fiind construite imediat după ieșirea din robie ale sclavilor negri din această țară. Imagini Legături externe http://whc.unesco.org/fr/list/180/ http://regardsurhaiti.over-blog.com/article-7035676.html
Nationalhistoriska parken

Nationalhistoriska parken är ett världsarv i Haiti, omkring 28 km sydväst om staden Cap Haitíen, bestående av monument från 1800-talets början med kopplingar till Haitis självständighet. Parken tillkom efter ett presidentdekret 1978 och består av Citadelle Laferrière, Sans-Soucuipalatset och några byggnader i Ramiers. Citadelle Laferrière Citadelle Laferrière, ibland även kallad Citadelle Henri, började byggas strax efter Haitis självständighetsförklaring. Härksaren Jean-Jacques Dessalines gav general Henri Christophe uppdraget att bygga en mäktig fästning på berget Laferrière. Citadellet uppfördes som en militär anläggning men var också tänkt som en politisk manifestation över landets självständighet och byggdes därför högt upp på berget, 970 meter över havet. Ritningen gjordes av Henri Barré. Sans Soucipalatset Efter Haitis delning 1806, satte den självutnämnde kung Henri Christophe (Henri I) år 1810 igång byggandet av ett enastående palats vid foten av berget intill vägen upp till Citadelle Laferrière. Palatset, som nu håller på att restaureras, har hämtat inspiration från europeiska palats och parker. Externa länkar (engelska) UNESCO World Heritage Centre - National History Park – Citadel, Sans Souci, Ramiers
Національний історичний парк (Гаїті)

Національний історичний парк (фр. Parc national historique) — комплекс споруд біля гаїтянського міста Міло, що включає Цитадель Лафер'єр, палац Сан-Сусі і комплекс фортів Рам'єр, збудованих на початку 19 століття за наказом короля Анрі Крістофа. Ці споруди виконували функції королівської резиденції, місця розташування уряду та оборонні укріплення. Зараз вони вважаються національним символом Гаїті та входять до списку Світової спадщини. Примітки Посилання National History Park (англ.)
BHD Bank

Banco Múltiple BHD, S.A., trading as Banco BHD, formerly known as Banco Hipotecario Dominicano, is a private financial and mortgage bank in the Dominican Republic. It was founded by Samuel Conde and a group of entrepreneurs on July 24, 1972. Since then, it has formed numerous partnerships and acquisitions with other financial organizations in the country. As of 2023, the president is Steven José Puig Contreras. It is the third-largest private bank in the country, only behind Banco Popular Dominicano. History It was founded on July 24, 1972, as Banco Hipotecario Dominicano by Samuel Conde Sosa (deceased in 1988) and entrepreneurs Antonio Haché, José Antonio Caro Álvarez, Manuel Tavares Espaillat, Carlos Sully Fondeur, Sebastián Mera, and Juan Bautista Vicini. Although today it is a multiple-purpose bank, it was initially founded as a mortgage bank with the purpose of developing the real estate market and housing. In 1999, it established its first alliance with Banco Sabadell, and in 2000, it finalized a merger by absorption with Banco Fiduciario. In 2001, it formed an alliance with Banco Popular de Puerto Rico, and by 2006, it had acquired the personal business portfolio of Republic Bank. The following year, it purchased the loans and deposits of the corporate banking sector. In 2008, the International Finance Corporation (IFC), a multilateral credit and investment organization of the World Bank Group, became involved as a shareholder and strategic partner of the BHD Financial Center. In 2014, following a merger through share contribution between Banco Hipotecario Dominicano and Banco León, the BHD León Multiple Bank emerged. In March 2022, it was announced that the BHD León Multiple Bank would revert to being called Banco BHD. The change took effect on July 1, 2022. See also List of banks in the Dominican Republic References External links Official website (in Spanish)
Banco BHD

El Banco BHD (también conocido como Banco Múltiple BHD, S.A​​ y sucesor del Banco Hipotecario Dominicano) es un banco financiero e hipotecario de capital privado de la República Dominicana fundado por Samuel Conde y un grupo de empresarios el 24 de julio de 1972, y desde entonces ha tenido numerosas alianzas y adquisiciones con otras organizaciones financieras del país.​ Su presidente actual es Steven Puig.​ Actualmente es el segundo banco privado más grande del país por activos, sólo por detrás del Banco Popular Dominicano.​​​​ Historia Fue fundado el 24 de julio de 1972 como Banco Hipotecario Dominicano por Samuel Conde Sosa (fallecido en 1988)​ y los empresarios Antonio Haché, José Antonio Caro Álvarez, Manuel Tavares Espaillat, Carlos Sully Fondeur, Sebastián Mera y Juan Bautista Vicini.​ Aunque hoy es un banco múltiple, inicialmente fue fundado como hipotecario con la finalidad de desarrollar el mercado inmobiliario y la vivienda.​ En 1999 concretó su primera alianza con el Banco Sabadell y en 2000 mediante un acuerdo por fusión por absorción con el Banco Fiduciario. En 2001 concretó alianza con el Popular International Bank, Inc. de Puerto Rico y ya para 2006 había adquirido la cartera de negocios personales del Republic Bank y al año siguiente compró los préstamos y depósitos de la banca de empresas.​ En 2008 surgió la vinculación de la Corporación Financiera Internacional (IFC), organismo multilateral de crédito e inversión del Grupo del Banco Mundial, como accionista y socio estratégico del Centro Financiero BHD.​ En 2014, tras una fusión por aporte accionario entre el Banco Hipotecario Dominicano y el Banco León surge el Banco Múltiple BHD León.​ En marzo de 2022 se anunció que el Banco Múltiple BHD León volvería a llamarse sólo Banco BHD.​​ El cambio se hizo efectivo el 1 de julio del mismo año.​ Véase también Banco Central de la República Dominicana Anexo:Bancos de la República Dominicana Banreservas Referencias Enlaces externos Portal:República Dominicana. Contenido relacionado con República Dominicana. Portal:Economía. Contenido relacionado con Economía. Sitio web oficial Banco BHD en Facebook Banco BHD en Instagram Banco BHD en X (antes Twitter) Banco BHD en YouTube Banco BHD en LinkedIn
Nippes

Nippes (haitisk kreol: Nip) er en af de 10 provinser (département) i Haiti. Hovedbyen er Miragoâne. Provinsen har 266 379 indbyggere (2003) og et areal på 1 219 km². Den grænser op til provinserne Grand'Anse, Sud, Sud-Est og Ouest. Administrativ inddeling Provinsen er inddelt i tre arrondissementer (arrondissements) som hver er inddelt i 11 kommuner (communes). Miragoâne arrondissement Miragoâne Petite-Rivière-de-Nippes Fonds-des-Nègres Paillant d'Anse-à-Veau arrondissement Anse-à-Veau L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Arnaud Barradères arrondissement Barradères Grand-Boucan
Département Nippes

Nippes ist ein Département auf der Tiburon-Halbinsel in Haiti. Seine Hauptstadt ist Miragoâne. Es liegt überwiegend am Golf von Gonâve auf der Tibouran-Halbinsel (Nordküste). Es umfasst eine Fläche von 1268 km² und hat rund 343.000 Einwohner (Stand 2015). Geschichte Das Département Nippes entstand 2003, als aus den Arrondissements Miragoâne, Anse-à-Veau und Baradères des Département Grand’Anse Nippes als neues Département geschaffen wurde. Damit ist es das jüngste der zehn haitianischen Departements. Am 14. August 2021 ereignete sich ein schweres Erdbeben mit einer Magnitude von 7,2 MW und einem Epizentrum nahe Petit-Trou-de-Nippes. Durch das Beben starben mindestens 2248 Menschen. Besonders viele Opfer gab es in Petit-Trou-de-Nippes, in Barradères und in L’Asile. Siehe auch Fußnoten
Nippes

Nippes (French, pronounced [nip] ) or Nip (Haitian Creole) is one of the ten departments (the highest-level political subdivisions) of Haiti located in southern Haiti. It is the most recently created department, having been split from Grand'Anse in 2003. The capital of the department is Miragoâne, and it is the least populous department in Haiti. History Haitian Period Being created from Grand'Anse most of Nippes' history is similar to Grand'Anse's. Nippes during the Haitian Revolution played a big role with marron troops led by notably Plymouth a Jamaican later on was in Haiti. Independence Étienne Gérin from Miragwàn is a signatory of the Haitian Declaration of Independence. During the Haitian Civil war between Pétion and Henry 1st, André Rigaud came back to Haiti from France and was disappointed by Pétion's laissez-faire politics and created a de facto republic, the Meridional Republic of Haiti and the Miragoanes bridge was the limit between those two republics. Geography The department is bordered to the north by the Gulf of Gonave, to the west the Grand'Anse Department, south by the South Department and to the east by the Ouest Department. The Nippes River is the most important of the department and one of the most important in the country. Nippes has one of the biggest and most well-preserved bays in Haiti. The Baradères Bay is formed by the Baradères Peninsula and protects multiple minor islands and cays like Picoulet and Corny Island. Part of the Miragoanes Lake is shared between Nippes and West Departement is the biggest natural freshwater lake in Haiti. Nippes has many minor islands with one of the biggest cay being the Rochelois located 15 km offshore. The cay has a potential for land reclamation in Haiti. Economy Nippes has great mining potential in bauxite since the town of Miragoanes had a major bauxite plant operated by Reynold's company. Nippes has an agriculture and fishing industry with the lake having a potential for pisciculture. Nippes is a commerce hub since the Miragoanes Port is one of the biggest ports in the South. Transportation The RN2 (national road system) passes through Nippes going to Les Cayes and making it the bridge between 2 departments. Another one is proposed to connect it to Grand'Anse. Miragoanes is the major port in the town and the department has no airport. Administrative divisions The department of Nippes is subdivided into three arrondissements (districts), which are further subdivided into eleven communes (the equivalent of a city or municipality). Anse-à-Veau Arrondissement Anse-à-Veau Arnaud L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Baradères Arrondissement Baradères Grand-Boucan Miragoâne Arrondissement Miragoâne Fonds-des-Nègres Paillant Petite-Rivière-de-Nippes References
Departamento Nippes

Nippes (en francés: département de Nippes; y en criollo haitiano: depatman Nip) es el más reciente de los diez departamentos de Haití, ya que nació de una división del departamento de Grand'Anse producida en 2003. El departamento está dividido en 3 distritos: Anse-à-Veau Baradères Miragoâne Comunas El departamento Nippes posee 11 municipios: Referencias
Nippes

Le département de Nippes (créole haïtien : Nip) est l'un des dix départements d'Haïti. Situé sur la côte nord de la Péninsule de Tiburon, sa superficie est de 1 268 km2 et on estime sa population à 311 497 habitants (recensement par estimation de 2009). Divisions administratives Le département des Nippes a été créé en 2003 sur la partie orientale du département de la Grand'Anse. Il est divisé en 3 arrondissements et 11 communes : Arrondissement de Miragoâne (4 communes) : Miragoâne Petite-Rivière-de-Nippes Fonds-des-Nègres Paillant Arrondissement d'Anse-à-Veau (5 communes) : Anse-à-Veau L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Arnaud Arrondissement de Barradères (2 communes) : Barradères Grand-Boucan Notes et références Portail d’Haïti
Nippes

Nippes, departman na Haitima, nastao 2003. odvajanjem od departmana Grand'Anse koji je izvorno bio dio departman Sud, smješten uz obalno područje Canala du Sud i nasuprot otoka Gonâve, na Karipskom moru. Populacija 2003 iznosi 266,379. Središte: Miragoâne. Sastoji se od arrondissementa l'Anse-à-Veau, Baradères i Miragoâne. Izvori Vanjske poveznice
Dipartimento di Nippes

Il dipartimento di Nippes è un dipartimento di Haiti. Il capoluogo è Miragoâne. Geografia antropica Suddivisioni amministrative Il dipartimento di Nippes è suddiviso in 3 arrondissement: Anse-à-Veau Baradères Miragoâne Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su dipartimento di Nippes
Nippes

Nippes (Haïtiaans-Creools: Nip) is een van de 10 departementen van Haïti. Het is in 2003 afgesplitst van het departement Grand'Anse. Het heeft 343.000 inwoners op een oppervlakte van 1300 km². De hoofdstad is Miragoâne. Het departement wordt begrensd door de departementen Grand'Anse, Sud, Ouest en Sud-Est, en door de Golf van Gonâve. Grondgebied Het grondgebied dat nu door het departement Grand'Anse wordt ingenomen, behoorde onder de Taíno's tot het cacicazgo Xaragua. Indeling Het departement zoals het bestaat na de splitsing, is opgedeeld in 3 arrondissementen: Miragoâne Anse-à-Veau Baradères Sociaal-economisch Noot: de sociaal-economische cijfers van het departement Nippes zijn inbegrepen in de cijfers van Grand'Anse.
Departament Nippes

Departament Nippes – jeden z dziesięciu departamentów Haiti, utworzony we wrześniu 2003 roku w wyniku podziału departamentu Grand'Anse. Stolicą departamentu jest miasto Miragoâne. Departament dzieli się na trzy arrondissements: Miragoâne Anse-à-Veau Baradères Zobacz też Nippes
Нип

Нип (фр. Nippes, гаит. креол. Nip) — один из 10 департаментов Гаити. Образован в 2003 году в результате выделения из департамента Гранд-Анс. Расположен на юго-западе страны, на северном побережье полуострова Тибурон. Площадь — 1 267,8 км², население — 311 497 человек (в т. ч.: городское — 51 111 чел., сельское — 260 386 чел.; по состоянию на 2009 год). Административный центр — город Мирагоан. Округа и коммуны Департамент делится на 3 округа и на 11 коммун: Анс-а-Во Анс-а-Во (Anse-à-Veau) Арно (Arnaud) Л'Азиль (L'Asile) Пети-Тху-де-Нип (Petit-Trou-de-Nippes) Плезанс-дю-Сюд (Plaisance-du-Sud) Бараде Бараде (Baradères) Гран-Букан (Grand-Boucan) Мирагоан Мирагоан (Miragoâne) Фон-де-Нег (Fonds-des-Nègres) Паян (Paillant) Петит-Ривьер-де-Нип (Petite-Rivière-de-Nippes) Примечания
Nippes

Nippes, (haitisk kreol: Nip) är en av 10 departement (département) i Haiti. Huvudort är Miragoâne. Departementet har 266 379 invånare (2003 års folkräkning) och en yta på 1 219 km². Den gränsar till regionerna Grand'Anse, Sud, Sud-Est och Ouest. Nippes är den senast tillkomna provinsen i Haiti. Den delades ur provinsen Grand'Anse 2003. Administrativ indelning Departementet är indelat i 3 arrondissement (arrondissements) som i sin tur är indelade i 11 kommuner (communes). Miragoâne Miragoâne Petite Rivière de Nippes Fonds-des-Nègres Paillant d'Anse-à-Veau arrondissement Anse-à-Veau L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Arnaud Barradères arrondissement Barradères Grand Boucan
Ніп

Ніп (фр. Nippes, гаїт. креол. Nip) один з 10 департаментів Гаїті. Утворений у 2003 році в результаті виділення з департаменту Гранд-Анс. Розташований на південному заході країни, на північному узбережжі півострова Тибурон. Площа — 1 267,8 км², населення — 311 497 осіб (в т. ч .: міське — 51 111 чол., сільське — 260 386 чол .; станом на 2009 рік). Адміністративний центр — місто Мірагоан. Округи і комуни Департамент поділяється на 3 округи та на 11 комун: Анс-а-Во Анс-а-Во (Anse-à-Veau) Арно (Arnaud) Л'Азіль (L'Asile) Петі-Тху-де-Ніп (Petit-Trou-de-Nippes) Плезанс-дю-Сюд (Plaisance-du-Sud) Бараде Бараде (Baradères) Гран-Букан (Grand-Boucan) Мірагоан Мірагоан (Miragoâne) Фон-де-Нег (Fonds-des-Nègres) Паян (Paillant) Петіт-Рив'єр-де-Ніп (Petite-Rivière-de-Nippes) Примітки
Aeroport de Samaná

L'Aeroport Internacional de Samaná-El Catey (codi IATA: AZS, codi OACI: MDCY) també anomenat Aeroport Internacional President Juan Bosch (AISA), és un aeroport internacional inaugurat el 6 de novembre de 2006, de la província de Samaná, a la República Dominicana. L'aeroport és a prop de la vila El Catey, del municipi de Sánchez, 8 km a l'oest de la Província de Sánchez Ramírez a la zona muntanyosa de la península de Samaná. Es tarda mitja hora en arribar a Las Terrenas i menys d'una hora a la capital provincial Santa Bàrbara de Samaná, i una hora fins Les Galeres. Rep vols internacionals setmanals i temporals provinents d'importants ciutats de Europa, Amèrica de Nord, el Carib i Amèrica de Sud. Permet gestionar adequadament la sortida i entrada d'una mitjana de 600 pssatgers per hora. Referències
Samaná El Catey International Airport

Samaná El Catey International Airport (IATA: AZS, ICAO: MDCY), also called Aeropuerto Internacional Presidente Juan Bosch (AISA), is an international airport that opened on 6 November 2006, serving the province of Samaná in the Dominican Republic. The airport is located near the village of El Catey, some 8 km (5.0 mi) west of Sánchez, at the base of the mountainous peninsula Cape Samaná. From the airport, it is a 30-minute drive to Las Terrenas, a 40-minute drive to the provincial capital, Santa Bárbara de Samaná, and an approximately one-hour drive to Las Galeras. With over 122,000 passengers in 2023, it's the Dominican Republic's sixth busiest airport. Facilities The airport's new runway is 3000 m × 45 m, flexible pavement load-rated PCN 66 F/A/W/T, designed to accommodate a Boeing 747. The terminal can accommodate 4 Boeing 747 aircraft simultaneously, albeit with a peak flow of 600 passengers per hour. Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Samaná El Catey Airport: Statistics See also List of the busiest airports in Dominican Republic List of the busiest airports in the Caribbean References External links Media related to Presidente Juan Bosch International Airport at Wikimedia Commons