NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Acul-du-Nord Arrondissement

Acul-du-Nord (French pronunciation: [akyl dy nɔʁ]; Haitian Creole: Akil dinò) is an arrondissement of the Nord department of Haiti. As of 2015, the population was 129,155 inhabitants. Postal codes in the Acul-du-Nord Arrondissement start with the number 12. Municipalities The arrondissement consists of the following municipalities: Acul-du-Nord Plaine-du-Nord Milot References
Distrito de Acul-du-Nord

El distrito de Acul-du-Nord (en francés arrondissement d'Acul-du-Nord; y en criollo haitiano: awondisman Akil dinò) es una división administrativa haitiana, que está situada en el departamento de Norte.​ División territorial Está formado por el reagrupamiento de tres comunas: Acul-du-Nord Milot Plaine-du-Nord Referencias
Arrondissement d'Acul-du-Nord

L’Arrondissement d'Acul-du-Nord est un arrondissement d'Haïti, subdivision du département du Nord. Il a été créé autour de la ville de Acul-du-Nord qui est aujourd'hui son chef-lieu. Il est peuplé par 117 456 habitants (estimation 2009). L’Arrondissement compte trois communes : Acul-du-Nord Plaine-du-Nord Milot Notes et références Portail d’Haïti
Acul-du-Nord (arondisman)

Acul-du-Nord,l' (haitski kreolski Akil dinò), arrondissement u Haitiju, u departmanu Nord. Površine je 359 km², po popisu iz 2003. je imaO 105,030 stanovnika. Nalazi se na na sjevernoj obali Haitija. Sastoji se od općina: Acul-du-Nord Plaine-du-Nord Milot Izvori Vanjske poveznice
Arrondissement di Acul-du-Nord

L'arrondissement di Acul-du-Nord è un arrondissement di Haiti facente parte del dipartimento del Nord. Il capoluogo è Acul-du-Nord. Geografia antropica Suddivisioni amministrative L'arrondissement di Acul-du-Nord comprende 3 comuni: Acul-du-Nord Milot Plaine-du-Nord Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su arrondissement di Acul-du-Nord
Acul-du-Nord (arrondissement)

Acul-du-Nord (Haïtiaans-Creools: Akil dinò) is een arrondissement van het Haïtiaanse departement Nord, met 130.000 inwoners inwoners. De postcodes van dit arrondissement beginnen met het getal 12. Het arrondissement Acul-du-Nord bestaat uit de volgende gemeenten: Acul-du-Nord (hoofdplaats van het arrondissement) Plaine-du-Nord Milot
Acul-du-Nord (arrondissement)

Acul-du-Nord (em crioulo, Akil dinò), é um arrondissement do Haiti, situado no departamento do Norte. De acordo com o censo de 2003, Acul-du-Nord tem uma população total de 105.300 habitantes. Comunas O arrondissement de Acul-du-Nord é composto por 3 comunas. Acul-du-Nord Milot Plaine-du-Nord Referências Ver também Arrondissements do Haiti Ligações externas
Acul du Nord (arrondissement)

Acul du Nord (franska: Arrondissement de l’Acul du Nord) är ett arrondissement i Haiti. Det ligger i departementet Nord, i den norra delen av landet, 130 km norr om huvudstaden Port-au-Prince. Antalet invånare är 105 300. Arean är 359 kvadratkilometer. Terrängen i Acul du Nord är huvudsakligen kuperad, men den allra närmaste omgivningen är platt. Kommentarer Källor
Осама (крепост)

Крепостта Осама (на испански: Fortaleza Ozama, Форталеса Осама) е замък от XVI век в покрайнините на гр. Санто Доминго, Доминиканската република, над река Осама. Крепостта е най-старото запазено до днес военно укрепление в Америка. Кулата на почитта в центъра на постройката е забележителна конструкция в средновековен стил. Замъкът е построен, за да защитава входа на пристанището на Санто Доминго от врагове, идващи по море. Строежът му започва през 1502 г. До 1960-те години служи като затвор, а по-късно е реставриран и отворен за посетители, като става туристическа атракция. Намира се на края на улица „Лас Дамас“. Външни препратки ((es)) Туристическа статия за крепостта Архив на оригинала от 2007-08-24 в Wayback Machine.
Fortalesa Ozama

La Fortalesa Ozama és un dels monuments culturals històrics de la ciutat de Santo Domingo, a la República Dominicana. També és un dels monuments construïts pels espanyols durant l'època colonial o de la conquesta i colonització. Avui és considerat com Patrimoni de la Humanitat, al costat dels altres monuments de la Ciudad Colonial. El seu nom es deu a la seva ubicació propera del riu Ozama. Aquesta fortalesa és així mateix la més antiga de les construccions fetes a Amèrica i a l'illa. Història La Fortalesa Ozama forma part de la Ciutat Colonial de Santo Domingo. La construcció d'aquest monument es va prolongar des 1502 fins a 1508, iniciada pel governador Nicolás de Ovando. El principal objectiu d'aquesta construcció va ser protegir la ciutat dels diversos atacs dels pirates i conqueridors anglesos, francesos i portuguesos. La Fortalesa Ozama va ser anomenada durant l'època colonial Torre de l'Homenatge, per retre homenatge a tots els conqueridors espanyols a Amèrica, encara que posteriorment era anomenada també Torre de la Guaita o de la Vigilància, ja que a la part superior es podia observar l'entrada del riu Ozama i la costa del Mar Carib. Des de la part més alta de la Fortalesa Ozama s'han vist enarborar durant tota la història dominicana les banderes Espanya, França, Anglaterra, Haití, Estats Units i actualment la bandera dominicana. Arquitectura La construcció d'aquesta fortalesa està dissenyada en forma de castell de pedres i encara conserva la seva original arquitectura. A l'interior de la fortalesa hi ha túnels i calabossos on eren tancats els presoners, sent el mateix Cristòfor Colom un dels personatges més importants de la història d'Amèrica que va estar tancat allà. La Fortalesa Ozama està composta per: La torre de l'homenatge. El Portal de Carles III. L'Estàtua de Gonzalo Fernández de Oviedo. El Polvorí. El Fort de Santiago. La plataforma de tir baixa. La plataforma de tir alta. Les ruïnes de la primera obra. Referències Enllaços externs Viajar.com Arxivat 2007-08-24 a Wayback Machine. Mundo Dominicano Arxivat 2008-10-15 a Wayback Machine. Historia Dominicana.worpress Wikidominicana Arxivat 2008-09-16 a Wayback Machine.
Pevnost Ozama

Pevnost Ozama (španělsky Fortaleza Ozama) je hrad ze šestnáctého století nacházející se nad řekou Ozama v dominikánském Santo Domingu ležící při vstupu do města. Svůj název má podle stejnojmenné řeky, je nejstarší vojenskou stavbou na obou amerických kontinentech. V centru stavby se nachází Věž pocty. Hrad byl postaven jako strážící vstup do města a bránící před útočníky přicházejícími z moře. Stavba začala v roce 1502 a byla provedena tak dobře, že hrad fungoval jako vězení až do 60. let 20. století, kdy byl přestavěn a otevřen veřejnosti. Společně s historickým jádrem Santa Dominga figuruje na seznamu světového kulturního dědictví UNESCO. Fotogalerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pevnost Ozama na Wikimedia Commons
Forteresse Ozama

La forteresse Ozama est une forteresse située à Saint-Domingue en République dominicaine, servant historiquement à protéger la ville. Elle est construite entre 1502 et 1505 sous la gouvernance de Nicolás de Ovando à l'embouchure (rive droite) de la rivière Ozama. Elle constitue l'une des premières constructions militaires européennes en Amérique. Elle comprend une tour principale appelée tour de l'Hommage, haute de 18 mètres et d'inspiration médiévale. L'ensemble sert de prison jusque dans les années 1960. Elle est incluse dans la zone coloniale, quartier de Saint-Dominique inscrit au patrimoine mondial de l'UNESCO. Références Portail de la République dominicaine Portail de l’histoire militaire Portail du patrimoine mondial
Fortaleza Ozama

Fortaleza Ozama je dvorac u Santo Domingu u Dominikanskoj Republici. To je najstarija službena vojna građevina u Americi, europskog je podrijetla i još uvijek čitava. Upisan je na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Amerikama 1990. godine zajedno s drugim znamenitostima staroga sjedišta grada Santa Dominga. Sagradili su ga Španjolci u 16. stoljeću na ulazu u grad Santo Domingo s pogledom na rijeku Ozamu. Ime je dobio po ovoj rijeci. Ponekad se također naziva "La Fortaleza" ili "Tvrđava". Impresivna arhitektonska struktura srednjovjekovnoga stila i dizajna "Toranj Homage" (na španjolskom: Torre del Homenaje) stoji u središtu objekta. Dvorac je osmišljen radi zaštite ulaza u luku Santo Dominga i za obranu grada od prekomorskih neprijatelja. Izgradnja je počela 1502. godine, a završila 1505. godine. Vrata na Calle Damas prvobitno su sagrađena 1608. Dvorac je dobro izgrađen pa je služio kao zatvor sve do 1960. Nakon toga, Fortaleza Ozama otvorena je za javnost. Izvori
Fortaleza Ozama

Fortaleza Ozama (Nederlands: Fort Ozama) is een 16e-eeuws fort, gebouwd door de Spaanse kolonisten nabij de Ozama, een rivier in de provincie Santo Domingo (Dominicaanse Republiek). Het fort, ook wel aangeduid als La Fortaleza, is de oudste formele militaire opbouw van Europese afkomst in Amerika. Het staat in de huidige stadswijk (barrio) Ciudad Colónial van de Dominicaanse hoofdstad Santo Domingo de Guzmán; Ciudad Colónial is in 1990 door UNESCO op de Werelderfgoedlijst is geplaatst onder de titel Koloniale stad Santo Domingo. De Toren van Homage staat in het midden van het terrein. Het kasteel werd ontworpen om de ingang van de haven van Santo Domingo te bewaken en de stad te verdedigen tegen vijanden vanuit zee. De bouw begon in 1502 en het werd voltooid in 1505. De poort aan de Calle las Damas is oorspronkelijk gebouwd in 1608. Het kasteel was goed genoeg gebouwd om tot de jaren 60 van de 20e eeuw als gevangenis te dienen en werd door dictator Trujillo ook als zodanig gebruikt. Toen de gevangenis werd gesloten, werd het fort gerestaureerd en opengesteld voor het publiek. La Fortaleza Ozama is gelegen aan het einde van Calle Las Damas.
Fort Ozama

Fort Ozama (hiszp. Fortaleza Ozama) – fort będący jednym z ocalałych fragmentów murów obronnych Santo Domingo, stolicy Dominikany. W 1990 roku został wpisany na listę światowego dziedzictwa UNESCO jako część zabytkowej zabudowy miasta Santo Domingo. Kamienna konstrukcja zamku została zachowana w swojej pierwotnej postaci. Wewnątrz fortecy znajdują się tunele i lochy, które służyły jako więzienie w czasach kolonialnych Historia Zbudowany w 1502 roku, jako część fortyfikacji miejskich, jest najstarszym zachowanym budynkiem militarnym zbudowanym przez europejskich kolonistów w Ameryce. Był wykorzystywany w celach militarnych oraz jako więzienie do roku 1960, kiedy został przekształcony w muzeum. Przypisy Bibliografia Christopher Baker, James Henderson, Skye Hernandez, Lynda Lohr, KC Nash, Don Philpott, Theresa Storm, Lynne Morgan Sullivan, Polly Thomas: Eyewitness Travel Guides: Carribean. Londyn: Dorling Kindersley Publishing, 2016. ISBN 978-1-4654-4114-0.
Fortaleza Ozama

A Fortaleza Ozama ou Fortaleza de Santo Domingo é uma edificação militar localizada em Santo Domingo, na República Dominicana. Levantada por volta de 1502, a Fortaleza Ozama é considerada a mais antiga estrutura militar ainda de pé no Novo Mundo. É parte da Cidade Colonial de Santo Domingo, declarada Património Mundial pela UNESCO em 1990. História A fortaleza começou a ser construída em 1502 por ordens do governador Nicolás de Ovando, quando a cidade de Santo Domingo foi transferida da margem esquerda à margem direita do rio Ozama. O forte foi levantado na parte sudoeste da nova cidade, sobre um monte, com vista tanto ao Mar do Caribe como à foz do rio Ozama, controlando desta maneira a entrada do porto. O primeiro mestre de obras da fortaleza foi Gómez García Varela, que terminou a construção da torre de menagem. A torre, de 18,50 metros de altura e coroada com ameias, possui uma feição medieval única no Novo Mundo. No interior do castelo há um pátio com vários recintos de usos variados: ali esteve a casa do alcaide (governador do castelo), um depósito de pólvora e um poço. Em 1509, hospedou-se provisoriamente na casa o alcaide Diogo Colombo, governador da colônia. Além do núcleo do século XVI, a fortaleza foi expandida nos séculos XVII e XVIII com várias plataformas de tiro e quartéis para os soldados. Em 1787 foi levantada a Porta de Carlos III na entrada da fortaleza, decorada com o escudo daquele monarca. A Fortaleza foi usada com fins militares até a década de 1970, quando foi finalmente restaurada. Referências
Arrondissement Anse-à-Veau

Das Arrondissement Anse-à-Veau (haitianisch-kreolisch: Ansavo) ist eine der drei Verwaltungseinheiten des Département Nippes, Haiti. Hauptort ist die Stadt Anse-à-Veau. Lage und Beschreibung Das Arrondissement liegt in der Mitte des Départements Nippes. Es grenzt im Norden an das Karibische Meer. Benachbart sind im Osten das Arrondissement Miragoâne, im Westen das Arrondissement Baradères und im Süden das Arrondissement Aquin im Département Sud. In dem Arrondissement gibt es fünf Gemeindebezirke: Anse-à-Veau (rund 35.000 Einwohner), Arnaud (rund 20.000 Einwohner), L’Asile (rund 41.000 Einwohner), Petit-Trou-de-Nippes (rund 30.000 Einwohner) und Plaisance-du-Sud (rund 27.000 Einwohner). Das Arrondissement hat rund 154.000 Einwohner (Stand: 2015). Die Route Départementale RD-21 verläuft nahe der Küste von Petit-Trou-de-Nippes im Westen nach Miragoâne im Osten, wo sie in die Route Nationale 2 (RN-2), die den Süden des Arrondissements erschließt, mündet. Siehe auch Liste der Arrondissements in Haiti Einzelnachweise
Anse-à-Veau Arrondissement

Anse-à-Veau (Haitian Creole: Ansavo) is an arrondissement in the Nippes Department of Haiti. As of 2015, the population was 153,639 inhabitants. Postal codes in the Anse-à-Veau Arrondissement start with the number 75. The arrondissement consists of the following communes: Anse-à-Veau Arnaud L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud References
Distrito de Anse-à-Veau

El distrito de Anse-à-Veau (en francés arrondissement d'Anse-à-Veau; y en criollo haitiano: awondisman Ansavo) es una división administrativa haitiana, que está situada en el departamento de Nippes.​ División territorial Está formado por el reagrupamiento de cinco comunas: Anse-à-Veau Arnaud L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Referencias
Arrondissement d'Anse-à-Veau

L'Arrondissement d'Anse-à-Veau est un arrondissement d'Haïti, subdivision du département des Nippes. Il a été créé autour de la ville de Anse-à-Veau qui est aujourd'hui son chef-lieu. Il est peuplé par 139 721 habitants (estimation 2009). L'arrondissement compte cinq communes : Anse-à-Veau L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Arnaud Liens externes [PDF] (fr) Population totale, par sexe et population de 18 ans et plus estimées en 2009, au niveau des différentes unités géographiques sur le site de l'Institut haïtien de statistique et d'informatique (IHSI) Portail d’Haïti
Arrondissement di Anse-à-Veau

L'arrondissement di Anse-à-Veau è un arrondissement di Haiti facente parte del dipartimento di Nippes. Il capoluogo è Anse-à-Veau. Geografia antropica Suddivisioni amministrative L'arrondissement di Anse-à-Veau comprende 5 comuni: Anse-à-Veau Arnaud L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su arrondissement di Anse-à-Veau
Anse-à-Veau (arrondissement)

Anse-à-Veau (Haïtiaans-Creools: Ansavo) is een arrondissement van het Haïtiaanse departement Nippes, met 154.000 inwoners. De postcodes van dit arrondissement beginnen met het getal 75. Het arrondissement Anse-à-Veau bestaat uit de volgende gemeenten: Anse-à-Veau (hoofdplaats van het arrondissement) Arnaud L'Asile Petit-Trou-de-Nippes Plaisance-du-Sud
Anse-à-Veau (arrondissement)

Anse-à-Veau (em crioulo haitiano: Ansavo) é um arrondissement do Haiti, situado no departamento do Nippes. De acordo com o censo de 2003, Anse-à-Veau tem uma população total de 153.210 habitantes. Comunas O arrondissement de Anse-à-Veau é composto por 6 comunas. Anse-à-Veau Arnaud L'Asile Petit Trou de Nippes Plaisance-du-Sud Ver também Arrondissements do Haiti Referências
Ansavo (arrondissement)

Ansavo (franska: Arrondissement de l’Anse-à-Veau, Anse-à-Veau) är ett arrondissement i Haiti. Det ligger i departementet Nippes, i den sydvästra delen av landet, 120 km väster om huvudstaden Port-au-Prince. Antalet invånare är 153 210. Ansavo delas in i: Arnaud Plaisance-du-Sud Anse-à-Veau L'Asile Petit Trou de Nippes Källor
Arrondissement Dessalines

Das Arrondissement Dessalines ist eine der fünf Verwaltungseinheiten des Département Artibonite, Haiti. Hauptort ist die Stadt Dessalines. Lage und Beschreibung Das Arrondissement grenzt im Westen an den Golf von Gonâve, im Norden an die Arrondissements Gonaïves und Marmelade, im Süden an die Arrondissements Mirebalais und Saint-Marc, im Osten an das Arrondissement Hinche. Der Name des Arrondissements folgt dem Namen des Hauptorts, Dessalines, der wiederum auf den haitianischen Revolutionsführer Jean-Jacques Dessalines zurückgeht. In dem Arrondissement gibt es die vier Gemeinden Dessalines (181.903 Einwohner) Desdunes (37.027 Einwohner) Grande Saline (23.236 Einwohner) und Petite-Rivière-de-l’Artibonite (170.740 Einwohner). Die 412.906 Einwohner (Stand: 2015) leben in 101.986 Haushalten auf 1.132 km² Fläche. Siehe auch Liste der Arrondissements in Haiti Einzelnachweise
Distrito de Dessalines

El distrito de Dessalines (en francés arrondissement de Dessalines; y en criollo haitiano: awondisman Desalin) es una división administrativa haitiana, que está situada en el departamento de Artibonito.​ División territorial Está formado por el reagrupamiento de cuatro comunas: Desdunes Dessalines Grande-Saline Petite-Rivière-de-l'Artibonite Referencias
Arrondissement de Dessalines

L’Arrondissement de Dessalines est un arrondissement d'Haïti, subdivision du département de l'Artibonite. Il a été créé autour de la ville de Dessalines, qui est aujourd'hui son chef-lieu. Il est peuplé par 375 499 habitants (estimation 2009). L'arrondissement regroupe quatre communes : Dessalines Desdunes Grande-Saline Petite-Rivière-de-l'Artibonite Notes et références Portail d’Haïti
Dessalines (arondisman)

Dessalines, arrondissement u haitskom departmanu Artibonite imenovan po njegovom glavnom gradu Dessalinesu koji je dobio ime po haitskom revolucionarnom vođi Dessalinesu. Sastoji se od četiri općine: grad Dessalines, Desdunes, Grande Saline i Petite Rivière de l'Artibonite. Prostire se na 1.132 km², 272.615 stanovnika (2003). Izvori
Arrondissement di Dessalines

L'arrondissement di Dessalines è un arrondissement di Haiti facente parte del dipartimento dell'Artibonite. Il capoluogo è Dessalines. Geografia antropica Suddivisioni amministrative L'arrondissement di Dessalines comprende 4 comuni: Dessalines Desdunes Grande-Saline Petite-Rivière-de-l'Artibonite Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su arrondissement di Dessalines
Dessalines (arrondissement)

Dessalines (Haïtiaans-Creools: Desalin) is een arrondissement van het Haïtiaanse departement Artibonite, met 413.000 inwoners. De postcodes van dit arrondissement beginnen met het getal 44. Het arrondissement Dessalines bestaat uit de volgende gemeenten: Dessalines (hoofdplaats van het arrondissement) Desdunes Grande-Saline Petite-Rivière-de-l'Artibonite
Dessalines (arrondissement)

Dessalines (em crioulo, Desalin), é um arrondissement do Haiti, situado no departamento do Artibonite. De acordo com o censo de 2003, Dessalines tem uma população total de 272.615 habitantes. Comunas O arrondissement de Dessalines é composto por 4 comunas. Desdunes Dessalines Grande Saline Petite Rivière de l'Artibonite Referências Ver também Arrondissements do Haiti Ligações externas
Arrondissement de Dessalines

Arrondissement de Dessalines (franska: Dessalines) är ett arrondissement i Haiti. Det ligger i departementet Artibonite, i den centrala delen av landet, 70 km norr om huvudstaden Port-au-Prince. Antalet invånare är 375 499. Arean är 1 132 kvadratkilometer. Terrängen i Arrondissement de Dessalines är kuperad norrut, men söderut är den bergig. Arrondissement de Dessalines delas in i: Dessalines Desdunes Grande Saline Petite Rivière de l'Artibonite Kommentarer Källor
Nationalpark Macaya

i3i6 Der Nationalpark Macaya (französisch Parc National Naturel Macaya, Haitianisch-Kreolisch Pak nasyonal Makaya) liegt im Südwesten der Republik Haiti auf der Tiburon-Halbinsel. Geschichte Der Nationalpark wurde 1983 ausgewiesen. Das Umweltministerium arbeitet an einem Managementplan für den Park, in dem es immer noch zu Abholzungen kommt. Geographie Der Park hat eine Fläche von 99,02 km². Die namensgebende Gebirgskette ist die größte innerhalb des Massif de la Hotte. Sie befindet sich östlich der Bergkette Grande Colline und besteht aus zwei in Ost-West-Richtung orientierten Graten, die durch einen Sattel verbunden sind. Der höchste Punkt auf dem Gipfel des Macaya erreicht eine Höhe von 2347 m. Etwa 8588 ha des Parks liegen über 1000 m Höhe und davon 468 ha über 2000 m. Flora und Fauna Im Park wurden etwa 900 Pflanzenarten gezählt, darunter 123 Orchideenarten. Zudem wurden 31 Froscharten beobachtet, darunter Antillen-Pfeiffrösche wie Eleutherodactylus eunaster, Eleutherodactylus nortoni, Eleutherodactylus parapelates und Eleutherodactylus thorectes. Darüber hinaus wurden 27 Reptilienarten gezählt. Diese umfassen unter anderem Arten der Gattung Anolis wie Anolis coelestinus und Anolis hendersoni sowie Schlangen, darunter die Art Ialtris haetianus, die im Süden Hispaniolas endemisch ist, d. h. ausschließlich dort verbreitet ist. Die Avifauna umfasst mindestens 73 Arten. Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete Haitis Weblinks Nationalpark Macaya in der World Database on Protected Areas (englisch) Macaya. Haiti National Trust; abgerufen am 1. April 2023 (englisch). Einzelnachweise