NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Френска Гвиана

Френска Гвиана, също Гиана, (на френски: Guyane française) е отвъдморски департамент (département d’outre-mer или DOM) и същевременно административен регион на Франция (което прави Френска Гвиана част от Европейския съюз). Разположена е в североизточната част на Южна Америка. Граничи със Суринам на запад, Бразилия на юг и Атлантическия океан на север и изток. Административен център е град Кайен. На територията на Френска Гвиана се намира космодрумът „Куру“, от който се осъществяват изстрелвания на апарати по космическата програма на Европейския съюз чрез ракетите Ариана. История 1499 г. – открита от испанците; 1604 г. – става френска колония; XVII в. – борби между Нидерландия, Великобритания, Португалия и Франция за завладяване на страната; 1817 г. – става окончателно френска територия; от XVIII в. до средата на ХХ в. – Гвиана е място за заселване на политически затворници; 1946 г. – става отвъдморски департамент на Франция; 1975 г. – става регион на Франция. География Френска Гвиана е разположена в североизточната част на Южна Америка, край брега на Атлантическия океан, с дължина на бреговата линия 378 km. На югоизток и юг граничи с Бразилия (дължина на границата 730 km), а на запад – със Суринам (593 km). Обща площ 83 846 km². Крайни точки: крайна северна точка – 5.748889, -53.933333, нос Изер, на брега на Атлантическия океан. крайна южна точка – 2.110833, -54.106667, граница с Бразилия. крайна западна точка – 2.335278, -54.603056 спорна граница с Бразилия и Суринам. крайна източна точка – 4.199444, -51.633889, ляв бряг на река Ояпок, на границата с Бразилия. Повърхността на страната представлява основно ниска равнина с отделни остатъчни куполовидни масиви с най-висока точка връх Белвю 851 m. На североизток се простира тясна крайбрежна акумулативна низина. Разработват се находища на злато, а в мощната изветрителна кора има залежи на боксити. Климатът е субекваториален, горещ и влажен. Средните месечни температури в Кайен са 28 – 29°С, а годишната сума на валежите 3210 mm със зимно-есенен максимум. През есента има къс сух сезон. Речната мрежа е много гъста, като реките са пълноводни, но теченията им със съпроводени от бързеи и прагове и са плавателни за плитко газещи речни съдове само в долните си течения. Най-големите реки са: Марони (612 km, по границата със Суринам), Мана (462 km), Оапок (403 km, по границата с Бразилия), Апруаг (335 km), Тампок (268 km), Синамари (262 km), Камопи (244 km). 96% от територията ѝ е заета от гъсти, вечнозелени екваториални гори (хилеи), в които растат ценни дървесни видове. На север, в централните части и в подветрените (по отношение на влажните североизточни пасати) понижения има участъци заети от високотревисти савани. В горите обитават маймуни, тапири, ягуари, лоби (вид морско свинче), змии, много видове птици и насекоми. Реките изобилстват от риба, а по крайбрежието има много скариди. Произвежда се ориз, маниока, царевица, банани, захарна тръстика, ананаси. Население Населението на Френска Гвиана е 283 539 души през 2019 г. Административно деление Френска Гвиана се дели на 2 области, 19 кантона и 22 общини. Названията на кантоните са: Източници
Fransk Guyana

Fransk Guyana (eller Guiana, Guyane eller Guyane française på fransk) er et oversøisk fransk departement (département et région d'outre-mer, DOM-ROM). Guyana ligger på den caribiske kyst i Sydamerika. Hovedstaden i Fransk Guyana hedder Cayenne. Fransk Gyuana er ligesom Martinique og Guadeloupe en den del af DOm og tilhører dermed EU området. I Fransk Guyana finder man blandt andet ESAs affyringscenter i Kourou og Djævleøen som en af tre kaldet 'Iles de salut'. Fransk Guyana indgår, sammen med Surinam (tidligere Nederlandsk Guyana), staten Guyana (tidligere Britisk Guyana) samt dele af Venezuela og Brasilien i Guyana-regionen. Fransk Guyana er den sidste af de tidligere fastlandskolonier, et europæisk land har, altså nu et departement i landet. Etymologi "Guyana" betyder et "vandrigt land". Med vandrigt menes der her, at Guyana-området gennemstrømmes af adskillige floder og vandløb. Indianernes boliger, der lå lige ud til vandet, fik de første kolonister til at tænke på Venedig (Venezia), der er kendt for sine mange prægtige kanaler (landenavnet Venezuela betyder til sammenligning "Lille Venezia"). Økonomi, ressourcer og udnyttelse af jorden Landbruget omfatter dyrkning af bananer og sukkerrør og er koncentreret på den smalle kystslette. Også guldudvinding og fiskeri er af betydning; det indre Fransk Guyana kaldes Inini og karakteriseres af skovklædt, kuperet bakketerræn. Her lever der 6-700 indianere i deres egne, isolerede samfund, ligesom der i resten af det nordlige Sydamerika hist og pist findes små, diffuse samfund af Arawak- og Carib-indianere afsondret fra deres "moderlande". Politik og forhold til Frankrig I 1946 opnåede territoriet status som fransk departement. Gyuana hører til EU ligesom Martinique og Guadeloupe i samme region. Området er derfor dækket af samme aftale som resten af Frankrig hexagonen som Danmark har indgået i 1953. Det er der flere officielle kontorer i Danmark, der ikke respekterer. Departementet har et folkevalgt råd samt en repræsentant i Senatet og to i Nationalforsamlingen i Paris. I Fransk Guyana har Frankrig udstyret en præfekt. Sproget er fransk. Klima: Området har tropisk ækvatorial klima Arkiveret 8. marts 2019 hos Wayback Machine dvs. meget små variationer mellem årstider og dag/nat. Referencer Eksterne henvisninger
Francoska Gvajana

Francoska Gvajana (francosko Guyane française, uradno Guyane) je francoski čezmorski departma v Južni Ameriki. Prav tako je Gvajana tudi francoska regija. Kot del Francije je vključena v Evropsko zvezo, njena denarna enota pa je evro. Njena površina je 86.504km², ima obalo v dolžini 378 km na Atlantiku. Na vzhodu in jugu meji na Brazilijo (673 km), na zahodu na Surinam (510 km), na severu pa na Atlantski ocean. Glavno mesto je Cayenne. Zgodovina Odkril jo je Krištof Kolumb leta 1498. Z evropskimi priseljenci je bila poseljena sto let kasneje. Leta 1947 je postala sestavni del Francije z omejeno samoupravo. Kazenska kolonija Francoska Gvajana je bila znana po kazenskih delovnih kolonijah za francoske obsojence (glavna v Saint-Laurent-du-Maroni), v katerih naj bi umrlo okoli 70.000 obsojencev. K Francoski Gvajani spada tudi otočje Iles du Salut (slovensko: Otoki zveličanja), ki ga sestavljajo trije otoki. Francija je tudi na njih zgradila kazensko kolonijo, ki je delovala od 1852 vse do 1953. Najbolj nevarne in na dosmrtno ječo obsojene zapornike so pošiljali bodisi na Île Royale (Kraljevi otok) kjer je bil sprejemni center in osrednji zapor, na Île St. Joseph (Otok sv. Jožefa) kjer je bila t.i. rekluzija za kazenske obsojence na samico, ali pa na Île du Diable (Hudičev otok), tudi za politične zapornike, kamor je bil na dosmrtno izgnanstvo interniran francoski častnik Alfred Dreyfus. Raketno izstrelišče Leta 1968 so Francozi zgradili na otoku Kourou raketno izstrelišče Evropske vesoljske agencije (ESA). Upravna delitev Sklici
Француска Гвајана

Француска Гвајана или Француска Гијана (фр. Guyane française, службено фр. Guyane) је прекоморски департман Републике Француске. Са површином од 86.504 km², највећи је француски департман и површином највећа територија Европске уније изван Европе. То је једина француска, а уједно и једина територија Европске уније у Јужној Америци. Екваторска шума покрива највећи део територије Француске Гвајане. Службено име департмана у европским и француским круговима је Гвајана. Придев „француска“ се додаје још из колонијалних времена, кад су постојале три Гвајане: Британска Гвајана (данас Кооперативна Република Гвајана), Холандска Гвајана (данас Суринам) и Француска Гвајана. Историја Географија Француска Гвајана има површину од 86.504 km². Атлантска обала је дуга 378 km, границу са Бразилом дужине 730 km чини река Ојапок, а граница са Суринамом је дуга 510 km. Ова област обухвата део Гвајанских планина које покривају 1,5 милион км² на североистоку Јужне Америке. Геологију одликује велики број водопада. Највиши врх је Мон Белви де Инини на 850 m висине. Најважније реке су Марони (на граници са Суринамом), Синамари, Апруагу и Ојапок (на граници са Бразилом). Француска Гвајана важи за највећу шумску област Француске и Европске уније. Тропском шумом је покривено 90% територије. Највећи део становништва живи поред обале, где се налазе већи градови: Економија Француска Гвајана је веома зависна од француских субвенција. Главна индустријска грана је риболов (чини 75% извоза), експлоатација злата и дрвета. Стопа незапослености је 20-30%. У месту Куру је смештен Европски свемирски центар који запошљава 1700 људи и извор је 25% БДП територије. Туризам је све значајнија делатност. Демографија Више од 5.000 држављана Француске Гвајане говори неки од домородачких језика као матерњи. Најраспрострањенији су језици из породице кариб (мање од 3.000), аравак (пар стотина) и из породице тупи-гварани језици вајампи (мање од 1.200) и емериљон (400). Референце Спољашње везе
Église Saint-Jean-Baptiste de Macouria

L'église Saint-Jean-Baptiste de Macouria est une église catholique située dans la commune de Macouria, dans le département de la Guyane. Historique En 2021, on découvre qu'il y aurait de l'amiante dans le presbytère de l'église. Références Voir aussi Liste des églises de la Guyane Bibliographie Liens externes Portail de la Guyane Portail de l’architecture chrétienne Portail du catholicisme
Grand-Santi Airport

Grand-Santi Airport (IATA: GSI, ICAO: SOGS) is an airport serving the Lawa River port of Grand-Santi, a commune of French Guiana. The airport is 1 kilometre (0.62 mi) east of the river, which forms the border with Suriname. Airlines and destinations Statistics See also List of airports in French Guiana Transport in French Guiana References External links OpenStreetMap - Grand-Santi OurAirports - Grand-Santi Airport Archived 2016-08-03 at the Wayback Machine GCM - Grand-Santi Accident history for SOGS at Aviation Safety Network
Aeropuerto de Grand-Santi

El Aeropuerto de Grand-Santi​ (IATA: GSI, ICAO: SOGS)​ es un aeropuerto que sirve a la localidad de Grand-Santi, un municipio de la Guayana Francesa, un territorio dependiente de Francia en América del Sur. El aeropuerto fue construido a una elevación de 185 pies (56 m) sobre el nivel medio del mar. Se ha designado una pista como 09/27 con una superficie pavimentada que mide 1000 por 18 metros (3.281 pies x 59 pies). La aerolínea local Air Guyane Express operó hasta agosto de 2023 vuelos regulares a Cayena (capital regional del territorio), Maripasoula y San Lorenzo de Maroni.​ Véase también Aeropuerto de Cayenne-Rochambeau Aeropuerto de Maripasoula Referencias
Aérodrome de Grand-Santi

L'aérodrome de Grand-Santi (code IATA : GSI • code OACI : SOGS) est situé à un kilomètre de la commune de Grand-Santi, située en Guyane. Historique Construit en 1985 avec une piste d'atterrissage en latérite, il est autorisé à accueillir des liaisons commerciales régulières le 22 février 2010 avec la construction d'une piste bitumée. Situation Infrastructures Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies et destinations Air Guyane Express est la seule compagnie à opérer des vols commerciaux sur cet aérodrome. Références Portail de la Guyane Portail de l’aéronautique
Luchthaven Grand-Santi

De Luchthaven Grand-Santi (Frans: Aérodrome de Grand-Santi) is gelegen aan de haven van Grand-Santi aan de Lawarivier in Frans-Guyana. Het vliegveld ligt op een kilometer afstand van de grens met Suriname. De baan is van asfalt en is 1000 meter lang. Het vliegveld ligt tien kilometer ten zuiden van de Stoelmanseiland Airstrip in Suriname. Reguliere vluchten Op het vliegveld wordt gevlogen door Air Guyane Express met als bestemmingen de luchthaven van Cayenne-Félix Eboué, Maripasoula en Saint-Laurent-du-Maroni. In 2022 waren er één of twee dagelijkse vluchten per bestemming. Externe links (fr) Air Guyane (en) Grand-Santi @ Aviation-Safety
Aeroportul Grand-Santi

Aeroportul Grand-Santi (IATA: GSI, ICAO: SOGS) este un aeroport din Grand-Santi⁠(d), Cantonul Maripasoula, Arondismentul Saint-Laurent-du-Maroni, Guyana Franceză, Franța ce deservește zona Grand-Santi⁠(d)​. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 5.469 de pasageri. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 185 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de general council of Guyane⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Гран-Санти (аэропорт)

Аэропорт Гран-Санти (ИАТА: GSI, ИКАО: SOGS) — аэропорт, обслуживающий речной порт Гран-Санти, коммуны Французской Гвианы. Аэропорт находится в 1 км к востоку от реки, которая образует границу с Суринамом. Air Guyane Express — единственная компания, выполняющая коммерческие рейсы на этом аэродроме. Запланировано до пяти ежедневных рейсов в Кайенну и обратно. Вылеты почти ежедневно осуществляются и в Марипасулу, Сен-Лоран дю Марони и Саюль. Статистика Данные из запроса в Викиданные. Ссылки OpenStreetMap - Grand-Santi OurAirports - Grand-Santi Airport GCM - Grand-Santi История происшествий для аэропорта SOGS на Aviation Safety Network
Кайен

Кайѐн (на френски: Cayenne, [kajɛn]) е град във Франция, административен център на региона и департамент Френска Гвиана. Населението му е 57 614 души (по данни от 2015 г.). География Кайен е разположен на 32 m надморска височина в Гвианската низина, при вливането на река Кайен в Атлантическия океан. История Население Управление Кайен е административен център на региона и департамент Френска Гвиана, както и на окръг Кайен. Общината е част от 6 кантона: Кайен-северозапад, Кайен-североизток, Кайен-югозапад, Кайен-център, Кайен-юг и Кайен-югоизток. Икономика Инфраструктура Култура Известни личности Родени в Кайен Флоран Малуда (р. 1980), футболист Източници
Caiena

Caiena (francès: Cayenne) és una ciutat francesa d'Amèrica, capital del departament d'ultramar de la Guaiana Francesa i del districte del seu mateix nom. Està situada en la costa de l'oceà Atlàntic, en el lloc que antigament era una illa en la desembocadura del riu Cayenne. La ciutat té 62.926 habitants segons el cens de 2006. La ciutat compta amb els serveis de l'aeroport de Cayenne-Rochambeau, situat en la comuna veïna de Rémire-Montjoly, que es pot considerar un suburbi de Caiena, no obstant això aquesta no estava inclosa en l'àrea urbana de Caiena segons l'INSEE de 1999. Incloent Matoury, la conurbació superava els 100.000 habitants el 2007. Demografia Història La regió va ser ignorada pels exploradors espanyols a causa que aquests la van trobar massa càlida per a ser colonitzada, per això la zona no va ser colonitzada fins al 1604 quan França va fundar-hi un assentament, La Ravardière. No obstant això, l'assentament va ser destruït pels portuguesos en virtut de l'acord del Tractat de Tordesillas. Els francesos van tornar-hi el 1643 quan van fundar-hi la ciutat de Caiena, la qual van abandonar després dels atacs d'indígenes, i va ser ocupada pels Països Baixos entre 1654 i 1664. El 1664, França va assolir finalment establir amb èxit un assentament permanent a Caiena, però el 1667 va tornar a ser controlada pels holandesos. La ciutat va canviar de mans contínuament entre els Països Baixos, França i el Regne Unit fins que ja en el segle xviii passaria definitivament a mans franceses. Després de l'emancipació dels esclaus, la ciutat va ser triada com a emplaçament per a una colònia penal en la propera illa del Diable, que es va mantenir des de 1848 fins a 1946. La població de la ciutat ha crescut ràpidament, sobretot a causa dels alts nivells d'emigració des de les Antilles i el Brasil, i a una alta natalitat. Economia La seva economia es basa en la producció de rom i el cultiu i el processament de la canya de sucre, així com en les exportacions dutes a terme en el seu àmbit portuari de Dégrad des Cannes, principalment or, cuir, espècies i fusta. També és un important centre en la criança de gambes. Cultura Caiena explica amb una gran varietat ètnica. En la ciutat conviuen criolls, haitians, brasilers, europeus, i diverses comunitats asiàtiques com els miao. La ciutat és famosa pel seu carnaval, que comença amb l'arribada de Vaval (el rei del carnaval) el primer diumenge després del Dia de Cap d'Any, i contínua tots els caps de setmana amb balls de disfresses nocturns i desfilades els diumenges a la tarda fins al dia abans del dimecres de cendra, el Mardi Gras. Administració Personatges il·lustres Antoine Karam Georges Othily Léon Gontran Damas Claude Dambury Vegeu també Bisbat de Caiena Referències Enllaços externs Caiena - Lloc web oficial (francès)
Cayenne

Cayenne je hlavní město francouzského zámořského departementu a zároveň zámořského regionu Francouzské Guyany. Leží na poloostrově u ústí řek Cayenne a Mahury do Atlantského oceánu. Obyvatelstvo Je to největší město Francouzské Guyany, ve kterém žije přibližně třetina obyvatel regionu. V roce 2012 mělo město 55 198 obyvatel. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Cayenne na Wikimedia Commons
Cayenne

Cayenne er Fransk Guyanas hovedstad. Byen er beliggende på en tidligere ø ved floden Cayennes udløb i Atlanterhavet. Byens motto er "fert aurum industria", som betyder "arbejde bringer rigdom". Ved folketællingen i 2015 havde metroregionen 131.922 indbyggere, hvoraf 57.614 boede inden for bygrænsen. Historie Da spanske opdagelsesrejsende koloniserede Sydamerika, forbigik man området, idet man mente, at området var for varmt og svært at gøre krav på og inddæmme. Området var derfor ikke koloniseret før i 1604, da en fransk koloni blev grundlagt. Den første bebyggelse blev kort efter grundlæggelsen ødelagt af portugisere. Franske kolonister vendte tilbage til området i 1634, men blev af områdets oprindelige folk tvunget til at rejse. I 1664 lykkedes det imidlertid Frankrig at etablere en permanent koloni ved Cayenne. Over det næste årti skiftede kolonien dog hænder mellem Frankrig, Holland og England, for til sidst at forblive fransk. I 1809 blev byen erobret af engelsk-portugisiske styrker, og byen blev herefter administreret fra Brasilien. Cayenne kom atter under fransk kontrol i 1814, og var mellem 1854 til 1938 brugt som fransk oversøisk straffekoloni. Eksterne henvisninger
Cayena

Cayena (en francés: Cayenne; en criollo guayanés, Kayenn) es una ciudad francoguayanesa en América del Sur, prefectura del departamento de ultramar de Guayana Francesa y del distrito de su mismo nombre. Está situada en la costa del océano Atlántico, en el lugar que antiguamente era una isla en la desembocadura del río Cayenne. Cayena es la mayor ciudad francófona de Sudamérica. La ciudad tiene 57 229 habitantes según el censo de 2011. La ciudad cuenta con los servicios del Aeropuerto de Cayenne-Rochambeau, situado en la comuna vecina de Matoury, que se puede considerar un suburbio de Cayena, sin embargo esta no estaba incluida en el área urbana de Cayena según el INSEE de 1999. Incluyendo Matoury, la conurbación es de 100 323 habitantes en 2006. Historia La región fue dejada de lado por los exploradores españoles debido a que estos la encontraron demasiado cálida para ser colonizada, por lo que la zona no fue ocupada por europeos hasta 1604 cuando Francia fundó un asentamiento, La Ravardière. Sin embargo, este fue destruido por los portugueses en virtud de lo acordado en el Tratado de Tordesillas. Los franceses volvieron en 1643, cuando fundaron la ciudad de Cayena, que abandonaron tras los ataques de indígenas, y fue ocupada por los Países Bajos entre 1654 y 1664. En 1664, Francia logró finalmente establecer con éxito un asentamiento permanente en Cayena, pero en 1667 volvió a manos de los neerlandeses. La ciudad cambió de manos continuamente entre los Países Bajos, Francia y el Reino Unido hasta que ya en el siglo XVIII pasaría definitivamente a manos francesas. Tras la emancipación de los esclavos, la ciudad fue elegida como emplazamiento para una colonia penal en la cercana isla del Diablo, que se mantuvo desde 1846 hasta 1948. La población de la ciudad ha crecido rápidamente, sobre todo debido a los altos niveles de emigración desde las Antillas y Brasil, unido a una alta natalidad. Economía Su economía se basa en la producción de ron y el cultivo y procesado de la caña de azúcar, así como en las exportaciones llevadas a cabo en su ámbito portuario de Dégrad des Cannes, principalmente oro, cuero, especias y madera. También es un importante centro en la cría de camarones. Cultura Cayena cuenta con una gran variedad étnica. En la ciudad conviven criollos, haitianos, brasileños, venezolanos, dominicanos, europeos, y diversas comunidades asiáticas como los miao. La ciudad es famosa por su carnaval, que da comienzo con la llegada de Vaval (el rey del carnaval) el primer domingo después del Día de Año Nuevo, y continúa todos los fines de semana con bailes de disfraces nocturnos y desfiles los domingos por la tarde hasta el día anterior al Miércoles de Ceniza o Mardi Gras. Clima Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Cayena. Imágenes de Cayena (en inglés) Galería fotográfica de Cayena (en francés) Sobre el origen del nombre Cayenne (en francés)
Cayenne

Cayenne Franciaország dél-amerikai tengerentúli megyéje, Francia Guyana székhelye. Fekvése A város az Atlanti-óceán partján, a Cayenne folyó torkolatánál egy szigeten fekszik. Éghajlata Története A környéket a spanyol gyarmatosítók forró éghajlata és sivár vidéke miatt alkalmatlannak ítélték kolónia alapítására. A franciák 1643-ban hódították meg a területet, és 1664-ben megalapították Cayenne városát. Ezután a gyarmat többször cserélt gazdát a hollandok, az angolok és a brazilok között, míg végül visszatértek a franciák. A település 1854 és 1938 között büntetőtelepként működött. A város ma etnikailag nagyon vegyes képet mutat. Élnek itt kreolok, haitiak, brazilok, európaiak és ázsiaiak is. Gazdaság Cayenne fő ipari tevékenységét a garnélarák feldolgozása és a nádcukor-finomítás jelenti. Látnivalók A város fő látványossága a minden év első vasárnapjától megrendezett karnevál, amely a hétvégeken egész éjszakán át tartó jelmezes bálból áll. A város fő üzleti negyede az Avenue Général de Gaulle. Az út keleti végénél a tengerpart közelében állnak a Place de Grenoble és a Place de Palmistres. A legtöbb hivatali épület is itt áll. A városháza (Hôtel de Ville) épületét a jezsuiták építtették 1890-ben. Nevezetes épületek még a keleti részen a prefektúra és a Musée Départmental Franconie. A terület nyugati részén fekszik a 17. században épített Fort Cépérou erőd, melynek nagy része ma már romokban áll. A város déli részén található a Place du Coq, a Place Victor Schoelcher és a piac. Fontos épületek még a székesegyház, a városi könyvtár, a városi múzeum, a tudományos kutatóintézet és a Musée des Cultures Guyanais a guyanai kultúra múzeuma. Kedvelt a város hosszú tengerparti strandja, különösen a Montjoly és a Montabo. A város Voltaire Candide című művében is szerepel. Utazás A város repülőtere a Cayenne-Rochambeau Airport. Számos szálloda is szolgálja a turisták kényelmét: Central Hotel, La Bodéga, Hôtel Ajoupa, Hôtel Amazonia, Hôtel les Amandiers, Hôtel Neptima, Hôtel Novotel és a Ket-Tai. Jegyzetek További információk Képek Cayenne-ról és Francia Guyanáról Cayenne fotógaléria Térkép
Kajenna

Kajenna (fr. Cayenne) – gmina, stolica i główny port Gujany Francuskiej (francuskiego departamentu zamorskiego), położona na wyspie przy ujściu rzeki Cayenne do Oceanu Atlantyckiego, stolica rzymskokatolickiej diecezji Kajenna. Miasto to ośrodek handlu. Są tu zakłady przemysłu spożywczego (destylarnie rumu), drzewnego oraz międzynarodowy port lotniczy Kajenna-Rochambeu. Kajenna jest największym miastem Gujany Francuskiej, skupiającym blisko 1/3 ludności terytorium. W 2013 liczyła 55 023 mieszkańców (w 1999 roku były to 50 594 osoby). W latach 1854–1938 stanowiła francuską kolonię karną. Przypisy