Francia Guyana

Francia Guyana (franciául: Guyane Française, illetve röviden csak Guyane) a Francia Köztársaság egyik tengerentúli megyéje, s mint ilyen, az Európai Unió szerves része. Dél-Amerika északi részén fekszik, Brazíliával és Suriname-mal határos. Területe 83%-át őserdők borítják. A lakosság 90%-a a partvidéken tömörül. Itt található a Guyana Űrközpont. A tengerparthoz közeli szigeteken működött egykor a hírhedt francia büntetőtelep. Itt állomásozik a 3e Régiment Étranger d'Infanterie – A Francia idegenlégió 3. gyalogosezrede (3 REI), 1920-ban alapították, és a Francia Guyana-i Kourou-ban állomásozik. Történelem Területét a spanyolok fedezték fel, és ők is gyarmatosították először. Az első francia település csak 1604-ben létesült. Benépesítését az 1850-es felfedezett aranylelőhelyek gyorsították meg. A 18. század végétől büntetőtáborként használták, a leghíresebb fegyenctelep a hírhedt Ördög-sziget volt, ahová súlyos köztörvényes bűncselekmények elkövetőit szállították. A telep híres volt hihetetlen embertelenségéről. 1946-ban lett Franciaország tengerentúli megyéje. A terület lakosságának jelentős része és politikusai minél szélesebb körű autonómiát szeretnének elérni, addig a függetlenséget csak kevesen támogatják. Ennek ellenére egy 2010-es népszavazáson a voksolók többsége az autonómia ellen szavazott. Földrajz Mocsaras folyók által behálózott síkságából a déli területeken emelkednek ki hegyek. Legmagasabb pont: Bellevue de I'Inini, 851 m. Éghajlat A terület éghajlata trópusi. Július és november között kevesebb csapadék esik, a havi mennyiség 4–20 cm közötti. A decembertől júniusig tartó esős évszakban havonta 30–50 cm közötti mennyiségű csapadék hull le. A páratartalom 80-90% között mozog. Népesség Népességének változása Etnikai megoszlás A népesség hihetetlenül változatos. Túlnyomó többségben vannak a fekete (afrikai) származásúak. A feketék az afrikai rabszolgák utódai. A mulatt lakosság is meghatározó a megyében (fekete-fehér). Azonban még ennél is jóval többen vannak, mert a karibi térségből bevándorlókat (szintén feketéket), a statisztika más karibi név alatt foglalja össze. A más karibiak, a kínaiakkal és indiánokkal együtt 12%-ot tesznek ki. Az indiánok a terület eredeti őslakosai, akik számos törzsre oszlanak. Ezenkívül még 10%, nem kínai ázsiai is él itt, őket a régi francia gyarmatokról telepítették ide, többségük délkelet-ázsiai. A francia származású fehérek (európaiak) aránya 12%. Nyelv Francia megye lévén a hivatalos nyelv a francia. Vallás A lakosság 74%-a római katolikus, a maradék 26% egyéb vallású. Gazdaság Gazdasági életében kiemelt szerepet játszik a Kourou mellett található Guyana Űrközpont, amely az Európai Űrügynökség (ESA) bázisa 1966-tól. Innen indítják az Ariane hordozórakétát. Gazdasága nagyban függ az anyaország támogatásától, az űrbázis fenntartása mellett a gazdasági tevékenységet elsősorban a halászat és az erdészet képzi. A partvidéken, ahol a lakosság többsége koncentrálódik, a mezőgazdaságra a rizs- és maniókatermesztés a jellemző. Francia Guyana erősen függ az élelmiszer- és az energiaimportjától, a munkanélküliség jelentős problémát okoz, különösen a fiatal lakosság körében. Közlekedés Közutak hossza: 1817 km Repülőterek száma: 4 Kikötők száma: 3 Űrközpontok száma: 1 Vasút Telekommunikáció Turizmus Javasolt oltások Francia Guyanába utazóknak: Hastífusz Hepatitis A (nagy a fertőzésveszély) Malária ellen tabletta van (nagy a fertőzésveszély). Kötelező oltás, nemzetközi oltási igazolvány szükséges: Sárgaláz Sport Labdarúgás Jegyzetek Források A Világ országai, Nyír-Karta BT, 2008 Midi Világatlasz, Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003, ISBN 963-9516-63-5 CM További információk Hivatalos oldal Archiválva 2001. május 16-i dátummal a Wayback Machine-ben (franciául) Információk a lakosságról (németül)