NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Luchthaven Nuuk

De luchthaven van Nuuk (Groenlands: Mittarfik Nuuk, Deens: Nuuk Lufthavn) (IATA: GOH, ICAO: BGGH) is een luchthaven in Nuuk, de hoofdstad van Groenland. Het ligt twee kilometer ten noordoosten van de stad. De luchthaven heeft sinds de ingebruikname van de verlenging op 28 november 2024 een start- en landingsbaan van asfalt met een lengte van 2200 meter, de breedte is 30 meter. De luchthaven is gesloten op zondag. Hoewel Nuuk de hoofdstad is, was de luchthaven van Nuuk in het verleden niet de belangrijkste van het land, dat was is het vliegveld van Kangerlussuaq, Luchthaven Kangerlussuaq. In 2020 werden de werkzaamheden gestart om de luchthaven van Nuuk uit te breiden. Het ging om het grootste infrastructuurproject in de geschiedenis van Groenland. De werkzaamheden werden eind november 2024 afgerond. Bestemmingen De bestemmingen van en naar de luchthaven van Nuuk bestaat in november 2024 uit:
Aeroporto de Nuuk

O Aeroporto de Nuuk (em gronelandês: Mittarfik Nuuk e em dinamarquês: Nuuk Lufthavn) é o aeroporto internacional da capital da Gronelândia - Nuuk. Possui uma pista asfaltada com 2 200 metros de comprimento. Foi fundado em 1979 e remodelado para aeroporto internacional em 2024, tendo então a sua pista sido ampliada para 2 200 metros, ficando assim com capacidade para voos transatlânticos. Linhas aéreas e destinos A Air Greenland serve o Aeroporto de Nuuk com voos de avião para Ilulissat, Kangerlussuaq, Maniitsoq, Narsarsuaq, Paamiut e Sisimiut. No verão serve também com voos internacionais para Iqaluit e para Reiquejavique-Keflavík. A Air Iceland faz voos para Reiquejavique. Acidentes e Incidentes Em 7 de junho de 2008, um Eurocopter AS350 da Air Greenland caiu na pista do Aeroporto de Nuuk. Não houve feridos, mas o helicóptero foi danificado além do reparo. Em 4 de março de 2011, uma Dash 8 da Air Iceland caiu do trem de pouso enquanto pousava na pista. Não houve feridos, mas alguns danos pesados para a aeronave. Galeria Ver também Nuuk Aeroporto Mestersvig Air Greenland Air Iceland Referências
Нуук (аэропорт)

Аэропорт Нуук (гренл. Mittarfik Nuuk, дат. Nuuk lufthavn), (ИАТА: GOH, ИКАО: BGGH) — гражданский международный аэропорт, расположенный в 3,7 километрах к северо-востоку от центра столицы Гренландии города Нуук. Узловой аэропорт и техническая база компании Air Greenland. Взлётно-посадочная полоса расположена в 700 м от кампуса Гренландского университета. История 7 ноября 1960 года была создана авиакомпания Grønlandsfly (ныне Air Greenland). Нуук обслуживался гидросамолётом PBY Catalina. В 1962 году гидросамолёт разбился, при этом погибли 15 человек на борту. В 1965 году куплены вертолёты Sikorsky S-61. Вертолёты использовались до открытия в 2007 году аэропорта Памиут. Аэропорт Нуук введён в действие в 1979 году для самолётов укороченного взлёта и посадки, находится на высоте 86 метров над уровнем моря и эксплуатирует одну взлётно-посадочную полосу. Первоначально это была ВВП 05/23 размерами 950 × 30 метров с асфальтовым покрытием. В 2016 году создана государственная компания Kalaallit Airports для реконструкции аэропорта. В 2024 году произошло слияние компаний Kalaallit Airports и Mittarfeqarfiit с созданием компании Greenland Airports. Строительство нового аэропорта началось в ноябре 2019 года. В ноябре 2022 года открыта новая взлётно-посадочная полоса длиной 950 м. После этого была демонтирована старая полоса, а новая - достроена до длины 2200 м. Новый терминал открыт летом 2024 года. 28 ноября 2024 года аэропорт открыт после реконструкции, которая длилась 5 лет. Расширенная взлётно-посадочная полоса по длине способна принимать большие пассажирские самолёты. Ранее большие самолёты принимал только аэропорт Кангерлуссуак в 319 км к северу от Нуука, доставшийся от Военно-воздушных сил США, передавших в 1992 году авиабазу «Сёндрестрём» («Блю Уэст-8»). Первым на новую полосу приземлился Airbus A330-800neo Tuukkaq компании Air Greenland, а первый взлёт выполнил Dash 8 той же компании. Общие сведения Аэропорт обслуживает рейсы авиакомпаний Air Greenland и Air Iceland, выполняемые на самолётах De Havilland Canada Dash 7, Bombardier Dash 8 и вертолётах Sikorsky S-61. Аэропорт Нуук работает шесть дней в неделю, кроме воскресенья. Авиакомпании и пункты назначения С 18 июня до 3 сентября 2012 года каждый понедельник и пятницу совершались первые международные рейсы авиакомпанией Air Greenland из аэропорта Нуук в Икалуит. Примечания
Nuuk flygplats

Nuuk flygplats (grönländska: Mittarfik Nuuk; danska: Nuuk Lufthavn) (IATA: GOH, ICAO: BGGH) är belägen fyra kilometer nordöst om Nuuk på Grönland. Flygplatsen trafikeras av Air Greenland med Airbus A330neo och Dash 8 flygplan och Sikorsky S-61 helikopter. Nuuk flygplats byggdes 1979. Innan dess fanns ingen flygplats i närheten och ingen väg till någon. Helikopter och båt var då enda transportmedlet till Grönlands huvudstad. En viktig faktor för beslutet att bygga flygplatsen var ett haveri där en helikopter störtade 1973 och alla 15 ombord omkom. Efter långa diskussioner beslöt man att förlänga landningsbanan i Nuuk, och låta Nuuk ta över som nav för Grönlands flygtrafik, som dittills hade skett från Kangerlussuaq flygplats. Den nya landningsbanan Den nya landningsbanan invigdes 28 november 2024, då den 2 200 meter långa landningsbanan tog emot sitt första flyg från Köpenhamn. Mellan den 26 och 28 november 2024 flyttade Air Greenland sitt trafiknav från Kangerlussuaq flygplats till Nuuk. Detta innebar en väsentlig minskning av inrikestrafiken från Kangerlussuaq. Air Greenland lanserade nya rutter för 2025 med leasade Boeing 737 till Billund och Ålborg liksom en extra flight till Köpenhamn via Kangerlussaq i samarbete med en lokal resebyrå. Rutten från Nuuk till Billund kommer att mellanlanda i Keflavíks internationella flygplats, vilket utökar Air Greenlands kapacitet till Island. Den 10 oktober 2024 annonserade United Airlines att man skulle lansera ett nytt direktflyg från Newark till Nuuk två gånger i veckan, med start 14 juni 2025. Även SAS lanserar en ny rutt från Köpenhamn till Nuuk för sommarsäsongen 2025, med 3 avgångar i veckan. Flygbolag och destinationer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nuuk flygplats. Mittarfeqarfiit - Grønlands Lufthavne (danska)
Kangaamiut-Museum

Das Kangaamiut-Museum (dänisch Kangaamiut Museum, grönländisch Kangaamiut Katersugaasiviat) ist das Heimatmuseum (Lokalmuseum) von Kangaamiut. Geschichte Bereits in den 1990er Jahren kam die Idee auf, im Dorf ein Museum zu gründen, obwohl sonst nur Städte über Lokalmuseen verfügten. Diese Idee wurde am 27. Mai 2011 realisiert, nachdem das Maniitsoq-Museum am 1. April 2011 die Gebäude B-87 und B-88 gekauft hatte. Das Museum in Kangaamiut wird vom Museum in Maniitsoq aus verwaltet. Gebäude Das Museum verfügt über zwei Gebäude: B-87: Es handelt sich um ein kleines Steinhaus. Der ursprüngliche Zweck des Gebäudes ist nicht angegeben. B-88: Das Gebäude war die Wohnung des Udstedsverwalters. Ausstellung Das Museum legt seinen Fokus auf Kunst. Kangaamiut ist vor allem bekannt für die zahlreichen Kunsthandwerker, die im heutigen Dorf gelebt und gewirkt haben. Es werden unter anderem Gemälde, Decken aus Vogelfell und Schnitzfiguren aus Elfenbein und Speckstein ausgestellt. Alle Künstler haben Bezug zum Ort, darunter Esra Berthelsen, Aron Berthelsen, Mads Kreutzmann, Peter Rosing und Lauritz Larsen. Weblinks Daniel Thorleifsen, Bo Albrechtsen: Kangaamiut Museum. Danmarks Nationalleksikon. Einzelnachweise
Grønlands Handelsskole

Grønlands Handelsskole (grønlandsk: Niuernermik Ilinniarfik ("Det sted man lærer at handle")) er en handelsskole på Grønland. Handelsskolen har to afdelinger, en i Nuuk (Godthåb) og en i Qaqortoq (Julianehåb). Handelsskolen i Nuuk Afdelingen i Nuuk huser ca. 350 elever og studerende fordelt på mange forskellige uddannelser - samt omkring 1000 kursister årligt. Skolen udbyder en lang række uddannelser, der i store træk svarer til de danske: TNI Basis og TNI (HG), TNI-12 (HGS), NI-1 (1-årig HHX til gymnasieuddannede), forskellige linjer inden for akademiuddannelserne, juridisk sagsbehandleruddannelse, finansuddannelsen samt forskellige lederuddannelser. Desuden har skolen et samarbejde med Aalborg Handelsskole og Tietgen i Odense, hvilket medfører i udveksling af elever og lærere. Derudover udbydes en lang række forskellige kurser og efteruddannelser via skolens kursusafdeling og ledelsesakademi. Handelsskolen i Qaqortoq På handelsskolen i Qaqortoq er der omkring 180 daglige elever og studerende fra hele landet fordelt på TNI (HG), HHX og serviceøkonomuddannelsen med speciale i turisme. Der er ca. 30 ansatte. Handelsskolen i Qaqortoq (Julianehåb) er den eneste butiksskole i Grønland med skoleophold for detailelever og virksomhedskurser for detailhandelen. Desuden er skolen en del af det grønlandske hjemmestyres realkompetencesystem, idet der afholdes kompetenceudviklingskurser for for ufaglærte butiksmedarbejdere i hele landet. Handelsskolen i Qaqortoq tilbyder også aftenskolekurser som fx akademimerkonom. Til skolen er der knyttet kollegieværelser til cirka 130 studerende. Eksterne henvisninger Grønlands Handelsskole
Inussivik

Inussivik er en multihal i Nuuk, der er opført i 2002. Hallen, der oprindelig er opført til Arctic Winter Games, benyttes til sport som fx GM i håndbold, store koncerter med fx Sume og Kimmernaq samt ved valg til landstings- og kommunalvalg samt folketingsvalg samt andre valghandlinger. Hallen ligger i umiddelbar tilknytning til byens stadion og har plads til 1.035 tilskuere på tribunen. Multihallen er en kommunal institution, men drives og administreres af byens anden store sportshal, Godthåbhallen, der er en selvejende institution. Noter Eksterne links Godthåbhallen og Inussiviks hjemmeside Arkiveret 19. december 2020 hos Wayback Machine
Inussivik

Inussivik is an indoor arena located in Nuuk, the capital city of Greenland, that was originally constructed for the 2002 Arctic Winter Games. The arena is used for sports, especially team handball which is considered the national sport of Greenland, concerts, and cultural events. Inussivik has a capacity of around 1,000 people and is located on a complex with Nuuk Stadium, the country's national stadium. The arena played host to the 2018 Pan American Men's Handball Championship and 2023 Nor.Ca. Women's Handball Championship. References External links Official website
Inussivik

Inussivik – hala widowiskowo-sportowa w Nuuk, stolicy Grenlandii. Obiekt został wybudowany na potrzeby Arctic Winter Games 2002. Został również użyty przy okazji Arctic Winter Games 2016, których gospodarzem było Nuuk. Arena wykorzystywana jest do uprawiania sportów zespołowych, w szczególności piłki ręcznej, która uważana jest za sport narodowy. Odbywają się tam również koncerty oraz imprezy kulturalne. W 2017 roku odbył się tam koncert Lukasa Grahama. Inussivik może pomieścić około 2000 osób i znajduje się na terenie kompleksu sportowego Nuuk Stadium. Arena była również gospodarzem Mistrzostw Ameryki w piłce ręcznej mężczyzn w 2018 roku. Przypisy Linki zewnętrzne Strona Inussivik. ghb-hallen.gl. [zarchiwizowane z tego adresu (2018-06-23)].
J-Site

J-Site er navnet på radarstationen BMEWS (Ballistic Missile Early Warning System) ca. 10 km nordøst for Thule Air Base. Radarstationen ligger ved Wolstenholme Fjord. Radarstationen er fuldstændig uafhængig af Thule Air Base. Den gamle radarstation fra 1961 er nu nedrevet og erstattet af en ny og endnu bedre radar. Før kunne man se en dør på 5000 km afstand, nu kan man se en fodbold på 5000 km afstand. Sammen med Clear Fairbanks, Alaska og RAF Fylingdales i Yorkshire, England udgør de et samlet radarnetværk Meddelserne går til NORAD (North American Aerospace Defense Command) i Cheyenne Mountain Colorado i USA.
Kunstskolen

Kunstskolen (grønlandsk: Eqqumiitsuliornermik Ilinniarfik) er en videregående uddannelsesinstitution i Grønlands hovedstad Nuuk. Skolen holder til i byens gamle KGH-kontor i Kolonihavnen overfor Brættet. På skolen modtager de uddannelsessøgende undervisning i tegning, grafiske teknikker (vinyl/koldnål/ætsning/litografi/serigrafi), collage, maleri samt skulptur.. Som en del af uddannelsen modtager man desuden forelæsninger i historie, sprog, fortællerkunst, forfatterskab, teatervirksomhed, kunsthistorie m.v. Skolen optager 5 studerende om året og uddannelsen er et-årig. Hvert afgangshold afslutter med en udstilling i Katuaq. Grønlands Kunstskole er en videreførelse af skolen, der blot hed Grafisk Værksted, og som åbnede i 1972. Grafisk Værksted blev startet på privat initiativ af Hans Lynge og Bodil Kaalund, efter inspiration fra det grafiske værksted i Cape Dorset i Canada. Flere kendte grønlandske kunstnere blev uddannet på Grafisk Værksted i 1970'erne, herunder Aka Høegh, Frederik “Kunngi” Kristensen, Anne-Birthe Hove og Jessie Kleemann. I 1980 blev det grafiske værksted omdannet til Grønlands Kunstskole. Mere end 100 grafiske værker på papir fra skolens tidlige periode fra 1972 til 1980 findes i samlingen hos Grønlands Nationalmuseum og Arkiv. Arnannguaq Høegh er den længst fungerende leder af skolen. Hun havde stillingen fra 1991 til 2020, hvorefter Ivínguak' Stork Høegh overtog posten. Referencer
Nuuk Golfklub

Nuuk Golfklub er hjemmehørende i Nuuk, Grønlands hovedstad. Klubben består af en 9 hullers DGU-rated bane, et klubhus samt diverse træningsmuligheder. Det hele placeret samlet nord for Ilimmarfik på nordvejen til lufthavnen. Banen har ni huller og måler 2.109 meter (gul tee) og 1.790 meter (rød tee). Banen er på par 33 med et par 5-hul, fire par 4-huller og fire par 3-huller. Golfspillere i Nuuk har siden 5. august 2000 haft mulighed for at spille på naturligt grønt græs i sommermånederne. I vintermånederne spiller klubbens spillere indenfor i klubhuset på to Trackman-simulatorer. Nuuk Golfklub er associeret medlem af Dansk Golf Union og medlem af Grønlands Idrætsforbund. Noter
Grønlands Naturinstitut

Grønlands Naturinstitut (grønlandsk: Pinngortitaleriffik) er Grønlands Selvstyres center for naturforskning og er beliggende i Nuuk. Naturinstituttets formål er at tilvejebringe det videnskabelige grundlag for en bæredygtig udnyttelse af de levende ressourcer i og omkring Grønland samt sikring af miljøet og den biologiske mangfoldighed. Det er således Naturinstituttets opgave at indsamle, bearbejde og vurdere data vedrørende udnyttelse og beskyttelse af levende ressourcer, samt at udføre forskning med henblik på betydningen for Grønland. Instituttet skal desuden varetage Grønlands internationale forpligtelser og koordinere forskning og registrere undersøgelses- og forskningsresultater fra andre institutioner, som er af betydning for Grønlands levende ressourcer og sikringen af Grønlands miljø og natur. Desuden skal Naturinstituttet rådgive Grønlands Selvstyre samt offentliggøre resultaterne af den forskning de laver, herunder formidling til offentligheden. Udvikling Siden starten i 1998 har instituttet, udover at opfylde de formelle forpligtelser, arbejdet på at udvide sine kompetencer indenfor klimaområdet og siden 2013-2014 som rådgiver for Grønlands Landsstyre i videnskabelige miljøundersøgelser og vurderinger i samarbejde med Nationalt Center for Miljø og Energi ved Aarhus Universitet. Faciliteter Naturinstituttet har til huse i en bygning fra 1998, i den nordlige ende af Nuuk, ved siden af Grønlands Universitet, lige vest for lufthavnen og golfbanen. Instituttet råder også over to feltstationer i hhv. Kobbefjorden og i Niaqornat ved Uummannaq fjorden, samt et tidligere laboratorium i Nuuk, kaldet Biologistationen der nu er tjeneste- og gæstebolig. I Naturinstituttets hovedbygning udstilles den ene halvdel af verdens største musling, en 83 mio. år gammel og 1,87 meter lang forstenet musling, kaldet Inoceramus steenstrupi. Den blev fundet i 1952 i Qilakitsoq på Nuussuaq-halvøen. Den anden halvdel findes på Geologisk Museum. Ledelse Bestyrelsen består af en formand og tre medlemmer valgt af Landsstyret, to medlemmer udpeget af interesseorganisationer og to medlemmer valgt af og blandt medarbejderne. Et forskningsudvalg rådgiver bestyrelsen i forbindelse med udarbejdelse og godkendelse af instituttets langsigtede arbejdsprogrammer. Landsstyret udnævner en direktør efter udtalelse fra bestyrelsen, til at lede det daglige arbejde. Bestyrelsesformand: distriktslæge Gert Mulvad. Direktør: Cand. Scient og Ph.D i biologi, Josephine Nymand Direktør 1994 til 2023: Klaus Nygaard, Cand. scient i biologi, Københavns Universitet (1984) Kilder "Landstingslov nr. 6 af 8. juni 1994 om Grønlands Naturinstitut". Grønlands Selvstyre, Lov- og Justitsafdelingen, Formandens Departement. Hentet 8. maj 2013. Eksterne henvisninger Grønlands Naturinstituts hjemmeside Hentet 8. maj 2013 Strategiplan Grønlands Naturinstitut 2013-17 Hentet 8. maj 2013
Grönlands naturinstitut

Grönlands naturinstitut (grönländska: Pinngortitaleriffik) i Nuuk är det grönländska självstyrets centrum för naturforskning. Dess mål är att ge vetenskapligt underlag för ett hållbart utnyttjande av biologiska resurser i och kring Grönland, samt att säkra miljön och den biologiska mångfalden. Förutom lokaler i Nuuk och fältstationer på andra orter, använder institutet forskningsfartygen "Pâmiut" och "Sanna". Externa länkar Grønlands Naturinstituts webbplats Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Grønlands Naturinstitut, 9 maj 2013.
Tobias Ø

Tobias Ø (grønlandsk: Tuppiap Qeqertaa) er en grønlandsk ø i Grønlandshavet, ud for Nioghalvfjerdsfjorden, i det nordøstlige Grønland. Stort set hele øen er dækket af en iskappe. Tobias Ø er opkaldt efter fangeren Tobias Otto Mikael Gabrielsen, der deltog i Danmark-ekspeditionen. Opdagelse Øen blev første gang opdaget den 2. maj 1907, hvor tre af Danmark-ekspeditionens medlemmer hævdede at have set et landområde i retning mod Svalbard. Forsøget på at nå øen blev dog hurtigt opgivet, da havisen var meget ujævn. Først i december 1937 blev det ukendte landområde igen observeret, da en russisk ekspedition drev ned langs den Grønlands østkyst. Det fik Lauge Koch overtalte staten til at indkøbe et fly, hvis rækkevidde kunne nå fra Svalbard til Grønland, og retur igen. Det lykkedes i maj 1938, hvor staten gennemførte tre overflyvninger, som dog ikke gav noget resultat. I 1998 fortalte den tyske oceanograf Gereon Budeus, at han tilbage i 1993 havde opdaget en 30 m høj isbakke, lokaliseret ca. 80 km ud fra den Grønlandske østkyst. Placeringen af hans opdagelse var dog flere hundrede kilometer syd, for hvad tidligere opdagelser havde berettet. Den 28. april 2001 rejste GEUS og ASIAQ henholdsvis Dannebrog og det grønlandske flag på øen, og øen betragtes nu som dansk territorium. Suverænitetshåndhævelsen forventes at have stor betydning, når det i de kommende år skal afgøres, hvem der har ret til Ishavet (Nordpolen). Kilder
Tobias Ø

Die Tobias Ø (grönländisch Tuppiap Qeqertaa) ist eine grönländische Insel im Nordost-Grönland-Nationalpark. Geographie Die Insel ist zwei Kilometer lang und 1,5 Kilometer breit. Sie liegt etwa 70 km östlich des grönländischen Festlands in der Grönlandsee vor der Küste von Lambert Land. Die flache, aus Sand und Geröll bestehende Insel ist fast vollständig von einer bis zu 35 Meter hohen Eiskappe bedeckt. Geschichte Der Name der Insel erinnert an den grönländischen Jäger und Hundeschlittenführer Tobias Gabrielsen, der während der Danmark-Expedition eine Schlittenreise mit dem dänischen Polarforscher Johan Peter Koch und dem Maler Aage Bertelsen an der Nordostküste Grönlands entlang nach Peary Land unternahm. Am 2. Mai 1907 meinte die Gruppe, nordöstlich von Nordostrundingen Land zu sehen, das aufgrund der schwierigen Eisbedingungen aber nicht erreicht werden konnte. Auch später wurde von gelegentlichen Sichtungen eines Fata-Morgana-Lands zwischen Grönland und Spitzbergen berichtet. Auf seinen Aufklärungsflügen über der Grönlandsee im Jahre 1938 konnte Lauge Koch die Insel jedoch nicht entdecken. Im Mai 1993 entdeckte Gereon Budéus vom Alfred-Wegener-Institut in Bremerhaven mehrere hundert Kilometer weiter südlich eine Eiskappe, landete mit dem Helikopter des Forschungsschiffs Polarstern auf ihr und entnahm ihr einen drei Meter langen Eisbohrkern. Als Budéus’ Entdeckung den dänischen Behörden 1998 bekannt wurde, versuchten sie zunächst erfolglos, die Insel von Grönland aus mit dem Hubschrauber zu erreichen. Erst am 28. Juli 1999 landete der dänische Glaziologe Ole B. Olesen mit dem Helikopter der Polarstern. Im Jahr 2001 nahm Dänemark die Insel in Besitz, nachdem es gelungen war, sie von der Station Nord aus mit einer Twin Otter anzufliegen. Bei den 2004 zwischen Dänemark/Grönland und Norwegen begonnenen Verhandlungen über die Seegrenze zwischen Grönland und Spitzbergen stellte die Tobias Ø die einzige Schwierigkeit dar. Die 2006 erreichte Einigung legt die Grenze der ausschließlichen Wirtschaftszonen auf der Mittellinie der Grönlandsee unter Berücksichtigung der Tobias-Insel fest. Flora Das raue polare Klima lässt Pflanzenwuchs kaum zu. 2003 wurden als einzige Landpflanzen drei Moosarten nachgewiesen – das Purpurstielige Hornzahnmoos (Ceratodon purpureus), ein Glockenhutmoos (Encalypta spathulata) und eine Art der Birnmoose (Bryum sp.). Literatur Axel Fiedler: Von einer Luftspiegelung, die zur Insel wurde. In: Greenland Collector. Band 12, Nr. 3, September 2007, S. 5 (issuu.com). Einzelnachweise
Tobias Island

Tobias Island (Greenlandic: Tuppiap Qeqertaa, Danish: Tobias Ø) is a small island off the northeastern coast of Greenland. The island was named in honour of Greenlandic dogsled expert Tobias Gabrielsen who went with Johan Peter Koch and Aage Bertelsen to map the unknown eastern coast of Peary Land to the southeast of Cape Bridgman during the Denmark expedition 1906–1908, while Ludvig Mylius-Erichsen's ill-fated team went west to map the Independence Fjord. Geography Located roughly 70 km from the mouth of the Nioghalvfjerd Fjord, to the ENE of the Norske Islands, the position of Tobias Island was determined with accuracy only in 1993. It is an uninhabited barren knoll measuring 3.0 km2 (1.2 sq mi), 2,000 metres (1.2 mi) long and 1,500 metres (0.93 mi) wide, located in the Greenland Sea. It has been claimed by Greenland (Denmark) since 25 April 2001. Reported Fata Morgana Land, a phantom island, sightings since 1907 were deemed to be of Tobias Island, although it is located somewhat further south. See also Fata Morgana Land List of islands of Greenland List of features in Greenland named after Greenlandic Inuit Notes
Île du Prince-Henri

L'île du Prince Henri (groenlandais : Qeqertaq Prins Henrik, danois : Prins Henrik Ø), anciennement Île Tobias (groenlandais : Qeqertaa Tuppiap, danois : Tobias Ø), est un îlot inhabité et majoritairement stérile du Groenland. Il est découvert par des scientifiques en 1993 et réclamé par le Groenland (Danemark) depuis le 25 avril 2001. D'une superficie de 3 km2 et de 2 000 mètres de long sur 1 500 m de large, il est rattaché au Parc national du Nord-Est du Groenland. En 2004, l'île a été renommée Qeqertaq Prins Henrik en l'honneur du prince Henri, pour son 70e anniversaire. Étant l'époux de Marguerite II, reine du Danemark, il est en effet l'actuel prince consort de ce pays auquel est rattaché le Groenland. Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Tobias Island » (voir la liste des auteurs). Portail des îles Portail du Groenland