Зазерци

Зазерци, още Зазерското езеро или Черкезкото езеро (на гръцки: Λίμνη Ζάζαρη, Лимни За̀зари), е езеро в Егейска Македония, Северна Гърция. Местоположение Езерото е разположено на територията на дем Суровичево (Аминдео) в северозападната част на котловината Саръгьол на надморска височина от 602 m. На югоизточния бряг на езерото е разположено село Свети Тодор или Черкезкьой, днес Лимнохори, а на западния бряг е било разположено селцето Зазерци, което и дава името на езерото. От югозапад, запад и север е обградено от Врабчинската планина и така е отворено към Саръгьол само от североизток и изток. На 2 km южно от него е разположено Руднишкото езеро (Химадитида). Описание Езерото е малко. Площта му е 1,845 km2, максималната дължина – 2,075 km, максималната ширина – 1,425 km, максималната дълбочина – 3 m, а средната – 2,6 m. Основният приток на Зазерци е Зеленишката река. Езерото се подхранва и от сладководни извори на дъното му. Същевременно то снабдява с вода чрез изкуствен канал по-ниско разположеното Руднишко езеро. Общата площ на водосборния басейн на езерото е 108 km2. В миналото районът е бил покрит с блата и влажни ливади, които са били обогатени с вода през 60-те години на миналия век след отклоняването на коритото на Зеленишката река с цел защита от наводнения на съседната равнина и напояване. По време на напоителния сезон, нивото на езерото пада до 1,2 m и се регулира с шлюз, разположен до Свети Тодор. На север от езерото се намира горещ извор, който захранва термалните бани Баня. Водите на Зазерци са в много по-добро състояние от много други гръцки езера, но в езерото има засилена еутрофикация от торове. Отклоняването на Зеленишката река води до пренасяне на седименти и промяна на брега, като влажните ливади, където рибите хвърлят хайвера си, са значително намалени. Езерото заедно с Руднишкото е част от Натура 2000. Флора Основната растителност около езерото се състои от тръстика (Phragmites australis), широколистен папур (Typha latifolia) и теснолистен папур (Typha angustifolia), алкални торфища с видовете Cladium mariscus и Carex davalliana, както и ливади с треви и блатни растения. Около езерото има елши, тополи, брястове и върби, а по хълмовете се простират смесени гори, в които преобладават широколистните дъбове, косматият дъб, ясените, кленовете, габърите, дивите круши, келявият габър, глоговете и други. Хигрофилната и водната растителност се състои от видове като бялата водна лилия (Nymphaea alba), сенниковия водолюб (Butomus umbellatus), жълтата водна лилия (Nymphoides peltata), дребна водна леща (Lemna minor), гърбата водна леща (Lemna gibba), триделна водна леща (Lemna trisulca), голяма водна леща (Spirodela polyrhiza), бестящия ръждавник (Potamogeton lucens), къдравия ръждавник (Potamogeton crispus), класовиден многолистник (Myriophyllum spicatum), валерандова северница (Samolus valerandi), жабешка водянка (Hydrocharis morsus-ranae), земноводно пиперче (Persicaria amphibia), блатна циканелия (Zannichellia palustris), плаващ роголистник (Ceratophyllum demersum), потопен роголистник (Ceratophyllum submersum), плаваща лейка (Salvinia natans), обикновената блатница (Eleocharis palustris), блатна перуникас (Iris pseudacorus), воден пореч (Rorippa amphibia), воден морач (Oenanthe aquatica), блатен камъш (Schoenoplectus lacustris), обикновен холосхьонус (Scirpoides holoschoenus), блатен ранилист (Stachys palustris), обикновената блатия (Lythrum salicaria) и други. В близост до езерото растат видове като етиопския конски босилек (Salvia aethiopis), изящен карамфил (Dianthus gracilis subsp. gracilis), широколистен мразовец (Colchicum bivonae), кавказка иглика (Primula vulgaris subsp. rubra), лечебна иглика (Primula veris subsp. veris), обикновена иглика (Primula vulgaris subsp. vulgaris), обикновен бял равнец (Achillea millefolium), щитовидна решетка (Carlina corymbosa subsp. graeca), свещникова паламида (Cirsium candelabrum), обикновена мантийка (Petrorhagia prolifera), дребноглав челядник (Echinops microcephalus), кримски гингер (Onopordum tauricum), шарен птилостемон (Ptilostemon afer subsp. afer), отворен конски босилек (Salvia ringens), пролетното ботурче (Cyclamen hederifolium subsp. hederifolium), сардинско лютиче (Ranunculus sardous), червено кучешко грозде (Solanum dulcamara), лечебна ружа (Althaea officinalis), както и орхидеите Limodorum abortivum, Anacamptis laxiflora, Anacamptis morio и Anacamptis pyramidalis. Фауна Езерото Зазерци е изключително важен влажноземен комплекс за орнитофауната, тъй като тук намират убежище много редки видове. В района се срещат около 145 вида птици, от които 96 гнездят тук. Постоянно присъствие имат къдроглавите пеликани, докато розовите пеликани са по-малко. Има малки колонии от редките малки корморани (Phalacrocorax pygmeus). От гъските и патиците тук пристигат лебеди, сиви гъски, фишове, сиви патици, зимни бърнета, зеленоглави патици, летни бърнета, клопачи, кафявоглави, белооки и качулати потапници. Тук могат да се наблюдават 8 от 9-те вида чапли в Гърция, като сиви чапли, големи бели чапли, малки бели чапли, червени чапли, малки водни бикове, гривести чапли, нощни чапли и големи водни бикове. Във влажните ливади търсят храна белите щъркели и по-рядко обикновените каругерици. От грабливите птици тук ловуват малки кресливи орли, орли змияри, осояди, тръстикови блатари, полски блатари, редките ливадни блатари, мишелови, белоопашати мишелови, големи ястреби, късопръст ястреби, соколи скитници, белошипи ветрушки, керкенези, малки соколи и соколи орко. Други крайбрежни видове на езерото са големият гмурец, малкият гмурец, черновратият гмурец, големият корморан, лопатарката, крещлецът, зеленоножката, лиската, кокилобегачът, кафявокрилият огърличник, тъмногръдият брегобегач, бойникът, големият горски водобегач, малкият зеленоног водобегач и късокрилият кюкавец. Орнитофауната се допълва от видове като пъдпъдъци, гривяци, гургулици, кукувици, сови, козодои, белобузи рибарки, черни рибарки, земеродни рибарчета, пчелояди, синявици, папуняци, зелени кълвачи, сирийски пъстри кълвачи, полски чучулиги, брегови лястовици, червенокръсти лястовици, орехчета, южни славеи, ръждивогуши ливадарчета, свилени шиварчета, тръстикови шиварчета, блатни шиварчета, малки маслинови присмехулници, големи белогуши коприварчета, беловрати мухоловки, мустакати тръстикарчета, торбогнезди синигери, жалобни синигери, сини синигери, авлиги, червеногърби сврачки, черночели сврачки, черноглави сврачки, чавки, гарвани, сойки, посевни врани, скорци, полски врабчета, планински чинки, кадънки, зеленогуши, тръстикови, черноглави и сиви овесарки. Броят на редките видове и гъстотата на птиците са впечатляващи, като се вземе предвид сравнително малкият размер на езерото. От земноводните тук се срещат саламандри, обикновени тритони, македонски гребенести тритони, крастави жаби, зелени крастави жаби, дървесници, балкански водни жаби, големи водни жаби и редките балкански чесновници. Влечугите в района включват европейска блатна костенурка, южна блатна костенурка, шипоопашата костенурка, същински слепок, змиегущер, ивичест гущер, стенен гущер, кримски гущер, медянка, ивичест смок, вдлъбнаточел смок, сива водна змия, жълтоуха водна змия, стрелушка, котешка змия, леопардов смок и отровници. В Зазерци живее здрава популация от видри. В околните ниви обитават редките лалугери, а по изключение се срещат мечката и вълкът. Други бозайници в района са дивата свиня, сърната, дивата котка, язовецът, невестулката, златката, лисицата и таралежът. Ихтиофауната на езерото също в миналото е била богата, но местните видове са намалели след зарибяването на езерото с чужди видове. Във водите на Зазерци живеят шаран (Cyprinus carpio), щука (Esox lucius), лин (Tinca tinca), бабушка (Rutilus rutilus), вардарско платиче (Rhodeus meridionalis), тесалийска уклейка (Alburnus thessalicus), европейска змиорка (Anguilla anguilla), балканска мряна (Barbus balcanicus), червеноперка (Scardinius erythrophthalmus), сребриста каракуда (Carassius gibelio), българска кротушка (Gobio bulgaricus), вардарски кефал (Squalius vardarensis), сигове (Coregonus sp.), сом (Silurus glanis) и мергур (Pachychilon macedonicum). Бележки