Athénská klenotnice v Delfách

Athénská klenotnice v Delfách byla používána k ukládání posvátných darů města Athény. Nacházela se na posvátné cestě, která vedla k Apollónovu chrámu s delfskou věštírnou. Přesné datum jejího vzniku je neznámé. Byla postavena z parského mramoru a měla pozdně archaickou výzdobu. Na základě srovnání stylu a architektury se obecně předpokládá, že byla postavena v období mezi roky 510 a 480 před Kristem.. Budova a její výzdoba Budova byla postavena jako antový chrám v dórském řádu, sestává z celly a pronaosu se dvěma sloupy ve vchodu. V původním stavu měla sedlovou střechu s akrotériony. Akrotériony se však nezachovaly. Půdorysné rozměry byly 6,62 × 9,69 m a její výška 7,60 m. Podle dórského řádu byla výzdoba štítu rozdělena mezi tympanony a metopy. Na metopách byly zobrazovány činy řeckých hrdinů Thésea a Hérakla. Téma Thésea bylo vyobrazeno na metopách jižní a pravděpodobně i východní strany a návštěvníci svatyně si je mohli prohlédnout od posvátné silnice. Metopy na severní a západní straně představovaly Herakla. Mnoho reliéfů metop a většina postav sedlové střechy jsou dnes vážně poškozeny nebo dokonce ztraceny, a proto je úplná rekonstrukce starověké kompozice obtížná a kontroverzní. Význam a období vzniku Stavba klenotnice v prestižní a vlivné svatyni boha Apollóna v Delfách měla ukázat význam a sílu Athén ve srovnání s ostatními řeckými městskými státy (Poleis). Kromě Athén mělo v Delfách své vlastní klenotnice i množství jiných měst. Jako příklad z více než třiceti klenotnic nalezených při vykopávkách, slouží sikyónská klenotnice, postavená a bohatě vyzdobená po roce 570 před Kristem, také na posvátné cestě k Apollónovu chrámu. V této souvislosti stojí za zmínku i klenotnice Sifnu v Delfách, postavená ještě před rokem 525 př. n. l. Různé přístupy k přesnějšímu určení doby vzniku athénské klenotnice zužují období možné výstavby: Na jedné straně je klenotnice pokládána za známku úspěchu reforem, které byly v Athénách provedeny za vlády Kleisthenése v letech 508/507 př. n. l., protože byla věnována jako dar Delfám. Jiný výklad poskytuje vítězství Athéňanů za vedení Miltiada nad Peršany, vedenými Dareiem, v bitvě u Marathónu roku 490 př. n. l. Vysvěcení klenotnice na Apollonově svatyni bylo proto díkuvzdáním za šťastný výsledek bitvy. Pausaniás v tomto ohledu uvedl, že její výstavba byla financována z perské válečné kořisti. Ale Pausanias se tu pravděpodobně mýlil, když nápis na posvátném daru, věnovaný marathónské bitvě, přisoudil klenotnici. Historie výzkumu a obnova Podle informací, které poskytl Pausaniás, byla budova postavena jako výraz díkůvzdání po vítězství nad Peršany v bitvě u Marathónu v roce 490 př. n. l. Někteří vědci však zpochybňují důvěryhodnost této zprávy, což dokazuje, že budova může být starší. Ruiny klenotnice byly nalezeny v roce 1893 členy francouzské archeologické expedice. Vedl ji Théophile Homolles, který tento objev roku 1893 publikoval. Současný vzhled klenotnice je výsledkem rekonstrukčních prací provedených v letech 1903 – 1906. Chybějící díly na architektonicky důležitých místech, jako jsou anty a sloupy, byly nahrazeny z bloků pentelského mramoru. Architekturu budovy publikoval roce 1933 francouzský klasický archeolog Jean Audiat. Stavební plastiku budovy publikoval francouzský klasický archeolog Pierre de La Coste-Messelière v roce 1957. Poznámky Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Schatzhaus der Athener na německé Wikipedii, Skarbiec Ateńczyków na polské Wikipedii a Athenian Treasury na anglické Wikipedii. Literatura HOFFELNER, Klaus. Die Metopen des Athener Schatzhauses. Ein neuer Rekonstruktionsversuch. Ve: Mitteilungen des deutschen archäologischen Instituts, Athenische Abteilung, sv.. 103.. S. 77–117. www.worldcat.org [online]. 1988 [cit. 2019-09-19]. Čís. příloha 5, s. 77–117. Dostupné online. ISSN 0342-1325. (německy) KNELL, Heiner. Mythos und Polis : Bildprogramme griechischer Bauskulptur. Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 1990. ISBN 3-534-13810-4. S. 52–62. (německy) BOARDMAN, John. Griechische Plastik : die archaische Zeit : ein Handbuch svazek 5, 4. vydání. Mainz: Philip von Zabern, 1994. ISBN 3-8053-0346-7. S. 190–191. (německy) BÜSING, Hermann. Das Athener Schatzhaus in Delphi : neue Untersuchungen zur Architektur und Bemalung. Marburg an der Lahn: Philipps-Univ, 1994. ISBN 3-8185-0161-0. (německy) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Athénská klenotnice v Delfách na Wikimedia Commons