NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Корония

Корония (греч. Λίμνη Κορώνεια, Айос-Василиос, Λίμνη Αγίου Βασιλείου, Лангада, Λίμνη Λαγκαδά) — озеро на севере Греции, в периферийной единице Салоники в периферии Центральная Македония, юго-восточнее города Лангадас и северо-восточнее города Салоники, восточнее озера Волви, в который имеет сток. Вытекающая река называется Дервени (Δερβένι). Корония — одно из крупнейших озёр Эгейской Македонии, площадь зеркала — 42,823 км², глубина — до 5 м. В 1970-х годах площадь водосбора была около 450 км². Высота над уровнем моря — 75 м. Озеро со временем становится мельче и заиливается, в 2008 году оно практически пересохло. Около миллиона лет назад Корония с окружающей территорией, включая соседнее озеро Волви, составляли большое единое озеро. С 1975 года водно-болотные угодья относятся к имеющим международное значение главным образом в качестве местообитаний водоплавающих птиц согласно Рамсарской конвенции. Озера Корония и Волви входят в природоохранную сеть «Натура 2000». По южному берегу озера проходит автострада Эгнатия. Примечания
Лагадинско језеро

Лагадинско језеро или језеро Коронија (грч. Λίμνη Κορώνεια, Лимни Коронија), је језеро у Грчкој у Егејској Македонији у центру префектуре Солун. Спада у скупину Егејских језера. Понекада се назива и Ајвасилско језеро, Агијос Василис (Agios Vassilios), Лимни Лагада (Λίμνη Λαγκαδά). Налази се 30 километара североисточно од Солуна, на географским координатама 40° 41' 8" СГШ и 23° 8' 54" ИГД. Повезано је преко два природна канала на истоку са Бешичким језером, са којим чин јединствен екосистем. Ово језеро игра важну улогу у економији региона. Хидролошки подаци Седамдесетих година језерска површина је износила 46,2 km² а дубина до 8 метара. У наредних 20 година језерска површина се смањила тако да је већ 1995. године површина износила око 30 km² а дубина до 1 метра. Године 2002. у потпуности је исушено, а године 2003. је делимично повраћно са максималном дубином од 0,9 метара. Како резултат појаве цијанобактерије Prymnesium parvum дошло је до масовне појаве умирања птица и риба. После израде и реализације плана за спречавање еколошке кризе, 2004. године језерска површина је износила 34,39 km². Референце Спољашње везе www.birdlife.org Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. септембар 2007) www.ornithologiki.gr Сателитски снимак језера
Límni Koróneia

Límni Koróneia (Lake Koroneia) är en sjö i Grekland. Den ligger i regionen Mellersta Makedonien, i den nordöstra delen av landet, 300 km norr om huvudstaden Aten. Límni Koróneia ligger 64 meter över havet. Arean är 48 kvadratkilometer. Trakten runt Límni Koróneia består till största delen av jordbruksmark. Den sträcker sig 5,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 9,6 kilometer i öst-västlig riktning. Följande samhällen ligger vid Límni Koróneia: Ágios Vasíleios (1 328 invånare) Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Límni Koróneia.
Коронія

Коронія (грец. Λίμνη Κορώνεια) — озеро в номі Салоніки, на схід від міста Салоніки, на шляху до озера Волві. Коронія — одне з найбільших озер Егейської Македонії, площа дзеркала — 42,82 км², глибина — до 5 м. Озеро з часом висихає і замулюється, в 2008 році озеро практично пересохло, коли як в 1970-х роках площа водозбору була близько 450 км². Близько мільйона років тому Коронія з оточувальною територією, включаючи сусіднє озеро Волві, складали єдине велике озеро. Примітки
Свети Николай (Кавала)

„Свети Николай“ (на гръцки: Ιερός Ναός Αγίου Νικολάου) е православна църква в град Кавала, Егейска Македония, Гърция, част от Филипийската, Неаполска и Тасоска епархия на Вселенската патриаршия. Храмът е построен като мюсюлмански храм в ΧVI век и носи името Ибрахим паша джамия. Превърнат е в църква в 1926 година. Местоположение В Античността, когато градът носи името Неаполис, тук е имало вероятно малко езическо светилище в чест на женско божество. Светилището се е намирало приблизително там, където днес се издига камбанарията на църквата и мраморни елементи от него са вградени във външната зидария на християнската църква, главно в основата на сегашната камбанария. До църквата е мястото, където се смята, че Апостол Павел за пръв път е стъпил в Европа през 49 година. Там в 2000 година е издигнат паметник. Превръщането на езическото светилище в християнски храм се приема че е станало след прекратяването на гоненията и християнизацията на жителите, може би през 312-342 година. От VI век, по времето на император Юстиниан, когато градът се е наричал Христуполис, датира изграждането на базиликата, посветена на апостол Павел, която е копие на „Свети Апостоли“ в Константинопол. Въз основа на археологическите данни до момента, великолепната византийска църква, поради своя размер и „апостоличност“, може да е била катедралата на Христуполис. С овладяването на Христуполис през 1185 година норманите изравняват града и великолепната базилика. След като те напускат града, жителите, използвайки доста структурни и архитектурни елементи от по-ранните храмове, издигат малък храм, който да покрива нуждите от поклонение на града. Тази църква е трансформирана от 1204 до 1261 година в римокатолическа църква – може би на Свети Лазар – и след това отново в православна църква. Завладяването в 1391 година на Христуполис от османците води до опустошаването на града и заселването му, след почти век, от турци, идващи от крепостта Кавала край Икония, които дават сегашното име на града. Ибрахим паша джамия е изградена в 1530 година или в средата на XVI век и носи името на великия везир Ибрахим паша Паргалъ. Джамията е централен мюсюлмански храм в Стария град и заема доминираща позиция на пазара, като част от голям комплекс от медресе, ханове и магазини. Градът попада в Гърция в 1913 година и в 20-те години, по силата на Лозанския договор, мюсюлманското население е изселено и на негово място са заселени гърци бежанци, главно от Мала Азия и Понт. Джамията първоначално приютява бежанци, а след това - през 1926 или 1928 година отново е превърната в християнски храм, посветен на светеца покровител на моряците Свети Николай. Храмът е осветен в 1945 година. Старото минаре е надстроено като камбанария. Добавени са и параклисите „Свети Йоан Златоуст“ и „Свети Димитър“, както и пронаосът. Бележки
Kirche Hl. Nikolaus (Kavala)

Die Heilige-Nikolaus-Kirche (griechisch Ναός Αγίου Νικολάου Καβάλας) ist eine Kirche der Eparchie Philippos, Neapolis und Thasos des Ökumenischen Patriarchats von Konstantinopel in der Stadt Kavala in Griechenland. Sie ist dem Heiligen Nikolaus gewidmet. Es wird angenommen, dass der Apostel Paulus diese Stelle betreten hat. Der heutige Bau wurde im Jahre 1530 als Moschee an der Stelle einer christlichen Basilika, die vermutlich dem Heiligen Lazarus gewidmet worden war, errichtet. Die Moschee trug den Namen Ibrahim-Pascha-Moschee, nach dem Großwesir Pargali Damat Ibrahim Pascha. Sie war als Zentralmoschee der Altstadt von einem Komplex mit einer Karawanserei, einer Medrese und Geschäften umgeben. Auf dem zur Qibla gerichteten Eingang stand folgende Inschrift auf Arabisch: Nach der Befreiung Nordgriechenlands und dem Wegzug der moslemischen Bevölkerung wurde die Moschee aufgegeben. Von 1926 bis 1927 wurde sie in eine Kirche umgewandelt und 1945 geweiht. Der Mihrab und der Minbar wurden entfernt und auf dem Sockel des Minaretts ein Glockenturm errichtet. 2000 wurde ein Paulusdenkmal hinzugebaut. Weblinks BAKİ SARISAKAL: KAVALA MAKTUL İBRAHİM PAŞA CAMİSİ. Abgerufen am 16. Oktober 2016 (türkisch). Ιερός Ναός Αγίου Νικολάου. Ιερά Μητρόπολη Φιλίππων, Νεαπόλεως και Θάσου, abgerufen am 20. November 2014.
St. Nicholas Church, Kavala

The Church of Saint Nicholas (Greek: Ιερός Ναός Αγίου Νικολάου) is a Greek Orthodox church in the town of Kavala, in the Eastern Macedonia and Thrace region of Greece. It was built during Ottoman period as a mosque, called the Ibrahim Pasha Mosque (Turkish: İbrahim Paşa Camii), before it was converted into a church in modern times. History The building was erected in 1530 during the Ottoman rule of Macedonia as an Islamic mosque, perhaps on the site of a pre-existing Christian church, by Ibrahim Pasha, vizier to Sultan Suleiman the Magnificent, and it was the largest mosque in Kavala. In the 1920s the mosque was converted into a church for Christian worship, dedicated to Saint Nicholas; the bell-tower was built upon the base of the destroyed minaret. On the eastern side of the church there is a mural depicting the arrival of Apostle Paul in the port. Gallery See also Islam in Greece List of former mosques in Greece Conversion of mosques into non-Islamic places of worship Ottoman Greece References Further reading Lowry, Heath W. (2009). In the Footsteps of the Ottomans: A Search for Sacred Spaces & Architectural Monuments in Northern Greece. Istanbul: Mary Martin Booksellers / Bahçesehir University Publications. pp. 61–81. ISBN 9789756437865. External links Media related to Saint Nicholas Church, Kavala at Wikimedia Commons
Biserica Sfântul Nicolae din Kavala

Biserica „Sfântul Nicolae” din Kavala este o biserică creștin-ortodoxă din centrul orașului Kavala, aflat în regiunea Macedonia de Est a Greciei. Descriere Spațiul sacru în care vă aflați a fost un loc de închinare din cele mai vechi timpuri și până în zilele noastre. În perioada precreștină, când orașul se numea Neapolis⁠(d), a fost construit un sanctuar păgân mic, probabil în cinstea unei divinități feminine. Sanctuarul era situat aproximativ acolo unde se ridică astăzi clopotnița templului, iar părți din marmura sa se păstrează încastrate în zidăria exterioară, în principal la baza actualei clopotnițe. Primul pământ european călcat de apostolul Pavel în anul 49 d.Hr. se află aici. Pe locul unde a debarcat apostolul neamurilor și al iubirii, se află astăzi un monument glorios care comemorează și onorează acest mare eveniment. După încetarea persecuțiilor și creștinarea locuitorilor, sanctuarul păgân de pe malul măriieste transformat în templu creștin, probabil în anii 312-342 d.Hr. În secolul al VI-lea, în timpul împăratului Iustinian, când orașul a fost numit Christopolis, a avut loc construcția bazilicii Sfântului Apostol Pavel, care era o copie a Bisericii Sfinților Apostoli din Constantinopol⁠(d). Pe baza datelor arheologice disponibile până în prezent, este posibil ca magnifica biserică bizantină a Sfântului Apostol Pavel, datorită dimensiunilor sale și a „apostolicității” sale, să fi fost catedrala din Christopolis. Sosirea normanzilor în Christoupolis în 1185 a ras de pe fața pământului orașul și superba bazilică. După plecarea normanzilor, se pare că locuitorii au folosit câteva părți structurale și arhitecturale ale templelor anterioare, care au fost astfel păstrate, pentru a ridica un mic templu care să satisfacă nevoile de cult ale orașului. Această biserică a fost transformată între 1204 și 1261 într-o biserică romano-catolică - probabil a Sfântului Lazăr - și apoi din nou într-o biserică greco-ortodoxă⁠(d). Ocuparea orașului Christoupolis în 1391 de către otomani a dus la pustiirea orașului și la colonizarea lui, după aproape un secol, de către turcii din micul oraș - castel „Kavalla” din Iconium, care au dat numele actual al orașului. Ibrahim Pașa, renumit pentru lucrările sale din Kavala, a construit o moschee magnifică în 1530. Odată cu schimbul de populații și sosirea a mii de greci, în principal din Asia Mică și Pont, sanctuarul a găzduit inițial refugiați, apoi - în 1928 - a fost transformat din nou într-o biserică creștină, dedicată patronului marinarilor, Sfântul Nicolae, arhiepiscop de Myra, și transmite zilnic oricărei persoane de bunăvoință veșnicele mesaje creștine de pace, iubire și unitate a întregii lumi. Galerie Note Legături externe Materiale media legate de Biserica Sfântul Nicolae din Kavala la Wikimedia Commons
Église de la Dormition-de-la-Vierge-Marie de Komotiní

L'église de la Dormition-de-la-Vierge-Marie (en grec moderne : ναός Κοιμήσεως της Παναγίας) est une église orthodoxe située dans les ruines de la forteresse de Komotiní (el), dans la ville grecque homonyme, dont la construction remonte au début du XIXe siècle. Il est suggéré que l'église actuelle est construite sur l'emplacement d'une ancienne église post-byzantine datant de 1548. C'est la cathédrale de la métropole de Maronia et Komotiní. L'édifice se situe à proximité de l'ancienne synagogue de la ville, détruite en 1994. Notes et références (el) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en grec moderne intitulé « Ναός Κοιμήσεως της Παναγίας (Κομοτηνή) » (voir la liste des auteurs). Références Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Grèce Portail du XIXe siècle
Wirtschaftsuniversität Athen

Die Wirtschaftsuniversität Athen (griechisch: Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών; bis 1989 bekannt als Wirtschaftshochschule Athen – Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών) ist eine 1920 durch Eleftherios Venizelos gegründete Wirtschaftshochschule in Athen, Griechenland. Fakultäten Es gibt 3 Fakultäten, die wiederum in mehrere Ressorts aufgeteilt sind. Jedes Ressort bietet einen 4-jährigen Bachelor in dem jeweiligen Studienfach und mehrere mindestens 1-jährige Studiengänge auf Master-Niveau an. Rankings In einer Marktstudie über die 500 besten Wirtschaftsfakultäten Europas durch das Nachrichtenmagazin Der Spiegel wurde Platz 25 erreicht. Eduniversal listet die Wirtschaftsuniversität Athen mit 4 Palmenblättern als beste griechische Business School und unter den Top-300 Business Schools weltweit. In QS World University Rankings wird die Wirtschaftsuniversität Athen im Global Ranking in der Gruppe 801-1000 geführt und erzielte in den Fachdisziplinen folgende Ergebnisse: Social Sciences & Management: 293 Accounting & Finance: 151-200 Economics & Econometrics: 151-200 Business & Management: 151-200 Computer Science & Information Systems: 301-350 Persönlichkeiten Manolis Glezos (1922–2020), Politiker und Autor Giorgos Kontogeorgis (1912–2009), Politiker Giorgos Papakonstantinou (* 1961), Gastprofessor, Ökonom und Politiker Bernhard Wieland (* 1952), Wirtschaftsdozent Siehe auch Liste der Universitäten und Hochschulen in Griechenland Weblinks Offizielle Webseiten Einzelnachweise
Universidad de Economía y Negocio de Atenas

La Universidad de Economía y Negocio de Atenas fue fundada en 1920 en Atenas, Grecia. Introducción Antes era conocida en Grecia como ASOEE: "Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών (ΑΣΟΕΕ), Anotati Sholi Oikonomikon kai Eborikon Epistimon (ASOEE)". Hoy su nombre en Griego es: "Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών (ΟΠΑ), Oikonomiko Panepistimio Athinon (OPA)". Sin embargo, el público general todavía refiere a lo como ASOEE. El primer nombre de la universidad después de su creación era "Escuela de Estudios Comercial de Ateneas", En 1926 fue renombrada como "Universidad de Economía y Negocio de Ateneas". Es la tercera institución más antigua de alta educación en Grecia, y la más antigua en temas de Economía y Negocio. Reconocimiento Internacional Der Spiegel da a la Universidad de Economía y Negocio de Atenas la posición 25 de todas universidades Europeas. El Journal of Econometric Theory da a la UENA la posición 48 internacional mente por la Econometría. Historia Antes de 1955: solo un único diploma: Economía y Negocio combinado. 1955: dos diploma ofrecido, un en Economía y otro en Negocio Administración. 1984: tres departamentos: Departamento de Economía, Departamento de Negocio Administración y el Departamento de Estadística y Informática. Carreras de Grados Negocio Administración Estudios de Economía Europea e Internacional Marketing y Comunicación Contabilidad y Finanzas Informática Estadística Gestión, Ciencia y Tecnología Carreras de Grado y doctorados Maestría y Doctorado en Economía MBA (Maestría en Administración de Negocios) Maestría y Doctorado en Estudios Económicos Internacionales y Europeos Maestría y Doctorado en Informática Maestría y Doctorado en Estadística Maestría y Doctorado en Marketing y Comunicación Maestría y Doctorado en Ciencia de la Decisión Enlaces externos Sitio oficial
Université d'économie d'Athènes

L’université d'économie d'Athènes (en grec moderne : Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών / Oikonomikó Panepistímio Athinón (OPA)) est une université publique, fondée en 1920 à Athènes, en Grèce. Dénomination Établie en 1920 en tant qu'« École des Hautes Études Commerciales d’Athènes », l'institution prend en 1926 le nom d'« École Supérieure des Sciences Économiques et Commerciales » (Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών (ΑΣΟΕΕ)). Sa dénomination officielle actuelle, « université d'économie d'Athènes » (en anglais : Athens University of Economics and Business (AUEB)), date de 1989. Reconnaissance internationale Au milieu des années 2000, Der Spiegel place l’université d'économie d'Athènes à la 25e position dans la liste des universités européennes, tandis que le Journal of Economic Theory place l’institution à la 48e position mondiale dans le domaine de l’économétrie. En février 2021, le Social Science Research Network classe l’université d'économie d'Athènes à la 164e place des écoles de commerce mondiales. Histoire En Grèce, elle est la 3e plus ancienne institution de haute éducation et la plus ancienne dans les domaines de l’économie et du commerce. Avant 1955 : seul un diplôme est offert : Économie et Commerce combiné. 1955 : 2 diplômes offerts, un en Économie et un autre en Gestion d’Entreprise. 1984 : division en 3 départements : Département Économie, Département Gestion d’Administration et Département de Statistiques et d'Informatique. Par la suite, l'institution est divisée plusieurs fois dans plusieurs départements - un pour chaque licence indiquée ci-dessous : Programmes de licence Économie Études d’Économie Européenne et Internationale Gestion d’entreprise Gestion et marketing Comptabilité et finance Informatique Statistique Science et technologie de la gestion Programmes de master et doctorat Master & Doctorat en Économie MBA (Master en Gestion d’Entreprise) Master et Doctorat en Économie Européenne et Internationale Master et Doctorat en Science Informatique Master Professionnel aux Systèmes Informatiques Master et Doctorat en Statistique Master et Doctorat en Marketing et Communication Master et Doctorat en Science de la Décision Références Voir aussi Liens externes (el + en) Site officiel Portail des universités Portail d'Athènes et de l'Attique Portail de l’économie
Atensko ekonomsko sveučilište

Atensko ekonomsko sveučilište (grčki: Oikonomiko Panepistimio Athinon, poznato i kao OPA) je javno sveučilište u Ateni osnovano 1920. godine. Najstarija je i najprestižnija obrazovna ustanova za visoko ekonomsko obrazovanje u Grčkoj. Godišnje prima 3.000 studenata koji, osim iz Grčke, dolaze i iz susjedne Bugarske, Makedonije i Turske. Osim nastave na engleskom jeziku, kao član ERASMUS-a organizira razmjene studenata s drugim sveučilištima diljem Europske unije. Studiji Sveučilište ima 8 osnovnih studija akademskog stupnja: Odjel za ekonomske znanosti, Odjel za organizaciju i upravljanje poduzećima, Odjel za informatiku, Odjel za statističke znanosti, Odjel za oglašavanje i komunikaciju, Odjel za međunarodne i europske ekonomske studije, Odjel za računovodstvo i novčarstvo, Odjel za menadžment i tehnologiju. Osim osnovnih studija za naslov prvostupnika, Sveučilište održava poslijediplomske i doktorske studije na svim odjelima. Počasni doktorati Jean Tirole, francuski ekonomist i dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju Vanjske poveznice Službene internetske stranice (engl.)
Università di economia e commercio di Atene

L'Università di economia e commercio di Atene (in greco: Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών) è un'istituzione accademica della capitale ellenica specializzata sugli studi economici. È la terza più antica scuola di istruzione superiore e la più antica del Paese nel campo dell'economia e del commercio, fondata nel 1920. Prima del 1989, l'università era chiamata Scuola suprema di economia e commercio (in greco: Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών, Anotati Scholi Oikonomikon kai Emborikon Epistimon, abbrev. Α.Σ.Ο.Ε.Ε., ASOEE), ma anche dopo aver cambiato il nome ufficiale, in Grecia è ancora popolarmente conosciuta col vecchio acronimo. L'università è la principale in Grecia nell'ambito della formazione economica. Le sue strutture sono ubicate lungo la via Patission, assieme a quelle del Politecnico e nei pressi del Museo archeologico nazionale. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di Economia e Commercio di Atene Collegamenti esterni (EL, EN) Sito ufficiale, su aueb.gr.
Афинский университет экономики и бизнеса

Афинский университет экономики и бизнеса (греч. Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών) — университет в Афинах, основанный в 1920 году. Главный корпус расположен на улице Патисион. Это самое престижное заведение экономического образования и третий среди древнейших вузов страны. История Афинский университет экономики и бизнеса был основан как Афинская школа коммерческой деятельности. С 1926 по 1989 год именовался Высшей школой экономики и бизнеса (греч. Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών). До 1955 году существовало только одно направление подготовки студентов, с тех пор было создано два отделения: экономики и делового управления. В 1984 году школу разделили на три отделения: отделение экономики, отделение делового управления и отделение статистики и информатики. В середине XIX века на деньги Григория Маразли, греческого патриота, мецената, который на протяжении 15 лет занимал пост городского головы Одессы, в Афинах построили учительский институт, коммерческую академию и аквариум. Первые позже вошли в состав современного Афинского университета экономики и бизнеса. Структура Факультет экономики (1955) Факультет делового управления (1955) Факультет международной и европейской экономической деятельности (1989) Факультет маркетинга (1989) Факультет информатики (1984) Факультет статистики (1989) Факультет бухгалтерского учёта и финансов (1999) Факультет управления и техники (1999) См. также Персоналии:Афинский университет экономики и бизнеса Примечания
Атински универзитет економије и пословања

Атински универзитет економије и пословања (AUEB, AСOEE, или ОПА) (енгл. Οικονομικό Πανεπιστήμιο Αθηνών Ο.Π.Α., Oikonomiko Panepistimio Athinon (OPA)) је основан 1920. године у Атини у Грчкој. Пре 1989. универзитет је на грчком био познат као Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών (Α.Σ.Ο.Ε.Ε.), Anotati Sholi Oikonomikon kai Eborikon Epistimon (A.S.O.E.E.), а на енглеском као Athens School of Economics and Business. Иако му се име службено променило, још увек се популарно зове по старој скраћеници. АУЕП је трећа најстарија виша образовна институција и најстарија институција за високо економско образовање у Грчкој. Структура Универзитет дана има у функцији 8 одсека за основне студије: Одсек економских наука [1] Одсек за организацију и управљање предузећима [2] Одсек информатике [3] Одсек статистике [4] Одсек маркетинга и комуникација [5] Одсек међународних и европских економских студија [6] Одсек за рачуноводсто и финансије [7] Одсек за научно управитељство и технологију [8] Спољашње везе