NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Esparta (ciudad moderna)

Esparta (griego: Σπάρτη, Spárti) es un municipio de Laconia, Grecia. Está situada cerca del lugar exacto en el que estuvo ubicada la antigua Esparta. Su población en 2011 era de 35 259 habitantes, de los cuales 17 408 viven en la misma ciudad. En 2010, según el Plan Calícrates, Esparta agrupó bajo su municipio a las localidades de Faris, Karyes, Mistrá, Oinountas, Pellana y Terapne, convirtiéndose en capital de Laconia. Historia En 1834, tras la Guerra de independencia de Grecia, el rey Otón I de Grecia decretó que una ciudad se erigiría en el antiguo lugar ocupado por la Esparta clásica. La ciudad fue diseñada a partir de tres ejes principales con bulevares y parques. Actualmente, Esparta es la capital administrativa de la prefectura griega de Laconia. Esparta es el centro de una región agrícola enmarcada en el valle del Eurotas y que tiene como salida natural al mar el histórico puerto de Gitión, que constituye un importante centro turístico de la región. En esta zona radica la principal industria alimentaria, donde se producen cítricos y aceitunas. Su carácter agrario se halla favorecida por su cercanía al mar, beneficiada, en los calurosos meses de verano por las brisas que corren por los valles del Taigeto y del Parnonas. Demografía Lugares de interés En el centro de la ciudad se encuentra el Museo Arqueológico de Esparta y en el extremo noroeste está la tumba de Leónidas I, también conocido como Leonidaion, mientras que la Catedral ortodoxa de la ciudad se encuentra al suroeste. Al norte de la ciudad moderna encontramos las ruinas de la antigua Esparta. Entrando por la puerta sur de la Acrópolis, conocida como Lakedaemonia, está la Rotonda, el Teatro y el Templo de Atenea. Al salir de la Acrópolis por la puerta norte se encuentran los restos de las primeras murallas, la Heroon y el Altar de Licurgo de Esparta, mientras que al este se encuentra el Santuario de Artemisa Ortia. Hermanamientos Biblos, Líbano Niš, Serbia Stamford (Connecticut), Estados Unidos Catonsville (Maryland), Estados Unidos Moreland, Victoria, Australia Sopron, Hungría Referencias
Sparte (ville moderne)

Sparte (en grec moderne Σπάρτη / Spárti) est une petite ville du Péloponnèse, chef-lieu du district régional de Laconie, du dème de Sparte et du district municipal des Spartiates. La ville est située dans la vallée du fleuve Eurotas, entre les montagnes du Taygète à l'ouest et du Parnon à l'est. La ville moderne fut fondée en 1834, juste au sud des restes de l'antique Sparte, par Othon Ier de Grèce, et remplaça dès lors Mistra comme centre régional. La cité a été construite par des planificateurs de Bavière. Aujourd'hui, beaucoup de son design et de ses rues originelles sont bien préservés et la cité est le centre culturel, économique et politique de la Laconie. Sa population était de 16 239 habitants en 2011. Il reste peu de vestiges de la prestigieuse cité antique. Le district municipal des Spartiates (ancien dème des Spartiates avant 2010) comprend la communauté municipale des Spartiates (comprenant elle-même Sparte et 5 autres localités) ainsi que les communautés locales d'Amyclées (1009 hab), Aphisi (583 hab), Kalyvia Sochas (388 hab) et Kladas (376 hab). Les activités sont surtout tournées vers l'agriculture, le commerce et le tourisme. Histoire Sites touristiques Les vestiges antiques et la tombe de Léonidas se trouvent au nord et au nord-ouest de la ville. Il y a un musée archéologique et un musée de l'olive présentant la culture de l'olivier et les technologies de production. La grande place au centre de la ville est dominée par la mairie de style néo-classique. Près de Sparte, au pied du Taygète, se trouve l'ancienne cité médiévale de Mistra. Climat Ayant un climat méditerranéen, la cité connaît régulièrement des étés très chauds et ensoleillés : sa position éloignée du littoral, mais dans la plaine de l'Eurotas (les villages de la Sparte antique étaient bien mieux ventés sur les buttes alentour) place Sparte dans l'un des sites les plus chauds de Grèce ; cependant, en raison de son urbanisme très peu vert, Athènes connaît des pics de canicule bien supérieurs à Sparte. Politique Sparte est une ville conservatrice qui n'a jamais eu de municipalité de gauche. Depuis 2020, le maire est Petros Doukas. Notes et références Annexes Articles connexes Histoire de Sparte Sparte antique Laconie Liens externes Site officiel Portail de la Grèce
Sparta (grad)

Sparta (grčki: Σπάρτη) grad je i općina u grčkoj periferiji Peloponezu. Sparta je glavni grad prefekture Lakonije. Nalazi se na mjestu starijeg antičkog grada Sparte. Po popisu iz 2001. godine općina Sparta imala je 18.184 stanovnika, od čega je 14.817 živjelo u samom gradu Sparti. Povijest Sve do početka 19. stoljeća, naselje Sparta bilo je malo skromno naselje (selo) koje je ležalo u sjeni važnijeg obližnjeg srednjovjekovnog grčkog grada Mistrasa. Nakon Grčkog rata za nezavisnost 1834. godine, tadašnji grčki kralj Oton I. odlučio je nanovo izgraditi Spartu na mjestu starijeg povijesnog naselja, s istim imenom, koje se na modernom grčkom jeziku (demotiki) izgovara Sparti, a na starijem lokalnom grčkom (tsakonskom) Sparta. Moderni grad Sparta planiran je s ambicijama da postane jedan od najljepših gradova nove Grčke, sa širokim bulevarima i parkovima. Za vrijeme Kraljevine Grčke (1832. – 1973.), titula "knez od Sparte" upotrebljavala se za nasljednog grčkog kraljevića (grčki: διάδοχος, diádokhos). Današnja Sparta je administrativno sjedište prefekture Lakonije. Sparta je sjedište arhaičnog dijalektnog grčkog jezika znanog kao tsakonski jezik, koji se očuvao do današnjeg dana jedino u Lakoniji od čitavog Peloponeza, iako ga danas govori vrlo malo ljudi. Sparta je središte poljoprivrednog kraja u dolini rijeke Eurotas. U gradu se prerađuju citrusi i masline. Gradovi prijatelji Stamford, Connecticut, SAD Rast stanovništva moderne Sparte Poznati Spartanci Leonida I., vođa 300 spartanskih vojnika u bitci kod Termopila Vanjske poveznice [neaktivna poveznica] (engl.)
Szpárti

Szpárti (görög írással: Σπάρτη) város Görögországban, a Peloponnészoszi-félszigeten, a Lakonía prefektúrában. Az ősi Spárta városának területén fekszik. Lakossága 17 ezer fő volt 2011-ben. Története Makedónia i. e. 148-ban történt római provinciává válása után Spárta is római uralom alá került. A rómaiak tiszteletben tartották Spárta dicsőséges múltját, s lehetővé tették, hogy polgárai visszatérjenek a likürgoszi törvényekhez. A katonai szervezet újjáalakítását azonban óvatosságból megakadályozták. Spárta turisztikai célpont lett. A rómaiak közül nagyon sokan keresték fel a várost. Spártát a 4. században Alarich pusztította el, maradék lakossága pedig a 9. században a szlávok elől menekült el. A bizánciak ugyan újraépítették, de régi fényét már soha nem nyerte vissza. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Sparta (modern) című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források Forgács András, Szabó Miklós: Görögország További információk Szpárti város önkormányzatának honlapja (görögül)
Sparta (gemeente)

Sparta (Grieks: Σπάρτη) is een plaats en gemeente (dimos) in de voormalige Griekse nomos Korinthe, in de Griekse bestuurlijke regio (periferia) Peloponnesos, en gelegen nabij de gelijknamige antieke stad Sparta. Het moderne Sparta bestaat sinds 1834. Het werd op last van koning Otto aangelegd door Beierse architecten. De straten hebben een boulevardachtig karakter en zijn beplant met sinaasappelbomen en rozenstruiken. In het voorjaar ruikt het er naar sinaasappelbloesems. Zonder de aanwezigheid van het naburige Mystrás, werelderfgoed, zouden er waarschijnlijk zelden of nooit toeristen komen, want ook het plaatselijk museum bevat geen bijzondere vondsten. Sparti is sedert 2011 een fusiegemeente (dimos) in de Griekse bestuurlijke regio (periferia) Peloponnesos. De zeven deelgemeenten (dimotiki enotita) van de fusiegemeente zijn: Faris (Φάρις) Karyes (Καρυές) Mystras (Μυστράς) Oinountas (Οινούντας)) Pellana (Πελλάνα) Sparti (Σπάρτη), Nederlands: Sparta Therapnes (Θεράπνες)
Sparta (Lakonia)

Sparta (gr. Σπάρτη, Spártī; stgr. Spártē; Λακεδαίμων; Lakedaímōn, Lacedemon) – miasto w południowej Grecji, na Peloponezie, w administracji zdecentralizowanej Peloponez, Grecja Zachodnia i Wyspy Jońskie, w regionie Peloponez, w jednostce regionalnej Lakonia. Siedziba gminy Sparta. W 2021 roku liczyło 32 786 mieszkańców. W mieście rozwinął się przemysł winiarski oraz olejarski. Historia Współczesne miasto zostało założone w 1834 roku koło ruin starożytnej polis z rozkazu króla greckiego Ottona I. W jego granicach leżą ruiny bizantyńskiego i średniowiecznego miasta Mistra, opuszczonego po roku 1834, wymieniane przez listę światowego dziedzictwa UNESCO, chętnie odwiedzane przez turystów. Znacznej części materiału budowlanego z Mistry użyto do budowy nowej Sparty. Pozostały dawne zabudowania diecezji, obecnie muzeum. Trwa restauracja i częściowa rekonstrukcja budynków dawnego pałacu cesarskiego; imponująco prezentuje się większa część fortyfikacji miejskich i górującego nad nimi weneckiego zamku. Zachowano mury, zadaszenie i polichromię większości świątyń bizantyńskich, jednak jedynie zręby domostw. Pobliskie, bogate przyrodniczo, urozmaicone geologicznie i atrakcyjne widokowo, rozległe i wyniosłe pasmo górskie Tajgetu przyciąga amatorów wędrówek. Miasta partnerskie Byblos, Liban Catonsville, Stany Zjednoczone City of Moreland, Australia Nisz, Serbia Sopron, Węgry Stamford, Stany Zjednoczone Zobacz też starożytna Sparta Półwysep Mani Muzeum oliwek i greckiej oliwy w Sparcie Przypisy Linki zewnętrzne walory turystyczne Sparty i Mistry w przewodniku turystycznym (ang.)
Esparta (cidade moderna)

Esparta (em grego Σπάρτη, Spárti) é um município da Lacônia, Grécia. A localidade está situada no mesmo território da antiga cidade-estado Esparta. Sua população em 2001 era de 35.259 habitantes. História Política Relações internacionais Esparta é geminada com: Ver também História da Grécia Grécia Antiga Referências Ligações externas Laconia.org Site oficial do governo municipal de Esparta (em grego)
Sparti

Sparti (în greacă: Σπάρτη) este un municipiu din Laconia. Acesta se află pe locul Spartei, cetatea care a cunoscut o evoluție militară glorioasă în Grecia Antică și care a fost integrată în actualul Sparti. Istorie După epoca de glorie din Antichitate, Sparta a decăzut, devenind în Evul Mediu un sat relativ mic. În 1834, după Războiul de independență, regele Otto al Greciei a decretat că satul va fi reconstruit, devenind un oraș amplasat pe teritoriul Spartei antice. Orașul modern Sparti a fost conceput cu intenția de a se crea unul dintre cele mai frumoase orașe din Grecia. Orașul modern În prezent, Sparti este capitala administrativă a prefecturii Laconia. Sparti este centrul unei zone agricole care se concentrează pe valea râului Eurotas. Este centrul local de prelucrare al produselor agricole locale, cum ar fi citricele și măslinele. Diviziuni administrative Din punct de vedere administrativ, Sparti este împărțit în câteva zone : Faris Karyes Mystras Oinountas Pellana Sparti Therapnes Locuri importante În centrul orașului se află Muzeul Arheologic, la nord-vest se află monumentul lui Leonidas, iar la sud-vest se află catedrala orașului. La nord de orașul modern încep ruinele Spartei antice. La intrarea (poarta) de sud a Acropolei cunoscută sub numele de Lakedaemonia, există Rotonda, Teatru și Templul Atenei Chalkioikos. La ieșirea din Acropole, către poarta de nord, există rămășițele celor mai vechi ziduri ale cetății antice, Heroon și altarul lui Licurg, în timp ce la est se află sanctuarul lui Artemis Orthia. Orașe înfrățite Beirut, Liban Niš, Serbia Stamford, Connecticut Catonsville, Maryland Moreland, Victoria Sopron, Ungaria Legături externe Laconia.org
Спарта (град)

Спарта (грч. Σπάρτη [Spárti — Спарти]) је град у Грчкој, у области Пелопонеза. Спарта је истовремено седиште и највећи град у округу Лаконија у оквиру периферије Пелопонез. Данашња Спарта је савремени град, образован средином 19. века поред ископина античке Спарте. Положај Спарта се налази у крајње јужном делу унутрашњег Пелопонеза, на 40 km удаљености од Егејског мора. Од главног града Атине Спарта је удаљен 220 km југозападно. Градић се сместио у врху омање равнице, коју река Евротас гради јужно од града а пре улива у море, тачније у оближњи Лаконски залив Егејског мора. Северно, западно и источно од града уздижу се планине, од којих се издваја Тајгет (2.400 м н.в.) на западу. Надморска висина града је око 200 m. Историја Стари век Подручје древне Спарте било је укључено у Микенску цивилизацију, али је свој зенит доживело у време старе Грчке. У 12. веку п. н. е. ово подручје су заузели Дорци. Већ у 10. веку п. н. е. овде се јављају зачеци насеља, које ће у неколико следећих векова створити један од најзначајнијих полиса у историји старе Грчке. Спарта је била позната као „војнички полис“, који и поред малог броја грађана, успео покорити околне области и у време Пелопонеског рата у 4. веку п. н. е. бити главни чинилац на простору старогрчког света. Међутим, стални ратови су временом исцрпели Спарту, па је она недуго после датог рата постала плен новонараслих сила у старој Грчкој. Иако је Спарта постојала и током хеленистичког и староримског раздобља, она је била само сенка некадашње силе. Коначно, древну Спарту су, као већ сасвим мало и неразвијено насеље, уништили Словени при свом продору на Пелопонез у 7. веку. Савремена Спарта Почетком савременог доба подручје античке Спарте заузимало је релативно мало село које је лежало у сенци Мистре, оближњег много значајнијег византијског насеља. Године 1834, после грчког рата за независност, краљ Отон Грчки наредио је да се изгради град на подручју древне Спарте и да носи њено име. Град је пројектован с намером да постане један од најлепших грчких градова са широким булеварима и парковима. Данас је Спарта управно седиште Лаконије. Становништво Традиционално становништво Спарте су Грци. У последњих пар пописа кретање становништва било је следеће: Кретање броја становника у општини по пописима: Привреда Спарта је данас привредно средиште са развијеном трговином и омањом лаком индустријом. По град је важно постојање пољопривредне равнице у долини реке Евроте. Она је месно средиште за прераду пољопривредних производа, као што је лимун и маслина. Галерија Референце Спољашње везе Званични веб-сајт traveljournals.net - Спарта ГТП - Спарта ГТП - Општина Спарта ГТП - Древна Спарта Sparta's Journal - Академски часопис о Спарти
Спарті

Спарті (грец. Σπάρτη) — місто в Греції на півдні півострова Пелопоннес у периферії Пелопоннес, столиця ному Лаконія. Розташоване біля східного підніжжя гірського хребта Тайгет. Населення 18 000 осіб. Історія Сучасне місто Спарті розташоване неподалік від руїн Давньої Спарти. До початку 19 століття Спарта існувала лише як невеличке селище в тіні потужнішого Містрасу — середньовічного міста. У 1834 році після завершення Грецької війні за незалежність король Греції Оттон оголосив про необхідність реорганізувати адміністративно-територіальний устрій держави, зокрема селища, що лежать поблизу Давньої Спарти, об'єднати в єдине місто під назвою Спарта. Генеральний план міста розроблявся таким чином, аби розбудувати одне з найкрасивіших міст Греції: проєктувались площі, бульвари, широкі проспекти. Навіть був введений титул Герцога Спарти для грецького наслідного принца. Населення Визначні місця Руїни Давньої Спарти; Фрагменти античних укріплень 7 століття до н. е. — 2 століття н. е.; Акрополь з храмом богині Афіни 6 століття до н. е.; Античний театр 1-2 століть н. е. Персоналії Леонідас Зорас — новогрецький композитор і диригент. Міста-побратими Бібл, Ліван Ніш, Сербія Стемфорд, США Шопрон, Угорщина Примітки
Milos Island National Airport

Milos Island National Airport is an airport in Milos, Greece (IATA: MLO, ICAO: LGML). Milos is an island in the Cyclades. The airport is located 5 kilometers southeast of the harbour of the island. The airport was opened on January 17, 1973. In October 1995, a new terminal was taken into use. Infrastructure As the airport has a small apron (7,800 square meters) and a short runway, only Dash 8, ATR 42, or smaller aircraft are able to use the airport. Plans exist for a 2,000 by 45 meter runway at a new location and the expansion of the apron space to 26,000 square meters. However, due to the economical difficulties, these plans have been suspended. The current apron can handle only one Dash 8 sized aircraft or two light aircraft at one given time. Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Milos Island Airport: Statistics Annual passenger throughput Ground transport Other than by car, the airport is linked to the rest of the island by taxi. There are bus connections linking to the airport. See also List of the busiest airports in Greece Transport in Greece References External links http://www.hcaa.gr/en/our-airports/kratikos-aerolimenas-mhloy-kaml Hellenic Civil Aviation Authority - Milos Airport https://web.archive.org/web/20130305060625/http://www.alxd.gr/AirportGuide/milos/milosE.html Alexandroupolis Airport - Greek Airport Guide
Aérodrome de Milos

L'aéroport national de l'île de Milos (en grec moderne : Κρατικός Αερολιμένας Μήλου) est un aéroport de l'île de Milos, dans les Cyclades, en Grèce (code IATA : MLO • code OACI : LGML • Code aéroport grec : grec moderne : ΚΑΜΛ). L'aéroport est situé à 5 kilomètres au sud-est du port de l'île. L'aéroport a été ouvert le 17 janvier 1973. En octobre 1995, un nouveau terminal a été mis en service. Infrastructure Comme l'aéroport a une petite aire de trafic (7800 mètres carrés) et une piste courte, seuls les Dash 8, ATR 42 / 72 ou plus petits avions peuvent utiliser l'aéroport. Des projets existent pour une piste de 2000 mètres sur 45 à un nouvel emplacement et l'agrandissement de l'aire de trafic à 26 000 mètres carrés. Cependant, en raison des difficultés économiques, ces plans ont été suspendus[réf. nécessaire]. Le tarmac actuel ne peut gérer qu'un seul avion de taille Dash 8 ou 2 avions légers à la fois. Situation Compagnies aériennes et destinations Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Débit annuel de passagers Transport terrestre En dehors de la voiture, l'aéroport est relié au reste de l'île en taxi. Il existe des liaisons de bus reliant l'aéroport. Voir également Liste des aéroports les plus fréquentés de Grèce Transport en Grèce Références Liens externes http://www.hcaa.gr/en/our-airports/kratikos-aerolimenas-mhloy-kaml Autorité hellénique de l'aviation civile - aéroport de Milos https://web.archive.org/web/20130217163434/http://www.alxd.gr/AirportGuide/milos/milosE.html Aéroport d'Alexandroupolis - Guide de l'aéroport grec Portail de l’aéronautique Portail de la Grèce
Luchthaven Milos

Luchthaven Milos (Grieks: Κρατικός Αερολιμένας Μήλου) is een vliegveld gelegen op het gelijknamige eiland, onderdeel van de Cycladen. Het vliegveld ligt 5 kilometer ten zuidoosten van de haven van het eiland. Er zijn bus- en taxiverbindingen beschikbaar. Het vliegveld is geopend op 17 januari 1973. Op 23 oktober 1995 werd de nieuwe terminal geopend. Vanwege de geringe grootte en de korte baan kunnen alleen kleinere vliegtuigen als de Dash 8 en kleinere vliegtuigen van het vliegveld gebruikmaken. Het platform kan slechts één verkeersvliegtuig of 2 kleine sportvliegtuigjes herbergen. Olympic Air is de enige luchtvaartmaatschappij die een lijndienst naar Milos onderhoudt (vanuit Athene, tot 2x per dag). Er zijn geen internationale verbindingen. Er bestaan plannen voor een startbaan van 2000 meter lang en 45 meter breed op een nieuwe locatie. Dit is echter vanwege financiële problemen voorlopig van de baan. Externe links http://www.hcaa.gr/content/index.asp?tid=144 Website Hellenic Civil Aviation Authority https://web.archive.org/web/20120127085409/https://www.hcaa-eleng.gr/milosdat.htm Website ATSEEA HCAA https://web.archive.org/web/20130305060625/http://www.alxd.gr/AirportGuide/milos/milosE.html Alexandroupolis Airport - Greek Airport Guide
Aeroportul Național Milos

Aeroportul Național Milos (IATA: MLO, ICAO: LGML) este un aeroport din Milos Municipality⁠(d), Milos Regional Unit⁠(d), Egeea de Sud, Administrația descentralizată a Mării Egee⁠⁠(d), Grecia ce deservește zona Milos. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 86.191 de pasageri. A fost deschis în 17 ianuarie 1973 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 3 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Hellenic Civil Aviation Authority⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Milos flygplats

Milos flygplats är en flygplats i Grekland. Den ligger i prefekturen Kykladerna och regionen Sydegeiska öarna, i den sydöstra delen av landet, 160 km söder om huvudstaden Aten. Milos flygplats ligger 4 meter över havet. Den ligger på ön Milos Island. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Milos flygplats.
Мілос (аеропорт)

Міжнародний аеропорт острів Мілос (грец. Κρατικός Αεροδρόμιο Μήλου) (IATA: MLO, ICAO: LGML) — аеропорт на острові Мілос, Греція. Аеропорт було відкрито 17 січня 1973. У жовтні 1995, було відкрито новий термінал. Авіакомпанії та напрямки Див. також Список аеропортів Греції Примітки Ресурси Інтернету http://www.hcaa.gr/en/our-airports/kratikos-aerolimenas-mhloy-kaml [Архівовано 5 липня 2019 у Wayback Machine.] Hellenic Civil Aviation Authority - Milos Airport https://archive.today/20130217163434/http://www.alxd.gr/AirportGuide/milos/milosE.html Alexandroupolis Airport - Greek Airport Guide