NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Військовий музей Салонік

Військовий музей Фессалонік (грец. Πολεμικό Μουσείο Θεσσαλονίκης) — військовий музей у місті Фессалоніки, Центральна Македонія, Греція . Музей Відкрито у жовтні 2000. Розташований на Марсовому полі міста, у будівлі, збудованій у 1900-1902, за проектом архітектора Vitaliano Posseli. Місія музею полягає в підтримці діяльності Військового музею Афін у Північній Греції та в підтримці його заходів на півночі країни, з метою зберегти історичну пам'ять та бойову спадщину греків у Північній Греції. За допомогою своєї постійної експозиції та різноманітних дарчих виставок, музей підкреслює продовження грецького роду на продовження всієї історії, і одночасно робить свій внесок у документальному забезпеченні історії Греції у війнах. Постійні колекції висвітлюють події, які стали поворотними моментами в історії сучасної Греції з початку 20-го століття до звільнення від німецько-італо-болгарських окупантів наприкінці Другої світової війни. Вони включають фотографії, мундири грецької армії, ВПС і ВМФ, макети знарядь і кораблів, витвори мистецтва, карти, поштові листівки, і аналогічні експонати, що походять з армій інших балканських країн. Ці експонати висвітлюють Грецьку революцію, Боротьбу за Македонію, Балканські війни, Першу світову війну, Малоазійський похід грецької армії, Греко-італійську війну, Героїчну оборону грецькою армією в 1941 Лінії Метаксасу в Східній Македонії, Критську Греції та Грецький опір, участь грецької армії в союзних операціях у Північній Африці, Італії, та Нормандії, звільнення країни від окупантів. Крім виставкових залів, Військовий музей має в своєму розпорядженні амфітеатр, багатоцільовий зал і багату бібліотеку історичних і військових публікацій. Всі видання Міністерства оборони, Департаменту військової історії та Військового музею продаються в книгарні музею . Просто неба перед будівлею музею розташовані експонати бронетехніки, літаків та торпед . Галерея Примітки Посилання Museums of Macedonia, Greece - War Museum(англ.) War museum of Thessaloniki[недоступне посилання з Июнь 2018]
Wald von Plaka

Der Wald von Plaka (griechisch Δάσος Πλάκας Dásos Plákas; auch: Pfauenwald genannt) befindet sich in der Nähe von Andimachia auf der Insel Kos in Griechenland. Lage, Anfahrt Der Wald von Plaka liegt in der Nähe des Flughafens der Insel Kos etwa in der Mitte der Insel in einer natürlichen Senke auf einer Höhe zwischen 50 m bis 90 m über dem Meer. Die Entfernung zum Flughafen Kos beträgt etwa 2,5 km Luftlinie, nach Andimachia 3,5 km und nach Kefalos rund 11 km Luftlinie. Der Wald ist ein auch bei Einheimischen beliebtes Ausflugsziel. Die Zufahrt erfolgt über eine Abzweigung von der Hauptstraße von Kos nach Kefalos. Nach dem Flughafen (Richtung Kefalos) befindet sich rechts ein leicht zu übersehendes Hinweisschild „Plaka“ zu dieser Abzweigung. In der Gegenrichtung zweigt die Hauptstraße in einem spitzen Winkel von der ehemaligen Verbindungsstraße ab, die nun südlich und östlich bis zum Flughafen um den Wald herumgeführt wird. Dieser ca. drei Kilometer lange Straßenabschnitt ist auf der Insel die einzige Straße mit getrennten Richtungsfahrstreifen und bepflanztem Trennstreifen. Die alte Straße durch den Wald ist teilweise in schlechtem Zustand (teilweise Schotter) und führt an einem Steinbruch vorbei. Flora und Fauna Der zusammenhängende Teil des Waldes besteht sehr weitgehend aus Pinien und hat eine Fläche über 30 ha (Waldfläche). Der Wald ist tagsüber frei zugänglich. An der hier durchführenden Straße befindet sich ein Picknickplatz, an dem sich freilebende, recht zutrauliche Pfaue aufhalten. Daher wird der Wald auch Pfauenwald genannt. Mit den Pfauen zusammen leben hier auch viele Katzen. Bei einem kleinen Teich und nahen Feuchtgebiet finden sich freilebende Schildkröten. Weblinks Plaka Forest Kos Pfauenwald / Peacocks / Babypfau, Youtube-Video.
Олимп

Олѝмп (в най-близките български говори О̀лимп, на гръцки: Όλυμπος, Олимпос) е най-високата планина в Гърция (връх Митикас, 2917,727 m) и втора на Балканският полуостров, издигаща се в централната част на страната, западно от Солунският залив на Егейско море. Описание Олимп е голям масив в южната част на Катеринско (Македония) и северната страна на Лариско (Тесалия). На север достига до южната част на Солунската равнина, а на юг – до северната част на Тесалийската равнина. Като цяло се простира северозапад на югоизток на протежение от 42 km - от Литохоро и Дион (Малатрия) на изток до Питио (Селос) и Кокинопилос (Кокиноплос) на запад и от Вронду на север до Кария на юг. От планинския комплекс Долен Олимп на югоизток е разделен от голямото плато (840 m) на Кария - Скамния и големите проломи на Зиляна и Дява, а от масива Вулгара на северозапад е отделена от голямата долина на река Макрирема. Олимп е най-високата планина в Гърция и в древногръцката митология тук е домът на Олимпийските богове, основните богове в гръцкия пантеон. От геоложка гледна точка Олимп принадлежи към пелагоническата зона и като цяло към метаморфните зони. Скалите му се състоят от варовици (доломитови и полукристални), малко слюда, шисти, гнайси и флиш. Склоновете ѝ са стръмни, набраздени с дълбоки ждрела и каньони, а върховете ѝ са скалисти. Като цяло, планината е забележителна със своята богата флора и има няколко ендемични вида. В планината има обширни гори от черен бор, черна мура и бук. Голяма територия (39 880 акра) в центъра на Олимп е обявена за националнен парк (F.E.K. 248A/1938). Министерството на културата, с цел по-пълно опазване на целия район на Олимп, в 1985 година обявява Пиерийския Олимп за археологическо и историческо място, а в 1987 година характеризира и Олимп и Долен Олимп като археологически обект и историческо място, което е пряко свързано с елинизма от древността до наши дни. Също така в 1993 година областната управа на Пиерия обявява за природен паметник чинаровата гора по течението на река Гривас, в района на античния град Либетра. Олимп е част от мрежата от защитени зони Натура 2000 (1250001) и е определена като орнитологично важно място (044). На Олимп са регистрирани 18 пещери, пропасти и снежни дупки, като най-внушителните са пещерната пропаст Мория, пропастта Зонария и снежните дупки Какваракас и Сколио, по-известните пещери Итакисиос и Агиу Дионисиу. В югозападната част на планината в местността Врисупулес (1800 m) има малък зимен център с два лифта. Те обслужват ски писта с междинна лифтова станция, обща дължина 1800 m и денивелация 480 m. Европейската пътека за дълги разстояния Е4 идва от Фламбуро (Пиерия) - Вронду - Дион - Литохоро пресича планината Олимп, като преминава през пролома на Енипеас (Мавролонгос), Приония, Хижа А, Мегали Гурна и село Кокинопилос и продължава към Шапка (Титарос) - Камбуница. Бележки
Olympen (bjerg)

For alternative betydninger, se Olympen. (Se også artikler, som begynder med Olympen) Olympen (græsk: Ὄλυμπος Ólympos) er med en højde på 2.917.73 moh. Grækenlands højeste bjerg. Bjerget var stedet, hvor de tolv olympiske guder boede på, ifølge græsk mytologi. Da bjerget står ret isoleret i forhold til de nærmeste bjerge af samme højde, har der udviklet sig en meget artsrig og enestående vegetation med mange endemiske arter på de højeste dele af det. Nationalpark Grækenlands højeste bjerg, var den første region i landet, der blev erklæret nationalpark i 1938, og som derfor fik særlige beskyttelsesregler. Formålet med denne erklæring var "... at bevare regionens naturlige miljø, dvs. den vilde flora, fauna og det naturlige landskab samt dens kulturelle og andre værdier ...". Desuden har erklæringen til formål at fremme videnskabelig forskning sammen med miljøuddannelse for offentligheden og udvikling af turismen i regionen. Særlige love forbyder alle former for udnyttelse på bjergets østlige side i et område på ca. 4 000 ha, som er parkens kerne. Et større område omkring denne kerne er blevet udpeget som "nationalparkens randzone", således at forvaltningen og udnyttelsen af området skal foregå på en sådan måde, at det ikke påvirker beskyttelsen af kernen negativt. På nuværende tidspunkt er parken blevet udvidet til 240 km². Administrativt hører den til præfekturerne Pieria og Larissa og specifikt til kommunerne Diou-Olympou og Katerinis (Pieria) og Τempon og Elassonas (Larissa). Det laveste punkt er 600 moh. og dens højeste punkt, Mytikas, er 2917.727 meter. I 1981 erklærede UNESCO Olympus for "Biosfærereservat". Siden 2014 har den også været på Tentativlisten med henblik på optagelse som en blandet kultur- og naturarv på UNESCO's verdensarvsliste. Ved byen Litochoro ligger Olympus Nationalpark Information Center (en) der åbnede i juni 2016. Her informeres de besøgende om geologi, arkæologiske steder, mytologi, klostre, planter, dyr og andre emner, der berører Olympus-bjerget. Vandrere vil få hjælp fra professionelle rangers, og en guide tilbyder ture for grupper i bjergområdet. Se også Olympiske ild Olympia (helligdom i oldtiden) Antikkens olympiske lege - holdtes til ære for kong Zeus Titanomachien - de olympiske guders oprør; mytisk krig mellem gudedynastierne titaner og kronider Præ-olympiske guder Kilder og henvisninger
Olimp

Olimp (antički grčki Ὄλυμπος, moderni grčki Όλυμπος, Olympos) planina je u Grčkoj na kojoj su, prema grčkoj mitologiji, živjeli bogovi. Olimp je i najviša planina u Grčkoj visoka 2917,72 m, a nalazi se u Tesaliji. Najviši vrh Olimpa jest Mitikas (Μύτικας, Mytikas), što na grčkome znači 'nos'. Mitikas je najviši vrh u Grčkoj, a na nju se penje iz grada Litohoro (Λιτόχωρο, Litóhōro) koji je zbog svoje lokacije znan i kao Grad Bogova. Na Olimpu postoji 46 vrhova viših od 2000 i 47 viših od 1000 metara nadmorske visine. Olimp je poznat po bogatoj flori s oko 1500 biljnih vrsta, od čega su 23 endemske vrste. Od 1983. pod zaštitom je UNESCO-a, a sama je planina nacionalni park. Prvi zabilježen pokušaj osvajanja Olimpa bio je 1862., ali to nije pošlo za rukom istraživaču Heinrichu Bartu. Ljudska je noga na vrh Olimpa kročila tek 2. kolovoza 1913., a u ekspediciji su bili Grk Christos Kakalos iz Litohora te Švicarci Frederic Boissonas i Daniel Baud-Bovy. Mitologija U grčkoj mitologiji Olimp je dom dvanaest olimpijskih bogova: Zeusu, Heri, Posejdonu, Aresu, Hermesu, Hefestu, Afroditi, Ateni, Apolonu i Artemidi koji su uvijek bili na Olimpu. Bogova nikad nije bilo više od dvanaest, ali su se izmjenjivali još i sljedeći: Heba, Helije, Hestija, Demetra, Dioniz, Had i Perzefona. Kad je Geja rodila Titane, rabili su grčke planine kao tronove jer su bili ogromni, a vrhovni je Kron sjedio na Olimpu. Grci su smatrali da se na njemu nalaze kristalne palače u kojima žive bogovi. Ulaz u Olimp bila su velika vrata od oblaka. Palače su sagradili Titani Kiklopi, a umjetničke je predmete i sprave načinio i iskovao Hefest. Zeusove i Herine odaje bile su na južnome kraju Olimpa te su otuda mogli gledati na Atenu, Tebu, Spartu, Korint, Arg i Mikenu. Na sjevernome kraju koji je gledao prema Makedoniji nalazile su se kuhinja, prostorija za gozbe, oružarnica i radionice. U sredini su živjeli ostali bogovi. Postojale su i druge prostorije za ostala božanstva, a također i svojevrsni zoološki vrtovi gdje su bogovi čuvali svoje svete životinje. Unutar Olimpa bogovi su živjeli, spavali, sudili, a hranili su se ambrozijom i nektarom, dok ih je zabavljao Apolon svirajući liru. Povezani članci Ourea Olimpski bogovi Izvori Vanjske poveznice
Olümposz

Az Olümposz Görögország legmagasabb hegysége, amely az ország északi részén, Thesszália és Makedónia határán emelkedik. 2918,8 méteres magasságával Hellász legmagasabb hegye, és egyike Európa legmagasabb csúcsainak is. Az Olümposz hegy viszonylag kis kiterjedésű, de szemet gyönyörködtetően változatos táj. Növény- és állatvilága rendkívül gazdag, számos egyedi, csak ezen a területen honos élőlényt találunk; ma természetvédelmi terület. A hegy legmagasabb pontja a Mítikasz-csúcs, jelentése „orom”. Az Olümposzon találjuk Görögország második legmagasabb csúcsát is, a 2911 méteres Szkoliót, és a 2909 méteres Sztefánit (ez más néven Zeusz trónja). Az ide látogató turisták vagy hegymászók a hegy lábánál fekvő Litochoróból, azaz az Istenek városából indulhatnak a fenséges csúcsok meghódítására. Ezeken kívül még négy 2700 méter feletti csúcsa van: Szkala (2866), Ajosz Antonisz (2815), Profitisz Iliasz (2803), Tumba (2785). A görög mitológia szerint itt, az Olümposz legtetején van az istenek örök lakhelye. A havas hegygerincen, felhőktől koszorúzva állt a görög pantheon isteneinek – a tizenkét olümposzi istennek – a kristálypalotája, melyben Zeusz uralkodott. A görög mondavilág szerint Gaia gyermekei, a titánok is az Olümposzon éltek, és Kronosz, a legfiatalabb és leghatalmasabb titán trónusa is az Olümposz volt. Etimológiáját tekintve az „Olümposz” szó jelentése ismeretlen, feltételezhetően pre-indo-európai eredetű. Jegyzetek További információk Görög mitológia és istenvilág Archiválva 2007. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben Mount Olympus Olümposz Képek
Olympus (berg)

De Olympus of Olympos, in dichterlijke taal ook wel Olymp (Grieks: Όλυμπος / Olympos, Nieuwgriekse uitspraak: [ˈɔlimbɔs]), is de hoogste berg in Griekenland. De Olympus is sinds 1938 een nationaal park, Nationaal park Olympos. De berg staat niet ver van de kust, ten zuidwesten van Thessaloniki. De Olympus speelt een belangrijke rol in de Griekse mythologie. De dichter Homerus noemde de Olympus 'het Huis van de goden'. Die zouden daar in grote luxe wonen, in paleizen met bronzen vloer, gemaakt door Hephaistos. De Olympus wordt speciaal als verheven woonplaats van de oppergod Zeus genoemd, vanwaaraf hij soms zijn bliksemschichten naar beneden afvuurde. Andere bergen met deze naam Andere bergen met de naam Olympus zijn: Mount Olympus in de Amerikaanse staat Washington Olympus Mons op de planeet Mars, de hoogste berg in het zonnestelsel De berg Uludağ, bij Bursa in het huidige Turkije, in het oude Bithynië, droeg in de klassieke oudheid ook de naam Olympus. Olympus, de hoogste berg van Cyprus
Monte Olimpo

O monte Olimpo (em grego: Όλυμπος; romaniz.: Ólympos, ou όρος Όλυμπος, também transliterado como óros Ólympos em mapas modernos) é a mais alta montanha da Grécia, com 2 917,727 metros de altitude máxima e 2 355 m de proeminência topográfica. É uma das mais altas montanhas da Grécia, em altitude absoluta da base até o topo. Está situado a cerca de 100 km de distância de Salonica, a segunda maior cidade da Grécia, próximo do mar Egeu, na região da Tessália. O seu ponto mais alto é designado Miticas (Μύτικας, Mýtikas) e ele é reconhecido pela sua flora, a qual é muito rica, sobretudo devido à presença de espécies endêmicas. Qualquer um que queira escalar o monte Olimpo começa a partir da cidade de Litochoro (Λιτόχωρος, Litókhôros), que acabou também por receber o nome Cidade dos deuses, devido à sua localização próxima à base do monte Olimpo. Na mitologia grega Na mitologia grega, o monte Olimpo é a morada dos Doze deuses do Olimpo, os principais deuses do panteão grego. Os gregos pensavam nisto como uma mansão de cristais que estes deuses (como Zeus) habitavam. Sabe-se também que, quando Gaia deu origem aos Titãs, eles fizeram das montanhas gregas, inclusive as do monte Olimpo, seus tronos, pois eram tão grandes que mal cabiam na crosta terrestre. A etimologia de "Olimpo" é desconhecida, mas possui grandes traços de semelhança com a cultura dos dóricos. Influência Olimpo é um nome popular para montanhas em todo o mundo. Além do monte Olimpo na Tessália, há mais quatro com esse nome nas regiões de influência grega: o Olimpo da Mísia e o da Cilícia (regiões do antigo Império Bizantino, atualmente na Turquia), o da Arcádia e da Élida. Ainda há um com o mesmo nome e que é o ponto mais alto da ilha de Chipre (monte Olimpo), um na antiga região da já extinta região de Frígia e outros dois nos estados norte-americanos de Utah e Washington, além de um vulcão em Marte (Olympus Mons). Referências
Олимп

Оли́мп (греч. Όλυμπος, МФА: [ˈɔlimbɔs], О́лимбос) — горный массив, полностью находящийся на территории Греции на северо-востоке периферии Фессалия. Самой высокой точкой Олимпа является вершина Митикас (Μύτικας, известен также как Пантеон, Πάνθεον) высотой 2918,8 метра над уровнем моря, высочайшая вершина Греции. Среди других вершин Сколио (Σκολιό, 2912 м), Стефани (Στεφάνι, 2909 м, иногда называется Тронос-Диос, Θρόνος Διός «Трон Зевса»), Скала (2866 м) и Туба (Τούμπα, 2801 м). В древнегреческой мифологии Олимп считается священной горой, местом пребывания богов во главе с Зевсом. В связи с этим греческих богов часто именуют «олимпийцами». На северном склоне Олимпа находился город-святилище македонян — Дион, то есть город Зевса. В древности Олимп также служил естественной границей Фессалии и Македонии. Является памятником природы. В 1938 году Олимп вошёл в состав первого в Греции национального парка. Расположенный на территории периферийных единиц Пиерия и Лариса, национальный парк Олимпа характеризуется огромным биоразнообразием. Здесь встречаются около 1700 видов растений, что составляет примерно 25 % от всех видов, встречающихся в Греции, включая 23 эндемика. Фауна представлена 8 видами амфибий, 22 видами пресмыкающихся, 32 видами млекопитающих и 136 видами птиц. Восхождение на Олимп Большинство восхождений начинается из города Литохорона, в котором находится информационный центр для желающих подняться на Олимп. Оттуда можно доехать на такси до пункта «Приония» («Πριόνια»), расположенного на высоте 1100 метров, имеется также пеший маршрут. В Прионии — автостоянка, ночлег возможен в расположенном рядом монастыре Святого Дионисия. От Прионии пеший маршрут идёт до приюта «Спилиос-Агапитос» (Σπήλιος Αγαπητός, 2100 м), который состоит из гостиницы и зоны для кемпинга, от которого можно подняться до вершины Скала (2866 м), а также других горных приютов. С вершины Скала можно попасть на Сколио (2912 м) и Митикас. Восхождение на Митикас опасно ночью и в плохую погоду, а также требует некоторой физической подготовки. Первое зафиксированное восхождение было совершено в 1913 году Христосом Какаласом См. также Список гор Греции Малый Олимп Примечания Ссылки Peakware.com (англ.). Архивировано из оригинала 11 мая 2012 года. Энциклопедия античной мифологии: Олимпийские боги . Архивировано 11 января 2010 года. Tlymbos (Olympus) Climbing Information (англ.) . Архивировано 3 декабря 2005 года. Восхождение на Олимп. Фотоотчёт и путеводитель Свирских . Архивировано 29 октября 2013 года. Виртуальный тур — 24 сферических панорамы. Маршрут E4: Litohoro — Mitikas . Архивировано 13 мая 2016 года.
Olympos

Olympos (grekiska: Όλυμπος Olympos) är Greklands högsta berg. Det är ett bergsmassiv vid gränsen mellan prefekturerna Pieria (Mellersta Makedonien) och Larissa (Thessalien), med en högsta topp på 2917,727 meter över havet. Geografi Närheten till havet och de branta sluttningarna skapar ett mikroklimat med en unik växtlighet. Vädret vid Olympos kännetecknas av dimma och flera stormar under årets lopp. Det höga bergsmassivet – endast sju meter lägre än Balkanhalvöns högsta topp, den bulgariska Musala – syns på långt håll. De antika grekiska gudarnas hemvist Olympen är ofta förknippad med Olympos (eller något annat berg med samma namn). Samhällen som Herakleion/Platamon, Pythion, Petra, Pimpleia och Leivithra förekommer därför endast vid massivets lägre delar. Djur och natur Området blev 1938 en nationalskog och samtidig den första regionen i Grekland med officiellt skyddsstatus. Vid massivets lägre delar vid 300 till 500 meter över havet förekommer städsegröna skogar där stenek (Quercus ilex), kermesek (Quercus coccifera), Arbutus adrachne och Juniperus oxycedrus är dominerande träd. I regionen upp till 1400 meter över havet hittas blandskogar med bland annat svarttall (Pinus nigra) och bok (Fagus sylvatica) samt med olika buskar som Carpinus orientalis, skogsalm (Ulmus glabra) och körsbärskornell (Cornus mas). Trädgränsen ligger vid 2 500 meter över havet, och fram till denna höjd hittas barrskog med nästan uteslutande Pinus heldreichii. Berget med omnejd är sedan 2014 upptaget i UNESCO:s tentativa världsarv. Djurliv Vid massivet registrerades ungefär 150 olika fågelarter. Av dessa är 35 listade i annexet I av Europeiska unionens fågeldirektiv från 2009 och ytterligare 4 arter förtecknas i Greklands röda lista som sårbar eller ännu mer hotad. I området kring berget lever 24 kräldjursarter och 10 groddjursarter. De hittas vid massivets lägre och medelhöga delar. Antalet av registrerade däggdjursarter ligger vid cirka 40. Av dessa är ungefär hälften upptagna i EU:s habitatdirektiv. Typiskt för Olympos högsta regioner är en underart av gems, Rupicapra rupicapra balcanica. Referenser
Philippos Amiridis Indoor Hall

Xanthi Arena, AKA Philippos Amiridis Arena is an indoor sporting arena that is located in the city of Xanthi, in the region of Western Thrace, Greece. The arena can be used for both basketball and volleyball games. Its capacity is 3,957 seats. The arena is named after Philippos Amiridis, a popular mayor of Xanthi, who died in 1999. The arena is owned by the municipality of Xanthi. History The arena was used as the home arena of the professional basketball team Xanthi of the Greek 2nd Division. It has also hosted games of the Greek national team, both in basketball and volleyball. The 2001 Greek Volleyball Cup Final Four, and the 2008–09 Greek Basketball All Star Game also took place at the arena. References External links Information on the arena @ Stadia.gr
Stadion AO Ksanti

Stadion AO Ksanti – stadion piłkarski w Ksanti, w Grecji. Został otwarty w 1909 roku. Może pomieścić 9500 widzów. Pierwotnie był areną domową klubu Orfeas Ksanti, w latach 1967–2004 gospodarzem obiektu był klub AO Ksanti. Historia Pierwsze próby utworzenia obiektu podjęto w 1906 roku, ale turecka władza nie zezwalała wówczas na tego typu inicjatywy. Po rewolucji w lipcu 1908 roku doszło do zwiększenia praw i swobód obywatelskich. Reaktywowany został klub Orfeas Ksanti i przystąpiono do budowy stadionu. Pierwsze zawody odbyły się na nim 31 maja 1909 roku. W 1967 roku Orfeas połączył się z Aspidą Ksanti, w wyniku czego powstał nowy klub, AO Ksanti, który odtąd pełnił rolę gospodarza stadionu. W latach 70. XX wieku stadion zaczął nabierać obecną formę. Kolejne modernizacje i rozbudowy przeprowadzono w latach 80. XX wieku. W 1989 roku oddano do użytku największą, południową trybunę stadionu. W tym samym roku AO Ksanti awansował do najwyższej klasy rozgrywkowej. W latach 90. XX wieku pojemność stadionu wynosiła 12 000 widzów (rekord sprzedanych biletów – 11 764 – zanotowano przy okazji meczu z PAOK-iem Saloniki 27 sierpnia 1995 roku). W 1998 roku zainstalowano plastikowe krzesełka na zadaszonej trybunie północnej, a w roku 2000 także na pozostałych sektorach, co zmniejszyło pojemność obiektu do 9500 widzów. W roku 2000 zainstalowano również maszty oświetleniowe. Na stadionie dwa spotkania towarzyskie rozegrała reprezentacja Grecji, 16 sierpnia 1999 roku z Meksykiem (3:2) i 13 grudnia 2000 roku z Jugosławią (1:1), odbył się na nim także jeden mecz Pucharu UEFA z udziałem gospodarzy (od początku lat 90. XX wieku pod nazwą Skoda Ksanti), 3 października 2002 roku przeciwko Lazio Rzym (0:0, był to mecz rewanżowy I rundy, po którym zespół z Ksanti odpadł z rozgrywek – w pierwszym spotkaniu na Stadio Olimpico zespół z Ksanti przegrał 0:4). Piłkarze Skody Ksanti rozgrywali swoje spotkania na tym obiekcie do końca sezonu 2003/2004 (występując nieprzerwanie na najwyższym poziomie ligowym od czasu awansu w roku 1989), następnie przenieśli się na nowy stadion, powstały we wsi Pigadia położonej niedaleko Ksanti. Ostatni oficjalny mecz Skody Ksanti na starym stadionie miał miejsce 22 maja 2004 roku przeciwko Iraklisowi Saloniki (0:1). Przypisy