Meteorák

A Meteorák egy geológiai képződmény, a legnevezetesebb látnivalók egyike Görögországban. A vidék és a hegység elnevezése: sajátságos környék tele gigantikus torony és csipke alakú sziklákkal, amelyeket az erózió faragott. Maguk a sziklák egyenként 100–150 m magasak, amelyek évszázadok óta ortodox keresztény kolostoroknak adnak otthont. A helyszín 1988 óta az UNESCO Világörökség része. A Meteora (görög szó) "levegőben lebegőt" jelent. A sziklák elnevezése nem véletlen, valóban az égbolt közelében keresendők a csúcsok. Története A Pindosz-hegység barlangjaiban, meredek kaptatóin már a 12. századtól megjelentek az aszkézis hívei. A Nagy Kolostor, a Megalo Meteóron megalapítója, az Athosz-hegységből származó Meteórai Szent Athanaiosz barát (Neopatrasz, 1305 körül – Meteóra, 1383. ápr. 20.) csak 1350 körül telepedett le itt – a legenda szerint a mai kolostor helyére angyal, illetve sas emelte fel magával. Tanítványa, Joaszaph, a szerb király fia, 30-40 évvel később tovább bővítette a kolostort. A 15-16. században, amikor a török meghódította Thesszáliát, sok új közösség alakult. A 17-18. században a Meteora közösségei lassan hanyatlásnak indultak, több közülük feloszlott. Csak a 19. században figyelt fel rájuk néhány utazó, akiket egyre több látogató követett. Épületei A Meteorákon huszonnégy bizánci kolostor volt található, melyek egyenként 600 évnél idősebbek – a környék ennek köszönhetően igen híres zarándokhellyé, majd később turistacélponttá vált. A kolostorok közül ma már csak ötöt használnak valójában a szerzetesek. Maguk az épületek a thesszáliai Pindosz-hegységben elszórtan, csaknem 300 m magasan, tűhegyes, alig megközelíthető, meredek hegycsúcsokon helyezkednek el, és a Peneiosz folyó völgyére néznek. Körülbelüli földrajzi helyük: é. sz. 39° 43′ 03″, k. h. 21° 37′ 39″39.7175, 21.6275 1920-ig ezeket az épületeket csak létrákon lehetett megközelíteni. A létrák egyenként 30 méteresek, vagy ennél magasabbak voltak, némelyeket a sziklákhoz rögzítették. Az első világháborút követően, különösen az 1960-as évektől új utat építettek Kalambakától a kolostorokig. Ma már hosszú, sziklába vájt lépcsősorokon és mély szakadékokat áthidaló hidakon bárki elérheti az épületeket. A kolostorok kialakítása Az egykori épületek közül ma már csak pár lakott. A kolostorok anyaga kő, vörös cseréptetővel, fakarzatokkal. A szerzetesek számára szűk cellákat, templomot és a közös étkezések céljára refektóriumot rendeztek be. A sziklákba ciszternákat vájtak, hogy felfogják az esővizet. A Meteoron-kolostorban megmaradtak az igen egyszerű konyha megmunkált fazekai és merőkanalai. A kolostorok többségében csak néhány szerzetes él, de van egy olyan is, amelyben apácák laknak. Nevezetes kolostorai Metamorphoseos-kolostor (Megalo Meteoro): 613 m tengerszint feletti magasságban, Piniosz felett pedig 475 m magasan emelkedik. Athanassios szerzetes alapította templomát 1380-ban. 1388-ban (Simeon), és 1541-42 – ben új épületrészekkel gazdagodott. Belső díszítése: gazdag ikonosztáz aranyozott fából, intarziatechnikával kidolgozott pátriárkatrón, freskók a 16. századból. A főtemplomhoz további három épület, és kápolnák csatlakoznak: az Agios Athanassios kápolna, az Agios Konstantinos és Agia Heleni (1769) illetve a Szent János kápolna (1600). 1923-ig csak létrákon lehetett megközelíteni, most lépcsők vezetnek fel az épülethez. Kincsei relikviák, a bizánci császárok ajándékai, keresztek, amulettek, ikonok, kézzel írott kódexek és 600 kötetes könyvtár. Varlaam-kolostor: Varlaam szerzetes élt itt, 1350-ben ő építette az első kápolnát a sziklán. 200 évvel később Theophanis és Nectarus építette fel a Szent Trion Hierarchon templomot a régi alapjaira. Ehhez csatlakozott az Hagion Panton és Szent János templomok felhúzása. 1627-ben renoválták a Trion Hierarchon (Stergion és Kyrillos szerzetesek) templomot. 1922-ben látták el lépcsőkkel, de teherhordásra még ma is használják a hálókat. Kincsei a sekrestyében találhatók: szentek relikviái, liturgiaöltözetek, keresztek, a kolostor alapítójának vasöve, aranyozott oltárterítők, pergamenre írott kéziratok és könyvek százai. Agia Triada (Szentháromság) -kolostor: Dometios alapította 1458-1476 között. Az Agia Trias kápolna kétoszlopos stílusban épült, 1692-ben freskókkal díszítették. A kolostor bejáratánál egy kisebb kápolna áll, Damaskinos, Arsenios és Ionas szerzetesek festették falait. 1888-ban látták el lépcsőkkel, melyet 1925-ben további 140 lépcsővel egészítettek ki. Az 1981-es James Bond film, a Szigorúan bizalmas fináléja itt készült. Agios Nikolaos Anapafsas-kolostor: a 15. században, valószínűleg egy korábbi alapra építették, de a szikla kis felülete miatt az alapítók nem tudták kiterjeszteni területét. Első emeletén a templom és a refektórium, a másodikon a szerzetesek cellái kaptak helyet. A kápolna 1510-ben épült, Dionyssos és Nikoranos szerzetesek alapították. Hosszúkás építmény, a kolostor déli fala mellett emelkedik. Tíz cellából és egy apátságból áll. Díszítése 1527-ben fejeződött be, Theophanis Strelizas krétai barát alkotása. Agios Stefanos-kolostor: a szikla, amelyre a kolostort emelték, már Kr. e. 1200-ban lakott volt. Maga a kolostortemplom 1350-ben alakult, alapítója Antonios Katahuzinos. Kicsi és sötét épület fatetővel. Hozzá tartozik az Agios Charalambos kápolna, mely 1798-ból származik, s Theophanis és Ambrossios alapították. A templomot három kupola fedi, csodálatos fametszésű oltára és ikonosztáza van. 1333-ban rövid ideig itt lakott III. Andronikosz bizánci császár, aki birtokot és pénzt adományozott az Agios Stefanosnak. A sekrestye és a templom igen gazdag: keresztek, liturgikus eszközök, ikonok, kódexek, miniatúrák, Szent Haralambosz ereklyéje (csodatévő csontok) található itt. Roussanou-kolostor: nevét alapítójának, Roussanos szerzetesnek köszönheti (bár erről nincs írásos bizonyíték). 1380-ban Joasaph és Maximos testvérek is alapíthatták. 1545-ben renoválták és kiépítették. A kápolnát Krisztus feltámadásának szentelték fel, nagyszerű freskókkal, ikonokkal díszítették. 1897-ben létrákkal látták el a zarándokoknak. 1930-ban stabil építményt emeltek, hogy a látogatók feljuthassanak További építmények Doupiani: Az első kolostor, amelyet a Meteorákban alapítottak. Maga a kolostor nem maradt fenn, de a 13. század elején ezen a helyen épült kápolna ma is használatban van és karbantartják. A felújítások többek között 1867-ben és 1974-ben történtek. Filakaé Monakón: A hagyomány szerint ez a sziklabarlang volt a szerzetesek „börtöne”: a nagyon szigorú szabályokat megszegő szerzeteseket állítólag ide küldték vezeklés céljából. Ypapantí: 1347-ben épült kolostor, melynek épületei a templom freskóival ellentétben csak közepes állapotban maradtak fenn. A 2000 utáni években a Dimitrios-szikla oldalán álló komplexumot helyreállították. A kolostort ritkán látogatják, mert kissé távol van az úttól, nincs közúti megközelítés, és a komplexum általában zárva van. Agii Apóstoli: A kolostornak csak a romjai és egy ciszterna maradtak meg. Először 1551-ben dokumentálták. Agion Pnévma: Rossz állapotú. Két ciszterna, néhány cella és a kőből faragott oltár tanúskodik az egykori komplexumról, amely a hagyomány szerint a 14. századból származik. Agía Ályssis , más néven Apóstolos Pétros: Nem megmaradt kolostoregyüttes, valószínűleg 1400 körül épült. Agios Antónios: Kis kolostorépület a 14. századból, melyből már csak egy kis templom maradt meg. Agios Grigórios : Nem fennmaradt kolostor, szintén a 14. századból. Agios Módhestos : Nem megmaradt kolostoregyüttes. Először egy 12. századi levélben említik. Agios Nikólaos Bádovas vagy Kofinás: A II. világháborúban megsemmisült. Agía Moní: Az egykori kolostorépület a Varlaám és Agios Nikólaos Anapavsás kolostorok között feküdt. 1614-ben dokumentálták, akkoriban több mint 20 szerzetes lakta. Az épületekből már csak romok maradtak. Moní Ypsilotéra más néven Kaligráfon. Nem maradt fenn. Panagía Mýkani: Kezdetben valószínűleg barlangtemplomnak épült, először 1358-ban említik, később kolostorrá bővítették. A kolostort egy 1541-ből származó püspöki levél említi. A kolostor nem maradt fenn. Pantokrátor: Dokumentumok 1650-ben említik a kolostort. Emlékét a Dupiani-szikla északnyugati részén falmaradványok őrzik. Agios Dimitrios: Az Ypapantís kolostor feletti Dimitrios-sziklán romokban megmaradt kolostor. A komplexumot Ali Janina pasa pusztította el, mert a görög felkelők a kolostorban állítottak fel főhadiszállást. Agios Georgios Mandilás: romos kolostor. Kímissis Theotókou: romos kolostor. Panagia Parthénos Kyriákou: romos kolostor. Ioannis Prodomos: romos kolostor, Agios Nikólaos Anapavsás kolostorától nyugatra. Jegyzetek Források Die Meteoren, die heiligen Felsen und ihre Geschichte (Georg Tzioras, Kalambaka, D) Meteora (Michailis Toubis S.A., Athen 1989., D) További információk Leírások és fotók az összes kolostorról (angol) Információk a kolostorokról és környezetükről (angol) Fotógaléria (Andy Carvin) (angol) Panorámakép (magyar) Meteora-kolostorok az UNESCO világörökség honlapján (angolul) Görögország - Meteorák