Palau de Nèstor

El Palau de Nèstor és el nom que es dona a un palau micènic, característic de la civilització micènica (que correspon a l'hel·làdic tardà), als anys 1650 -1180 abans de la nostra era. És el palau micènic més ben conservat fins ara. Es troba a Ano Englianós, a l'àrea de Messènia de Grècia, a 17 km al nord de la ciutat de Pilos. Deu el seu nom a Nèstor, rei de Pilos, un dels principals dirigents aqueus esmentats en la Ilíada. La seua violenta destrucció pel foc al voltant del 1180 ae va conduir a la preservació, per cocció, de centenars de tauletes d'argila amb inscripcions en lineal B, un sil·labari utilitzat per a escriure en micènic. El seu estudi per part d'Alice Kober i el seu posterior desxiframent el 1952 per Michael Ventris i John Chadwick demostraren que el micènic era una forma de grec arcaic. Durant l'edat del bronze (2600 -1050 ae) es va desenvolupar, especialment al Peloponés, la civilització micènica. Pilos esdevingué llavors la capital d'un dels centres d'aquesta civilització i d'un petit regne, també conegut com el Regne de Nèstor, que més tard esmenta Homer en la Ilíada i l'Odissea, que el caracteritza com a "sorrenc" (ἠμαθόεις). El regne micènic de Pilos (1600 -1180 ae) es divideix en dues grans províncies, la Dewera Koraïya al voltant de Pilos, a la costa, i la Pera Koraïya al voltant de Reukotor. Cobreix una superfície d'uns 2.000 km² i té una població d'entre 50.000 (segons les tauletes del lineal B) i 120.000 habitants. Tanmateix, no s'ha de confondre el Pilos homèric amb la ciutat moderna de Pilos, que és una extensió urbana contínua de la ciutat antiga. El centre urbà de l'antiga Pilos només s'ha identificat parcialment. Les restes arqueològiques de palaus i infraestructures administratives i residencials trobades a la zona duen els investigadors a creure que la ciutat antiga va créixer sobre una àrea molt més gran, la de Pília en general. El punt de referència típic de la ciutat micènica continua sent el Palau de Nèstor; s'han desenterrat, però, molts altres palaus del període micènic, com els de Nicòria i Iklaina, que foren ràpidament subordinats a Pilos. El seu port i acròpolis probablement eren al promontori de Koryphasion (o cap Coryphasium), dominant l'entrada nord de la badia, a 4 km al nord de la ciutat moderna i al sud del palau micènic, però no en queden pas restes. Palau de Nèstor Descripció El turó d'Ano Englianos, a prop del poble de Chora, a 17 km de la ciutat moderna de Pilos, acull un dels palaus micènics més importants de Grècia, conegut com el "Palau de Nèstor". Aquest palau continua sent hui el palau més ben conservat de Grècia i un dels més importants de tota la civilització micènica. Ara hi ha a la Grècia continental —i en particular al Peloponnés— tres palaus coneguts del període micènic: els palaus de Micenes (excavats per Christos Tsountas, Alan Wace i Georges Mylonas), Tirint (excavat per Heinrich Schliemann, Wilhelm Dörpfeld, Kurt Müller i Klaus Kilian) i el turó d'Ano Englianos (excavat per Carl Blegen), situats a 3 km al nord-oest del poble de Chora i a 21 km al nord de Pilos. Aquest tercer palau tenia la llar de foc més gran (4,02 m de diàmetre) a la sala del tron. Això, juntament amb l'estructura, la decoració i la distribució generals, demostra que el governant de l'àrea tenia un poder considerable i provenia d'una família prominent". Història El Palau de Nèstor el va descobrir el 1939 arqueòleg estatunidenc Carl Blegen (1887–1971), de la Universitat de Cincinnati i de l'Escola Americana d'Estudis Clàssics d'Atenes, i Konstantinos Kourouniotis (1872–1945), del Servei Arqueològic Grec. Les seues excavacions es van interrompre per la Segona Guerra Mundial i es reprengueren el 1952 sota la direcció de Blegen fins al 1966. Va desenterrar molts elements arquitectònics, com ara la sala del tron amb la llar de foc, una antecambra, habitacions i corredors coberts amb frescos d'inspiració minoica, però també grans magatzems, les parets exteriors del palau, banys únics, galeries i, a 90 m fora del palau, una tomba de tipus tolos (cambra funerària amb cúpula), restaurada el 1957 (Tomba Tholos IV). Blegen també hi va trobar, a més a més de les restes arqueològiques del palau, moltes inscripcions en lineal B, un sil·labari usat per a escriure en micènic entre el 1425 i1180 ae. Pilos és la font més gran d'aquestes tauletes a Grècia, amb 1.087 fragments trobats al jaciment del Palau de Nèstor. Desxifrat el 1952 per Michael Ventris i John Chadwick, el micènic és una forma arcaica de grec, el dialecte grec més antic conegut, alguns elements del qual han sobreviscut a la llengua d'Homer gràcies a una llarga tradició oral de poesia èpica. Així, aquestes tauletes d'argila, normalment amb finalitats administratives o comercials, demostren que el lloc ja s'anomenava "Pilos" en micènic: (pu-ro). Destrucció del palau Pilos és l'únic palau del període que no tenia muralles ni fortificacions. Va ser destruït per un incendi al voltant del 1180 abans de la nostra era, en el moment del col·lapse de l'edat del bronze. Moltes tauletes d'argila en lineal B ho testimonien clarament. Aquests registres, preservats per la calor de l'incendi que va destruir el palau, esmenten preparatius defensius precipitats per un atac imminent, sense donar, però, detalls sobre la força de l'atac. El jaciment de Pilos micènic sembla haver estat abandonat durant l'edat fosca (1180-750 ae). A l'època clàssica, l'àrea de Pilos i la de l'antiga Messene foren subjugada per Esparta. Troballes del segle XXI Tomba del Guerrer Griu El 2015, l'equip de S. Stocker i Jack L. Davis, de la Universitat de Cincinnati, sota els auspicis de l'American School of Classical Studies d'Atenes, va descobrir a prop del Tolos IV una tomba de fossa datada del període hel·làdic superior IIA (HR IIA, 1600-1470 ae), d'un individu d'entre 30 i 35 anys i 1,70 m d'alçada anomenat "Guerrer Griu" per la criatura mitològica, meitat àguila, meitat lleó, gravada en una placa de vori a la seua tomba. Aquesta també conté armadura, armes, un espill i joies de perles i or, incloent-hi anells de segell d'or d'una artesania i detall excepcionals. Els investigadors creuen que podria ser la tomba d'un ànax, un rei tribal, senyor o cap militar. Àgata de batalla de Pilos És en aquesta tomba on també es va trobar l'Àgata de la batalla de Pilos, un segell d'àgata minoica que representa un guerrer lluitant cos a cos, datada del voltant del 1450 ae. El 2017, el mateix equip va descobrir dos tolos excepcionals més. Tot i que les cúpules s'havien esfondrat, estaven folrades amb pa d'or i hi trobaren gran quantitat d'objectes culturals i joies, inclòs un penjoll d'or que representava el cap de la dea egípcia Hator. Aquests objectes mostren que Pilos tenia relacions comercials amb Egipte i l'Orient Pròxim al voltant del 1500 ae. Museu Arqueològic de Chora El Museu Arqueològic es troba al bell mig de Chora, a 4 km al nord del Palau de Nèstor. Construït el 1969, alberga artefactes descoberts al Palau de Nèstor i a la rodalia. Alguns dels objectes, però, també s'exposen al Museu Arqueològic Nacional d'Atenes, a la primera sala sobre civilització micènica. El Museu de Chora consta de tres sales. La primera conté troballes de tombes de l'àrea. La segona secció conté troballes d'Englianós i del Palau de Nèstor. A més de grans gerros d'emmagatzematge i altra ceràmica dels magatzems del palau, inclou alguns frescs murals, com el que representa una figura femenina anomenada "la dea blanca", així com escenes de guerra i caça. A la darrera sala hi ha altres troballes del turó d'Englianós i del Palau de Nèstor, i part del contingut de tombes d'aquesta zona, com ara gerros gegants, copes, joies i tauletes d'argila amb inscripcions en lineal B. Notes i referències