NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Muzeum Sztuki Adżarii

Muzeum Sztuki Adżarii (gruz. აჭარის ხელოვნების სახელმწიფო მუზეუმი) – muzeum sztuki znajdujące się w Batumi, przy ulicy Gorgiladze 8. Powstało w 1998 r. W zbiorach muzeum znajdują się obrazy, grafiki i rzeźby gruzińskich oraz zagranicznych artystów (m.in. Niko Pirosmaniego, Dawita Kakabadzego, Lado Gudiaszwiliego, Eleny Achwliediani, Stefana Bakałowicza, Rusudana Petwiaszwiliego). Znajduje się w nim również stała ekspozycja gruzińskiej rzeźby, ceramiki, rycin i tkanin dekoracyjnych. Oprócz stałych zbiorów organizowane są również wystawy czasowe np. poświęcona twórczości Pablo Picasso. Powierzchnia muzeum: 1716 m², powierzchnia stałej ekspozycji: 423 m², powierzchnia wystaw czasowych: 383 m². Przypisy
Государственный музей искусств Аджарии

Государственный музей искусств Аджарии (груз. აჭარის ხელოვნების სახელმწიფო მუზეუმი) — музей искусств, расположенный в городе Батуми (улице З. Горгиладзе, 8), в республике Аджарии, в Грузии. Площадь музея составляет 1716 м², площадь постоянной экспозиции — 423 м², площадь временных выставок — 383 м², запасники — 65 м². История Музей был основан в 1998 году и разместился в здании, построенном в 1949 году в стиле сталинского ампира архитектором Кахой Джавахишвили и скульптором Тамарой Абакелия (до 1998 года в здании находился музей, рассказывающий об истории революции 1917 года). В коллекцию музея входят картины, гравюры и скульптуры грузинских и зарубежных художников в том числе Нико Пиросмани, Давида Какабадзе, Ладо Гудиашвили, Елены Ахвледиани, Стефана Бакаловича, Русуданы Петвиашвили, А. Зоммера, Ираклия Очиаури Н. Игнатова, А. Занковского, Мераба Бердзенишвили, Зураба Нижарадзе, Анзора (Гоги) Чагелишвили, Гии Бугадзе и многих других. Существует постоянная экспозиция грузинской скульптуры, керамики, гравюр и декоративных тканей, а также организуются временные выставки. В музее есть воскресная художественная студия для детей и библиотека. Примечания
Аджарський державний музей образотворчих мистецтв

Аджа́рський держа́вний музе́й образотво́рчих мисте́цтв (груз. აჭარის ხელოვნების სახელმწიფო მუზეუმი) — художній музей у місті Батумі, столиці регіону Аджарія (Грузія), культурно-мистецький осередок міста, автономії та держави, створений за часів її Незалежності (1998). Загальні дані і будинок Музейний заклад розташований за адресою: вул. З. Горгіладзе, буд. 8. Площа музею складає 1 716 м², площа постійної експозиції — 423 м², площа тичасових виставок — 383 м², запасники — 65 м² Будівля Аджарського державного музею образотворчих мистецтв є однією з історичних споруд Батумі, спроектована відомим архітектором Кахою Джавахішвілі (1949). Цей монументальний будинок у стилі сталінського ампіру вирізняється своєю функціональною структурою та естетичним виглядом, характеризується суворістю, очищеною архітектонікою, простотою декору. Фасад будівлі оздоблений рельєфним фризом видатного скульптора Тамар Абакелія (1951-2). Історія Аджарський державний музей образотворчих мистецтв був офіційно відкритий 19 грудня 1998 року і є важливим осередком сучасної грузинської культури. До цього в цій будівлі розміщався музей, що розповідав про історію революції 1917 року. Музей володіє солідною колекцією експонатів, що дає яскраве уявлення про основні етапи грузинського образотворчого мистецтва ХХ століття: зокрема, тут представлено твори цілої плеяди талановитих митців різних поколінь. Експозиція та діяльність До колекції Аджарського державного музею образотворчих мистецтв входять картини, гравюри та скульптури грузинських і зарубіжних художників, в тому числі Ніко Піросмані, Давида Какабадзе, Ладо Гудіашвілі, Єлени Ахвледіані, Стефана Бакаловича, Русудан Петвіашвілі, А. Зоммера, Іраклія Очіаурі, М. Ігнатова, А. Занковського, Мераба Бердзенішвілі, Зураба Ніжарадзе, Анзора (Гоги) Чагелішвілі, Гії Бугадзе та багатьох інших. Існує постійна експозиція грузинської скульптури, кераміки, гравюр, гобеленів і декоративних тканин, а також організовуються тимчасові виставки, наприклад, присвячені творчості Пабло Пікассо. При музейному закладі функціонує недільна художня студія для дітей та бібліотека. Примітки Джерело-посилання Аджарський державний музей образотворчих мистецтв [Архівовано 27 жовтня 2019 у Wayback Machine.] на www.georgiantravelguide.com (вебпутівник Грузією) [Архівовано 30 квітня 2019 у Wayback Machine.] (рос.)
Marneuli

Marneuli (gruzínsky: მარნეული) je město v Gruzii nacházející se jižně od hlavního města Tbilisi nedaleko gruzínsko-arménsko-ázerbájdžánské hranice kraje Kvemo Kartli. Před rokem 1947 se tato osada jmenovalo Borčali a do roku 1952 Sarvan. V roce 1964 získalo Marneuli statut města a bylo zde vybudováno armádní letiště. Dnes zde proto působí vojáci gruzínského letectva. 8. srpna 2008 proto byla tato základna terčem ruských bombardérů během konfliktu o Jižní Osetii. Díky své poloze je město z velké většiny osídleno gruzínskými Ázerbájdžánci (tvoří přes 80 % populace). Ve městě v roce 2009 žilo na 22 tisíc obyvatel. V roce 2008 byla ve městě slavnostně zahájena výuka na Gruzínsko-ázerbájdžánské Heydar Alijevově humanitní univerzitě. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Marneuli na Wikimedia Commons
Marneuli

Marneuli (georgisch მარნეული) ist Verwaltungssitz der gleichnamigen Munizipalität in der Region Niederkartlien im südöstlichen Georgien. Geografie Die Stadt liegt nahe der Grenze zu Aserbaidschan und Armenien. Sie hat 20.211 Einwohner (Stand 2014) und wird mehrheitlich von Angehörigen der Turkvölker bewohnt: Aserbaidschaner und Karapapaken (auch Terekeme genannt) stellen 83,1 % der Bevölkerung. Die aserbaidschanische Minderheit setzt sich – im Gegensatz zu vielen Armeniern in Dschawachetien – nicht für eine Sezession von Georgien ein. Die aserbaidschanische Regierung sowie nationalistische Kräfte in Aserbaidschan stellen die territoriale Integrität Georgiens nicht in Frage. Geschichte Bis 1736 war Marneuli Hauptstadt des Sultanats Bortschali. Bis 1947 trug die Stadt selbst den Namen Bortschali. Er stammt aus der aserbaidschanischen Sprache und war zugleich der Name einer umliegenden historischen Landschaft, die die heutigen Munizipalitäten Marneuli, Gardabani und Bolnissi umfasste. Die georgische Luftwaffe betreibt nahe Marneuli den Militärflugplatz Tiflis Marneuli. Im Kaukasus-Konflikt 2008 war der Flughafen das Ziel russischer Luftangriffe. Am 8. August wurden dabei vier Menschen getötet und fünf verletzt. Religion Die stärkste Konfession in der Stadt ist die islamische Schia. Unter der Herrschaft der persischen Safawiden war sie in Marneuli Staatsreligion. Das religiöse Zentrum der Stadt ist heute die Ahli-Beyt-Stiftung, die von einem iranischen Geistlichen, einem Mudschahed, geführt wird. Neben der Lehre heiliger Texte bietet die Stiftung auch Englisch-, Informatik- und Georgischkurse an. Im Mai 2016 wohnte Ajatollah Sayyid Jawad Sahrestani, der Iran-Vertreter von Ali as-Sistani, der Eröffnung einer neuen Moschee sowie eines Krankenhauses in Marneuli bei. Verkehr Die Stadt besitzt einen Bahnhof an der Strecke Tiflis–Jerewan. Eine ehemals von hier abzweigende Strecke nach Kasreti ist stillgelegt. Siehe auch Liste der Städte in Georgien Einzelnachweise
Marneuli

Marneuli (Georgian: მარნეული [maɾne.uli], Azerbaijani: Sarvan) is a city in the Kvemo Kartli region of southern Georgia and administrative center of Marneuli Municipality that borders neighboring Azerbaijan and Armenia. Toponymy According to Georgian sources, the name Marneuli is of Georgian origin and some have attested the name to "marani" (Georgian: მარანი), the Georgian word "winery". The name used by the Azerbaijanis to refer to the city, Sarvan, The word was borrowed from Persian sârebân (Persian: ساربان), meaning "the keeper of camels". Geography Marneuli is located on the banks of the Algeti river, 20 km south of the capital Tbilisi and nearing the northern borders of both Armenia and Azerbaijan. It has a moderately warm steppe climate, with moderately cold winters and hot summers. The city is located on the S6 highway leading to Vanadzor in Armenia, and has a railway station on the Tbilisi-Yerevan line. Demographics According to the 2014 Georgian census the population of the city was 20,211. The city is predominantly populated by Georgian Azerbaijanis (83,1%). As of January 1, 2023, the population was 24,928. History Marneuli is the center of the Marneuli Municipality of Georgia. By the decree of the Georgian SSR of March 18, 1947, the village of Borchalo was renamed into Marneuli. It received the status of a city in 1964. On July 1, 1625, north of Marneuli near the Algeti River on the Marabda field, a major battle of Georgian troops with the Safavid conquerors took place, the Georgian army under the command of Giorgi Saakadze at first almost defeated the Iranian army of Isa Khan, but then it was still defeated and the Iranians entered Tbilisi. On December 19, 1918, a battle of the Georgian-Armenian War took place near the Khrami River (8 kilometers south of the regional center). As a result of the armistice established on January 1 at the insistence of the British army, which occupied the location of the German army in the region (after the latter was defeated in the First World War), the city remained in the Georgian-Armenian neutral zone, and was subsequently incorporated into Georgian SSR. In 1921, Marneuli again became the center of military operations - units of the Soviet 11th Army marched through it in Tbilisi during the Soviet-Georgian war. On August 8, 2008, during the Russo-Georgian War, Russian planes bombed the city's airfield, as a result of which 3 people died and the airfield's runway was destroyed. Culture There is one university branch (Tbilisi State University) and one university opened in 2008 (Heydar Aliyev Georgia-Azerbaijan Humanitarian University) in Marneuli. Gallery See also Azerbaijanis in Georgia Marneuli Municipality Kvemo Kartli References External links Map showing Marneuli - Maplandia
Marneouli

Marneouli (en géorgien : მარნეული) est une ville du sud de la Géorgie. Elle est située près des frontières arménienne et azérie. La ville comptait 20 211 habitants en 2014. Elle est principalement habitée par des turcophones (84 %). Comptant des communautés géorgiennes, arméniennes, russes et grecques, la langue russe y sert de lingua franca. Marneouli est traversée par les autoroutes S6 et S7. La ville de Marneouli est également le siège d'une base militaire géorgienne. Celle-ci est bombardée durant la Deuxième Guerre d'Ossétie du Sud, le 8 août 2008, causant la mort de quatre soldats et blessant cinq autres. Jumelages Notes et références Portail de la Géorgie
Marneuli

Marneuli (in georgiano მარნეული?) è una città della Georgia, centro amministrativo dell'omonima municipalità, facente parte della regione di Kvemo Kartli. Sita al confine con l'Azerbaigian e l'Armenia, la città è bagnata dal fiume Algeti. Dista 30 km dalla capitale Tbilisi. La popolazione è composta in prevalenza da persone appartenenti ai gruppi etnici degli azeri e dei karapaki. Storia Prima del 1947 la città era conosciuta con il nome di Borchali, termine di origine azera usato anche per indicare una regione storica che includeva le attuali municipalità di Marneuli, Gardabani e Bolnisi. Tra il 1947 ed il 1952 assunse la denominazione di Sarvan. Nel 1964 ottenne ufficialmente lo status di città. Attualmente è sede di una base dell'aeronautica militare georgiana. Tale base fu bombardata l'8 agosto 2008, durante lo svolgimento della seconda guerra in Ossezia del Sud, causando 4 morti e 5 feriti. Secondo il censimento realizzato nel 2006 l'83,1% della popolazione cittadina è composta da azeri. Cultura La religione maggiormente praticata a Marneuli è l'Islam sciita. In città è presente un ramo dell'Università statale di Tbilisi ed un'università intitolata all'ex presidente azero Heydər Əliyev, fondata nel 2008. Nei dintorni della città si trova il complesso monastico medievale di Tserakvi. Economia Marneuli ospita aziende del settore alimentare (conserve e prodotti lattiero-caseari) e del calcestruzzo. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Marneuli Collegamenti esterni (KA) Sito istituzionale della municipalità di Marneuli, su marneuli.ge. URL consultato il 30 giugno 2013 (archiviato dall'url originale il 19 aprile 2013).
Марнеули

Марнеули (груз. მარნეული) је град у Грузији у регији Доњи Картли. Према процени из 2009. у граду је живело 22.000 становника. Становништво Према процени, у граду је 2009. живело 22.000 становника. Референце Литература Спољашње везе Званични веб-сајт
Marneuli

Marneuli (georgiska: მარნეული), tidigare Bortjalo (ბორჩალო), är en stad i Georgien, i regionen Nedre Kartlien i den sydöstra delen av landet, 24 km söder om huvudstaden Tbilisi. Den är administrativt centrum för distriktet Marneuli, som gränsar till Armenien och Azerbajdzjan. Marneuli ligger 408 meter över havet och antalet invånare är 20 211. Staden är främst befolkad av etniska Azerer (83,1%). Marneuli är hemstad till en av Kaukasus viktigaste Mutjahider och ett nytt universitet där lärarna utbildas för Georgiens 124 Azerbajdzjanska skolor. Källor
Марнеулі

Марнеулі (груз. მარნეული) — місто в мхаре Квемо-Картлі, Грузія; адміністративний центр муніципалітету Марнеулі. У місті мешкає більше 23 895 осіб (2022), головною етнічною групою є азербайджанці. Географія Марнеулі знаходиться на відстані 30 км на південь від Тбілісі, недалеко від кордонів з Азербайджаном і Вірменією на річці Алгеті, притоці Кури. Статус міста надано 1964 року. Клімат Помірно теплий степовий клімат. Помірно холодна зима і спекотне літо. Середньорічна температура становить 12 °C, у січні і 0 ° С, липня 23,9 °C. Абсолютний мінімум — 25 ° С, абсолютний максимум 40 °C. Опадів — 472 мм на рік. Історія Марнеулі - центр Марнеульського муніципалітету Грузії, до 1947 місто було відоме як Борчали, з 1947 по 1952 Сарвані (груз. სარვანი; азерб. Sarvan). 1 липня в 1625 році на північ від Марнеулі біля річки Алгеті на Марабдинському полі відбувся великий бій грузинських військ з перськими завойовниками, грузинською армією командував Гиоргия Саакадзе, грузини спочатку майже перемогли перську армію Іси-хана, але потім все ж були розбиті і перси увійшли в Тбілісі. 19 грудня в 1918 біля річки Храми (8 кілометрів на південь від районного центру) відбулась грузино - вірменська війна. А через 3 роки в 1921 році відбулася радянсько-грузинська війна, Марнеулі знову став центром військових дій - через нього в Тбілісі йшли частини радянської 11-ї армії. 8 серпня 2008 року під час збройного конфлікту в Південній Осетії російські літаки бомбардували аеродром міста, у результаті чого загинуло 3 особи та була зруйнована ЗПС аеродрому в Марнеулі. Населення За всесоюзного перепису населення 1989 року в Марнеулі проживало 27 557 чоловік. Згідно з офіційними даними уряду Грузії населення Марнеулі в 2006 становило 20,1 тис. осіб, з яких 83,1% азербайджанці. Економіка У місті діє кілька невеликих підприємств: консервний завод, сиромасло-завод, завод залізобетонних виробів і галантерейна фабрика. Є вузлова залізнична станція Марнеулі, розташована на лінії Тбілісі — Ванадзор. Також в Марнеулі є оптово-роздрібний базар. Церкви, храми Головна мечеть Марнеулі Мечеть Шаріфлі Монастир Церакві Мечеть (відкрилася в 2010 році в Іміром) Освіта У Марнеулі існує два університети один з яких ім. Гейдара Алієва відкрився в 2008. Тбіліський державний університет (філія) Грузино-азербайджанський гуманітарний університет ім. Гейдара Алієва Неурядові організації У місті діють наступні неурядові організації: Інститут розвитку громадянського суспільства в регіоні «Квемо-Картлі» «Культурний Центр Азербайджанців» «Гейр» «Молодіжний Центр» «Общинна радіо: Марнеулі» Телеканал Алгет. Релігійне товариство «Ахлі-Бейт» Примітки Посилання Марнеулі в БСЕ[недоступне посилання з липня 2019] Шаблон:Марнеулі
Staatliche Schota-Rustaweli-Universität

Die Staatliche Schota-Rustaweli-Universität (georgisch ბათუმის შოთა რუსთაველის სახელმწიფო უნივერსიტეტი) ist eine Universität in der südwestgeorgischen Stadt Batumi. Die Universität existiert in ihrer heutigen Form seit 1990 und ging aus dem Pädagogischen Institut Batumi hervor, das bereits 1945 gegründet wurde. Sie hat heute fünf Fakultäten, an denen zirka 5.000 Studenten studieren. Die Universität ist nach dem mittelalterlichen georgischen Poeten Schota Rustaweli benannt. Siehe auch Liste der Universitäten in Georgien Weblinks Offizielle Website (georgisch, englisch)
Батумский государственный университет имени Шота Руставели

Батумский государственный университет имени Шота Руставели (груз. შოთა რუსთაველის სახელმწიფო უნივერსიტეტი) — высшее учебное заведение Грузии. Расположен в Аджарии, в городе Батуми. Ректор — Тит Арошидзе (с 2025 г.). История Основан в 1935 году как Батумский учительский институт, в дальнейшем преобразован в Батумский государственный педагогический институт. С 1990 года носит современное название. Около 4,5 тыс. студентов (2010 г.). Около 250 преподавателей (2010 г.). Занимает здание бывшей Батумской мужской гимназии 1897 года постройки, в 1952 году был достроен 3-й этаж. В 1977 году был построен новый корпус университета на проспекте Руставели. Структура университета В структуру университета входят 8 факультетов: Факультет математики и компьютерных наук. Факультет социальных наук, бизнеса и права. Факультет гуманитарных наук. Факультет естественных наук. Медицинский факультет. Инженерно-технологический факультет. Педагогический факультет. Сельскохозяйственный факультет. Ссылки Сайт Батумского государственного университета им. Шота Руставели
Батумський державний університет імені Шота Руставелі

Батумський державний університет імені Шота Руставелі (груз. შოთა რუსთაველის სახელმწიფო უნივერსიტეტი) — державний вищий навчальний заклад у Грузії. Знаходиться у місті Батумі. Має в своєму складі такі підрозділи: Факультет гуманітарних наук Педагогічний факультет Факультет економіки Юридичний факультет Факультет соціальних та політичних наук Факультет медицини та природознавства Факультет фізико-математичних наук та комп'ютерних технологій Факультет інженерних технологій Факультет туризму Історія У 1923 році на території сучасної ЗШ № 2 був заснований перший педагогічний інститут у м. Батумі. Він функціонував до 1935 року, після чого його перемістили (вул. Ніношвілі, 35). На той час він складався з 4 факультетів: грузинської мови та літератури, фізико-математичного, історичного та природознавчого. У 1936 році був створений факультет фізичного виховання. Пізніше, у 1938 році почали вивчатися російська мова та література. З того часу заклад був названий іменем Шота Руставелі. У 1990 році педагогічний інститут отримав статус університету. Додатково були створені інші факультети: медицини, права та економіки. З 2006 по 2011 рік університет продовжував стрімко розвиватися, зокрема почалася співпраця з Батумським ботанічним садом. Факультет гуманітарних наук Факультет налічує 9 кафедр, зокрема: Кафедра грузинської філології Кафедра історії, археології та етнології Кафедра філософії Кафедра європеїстики Кафедра слов'янської філології Кафедра східної філології Педагогічний факультет Має наступні спеціалізації: Вчитель початкових класів Освітній менеджмент Курси підвищення кваліфікації Післядипломна освіта для педагогів Юридичний факультет Факультет входить до складу Європейської Асоціації Правових Факультетів. Також проводиться тісна співпраця з Грацьким університетом, Литовським державним університетом Ніколаса Ромеро, Київським юридичним університетом, Стамбульським університетом, Турецьким Єдіп́етським університетом, Тернопільським національним економічним університетом. Факультет соціальних та політичних наук Факультет спеціалізується у наступних напрямах: Психологія Клінічна психологія Міжнародні відносини Євроінтеграція Факультет фізико-математичних наук та комп'ютерних технологій Факультет проводить до- та післядипломні програми у таких дисциплінах: Фізика Фізика та астрономія Прикладна фізика Математика Фінансова математика Комп'ютерні обчислення Радіофізика Бізнес-інформатика Факультет технологій Факультет складається з трьох відділень: Факультет аграрних технологій Факультет екології Факультет інженерних технологій Посилання Офіційний сайт
Monestir d'Ubisi

El monestir d'Ubisi, també conegut com a monestir de Sant Jordi d'Ubisi (en georgià: უბისის მონასტერი), és un complex monàstic de l'Església ortodoxa de Geòrgia del segle ix situat a la regió d'Imerècia de Geòrgia, a la població d'Ubisi. Història Fundat per Grigol de Khandzta (759-861), inclou edificis del segle xii i és famós per les seves pintures de frescs romanes d'Orient del segle xiv. El fundador Grigol de Khandzta (en georgià: გრიგოლ ხანძთელი, Grigol Khandzteli, 759 - 5 d'octubre de 861) va ser una figura eclesiàstica georgiana prominent i fundador i líder de nombroses comunitats monàstiques. Nascut en una família aristocràtica de Kartli, Grigrol es va criar a la cort del príncep Narses d'Ibèria, l'esposa del qual era la tia paterna de Grigol. Va deixar la seva llar quan era jove i es va convertir en monjo de la regió de Klardjètia. El 1911 l'investigador d'art S. Gorgadze va deixar una descripció científica del monestir. En la seva opinió, la construcció del complex del monestir d'Ubisi es va fundar originàriament en el segle ix, quan l'alliberament de la dominació àrab a Geòrgia es va portar a terme a gran escala mitjançant la construcció de centres monàstics i educatius, liderats per la figura eclesiàstica de Grigol Khandzteli. Arquitectura El temple és del tipus de planta de saló. El nucli principal n'és l'edifici principal al centre de la tanca, amb els edificis del sud, oest i nord. Una inscripció indica que l'«edifici d'aquesta torre va ser construït per Simó Chkondideli el 1141, quan Demetri estava en possessió de mi». Pintures al fresc Al segle xiv i durant el mandat del rei Jordi V de Geòrgia, es va pintar el temple; en examinar les inscripcions, les pintures de la paret del mur indiquen que van ser realitzades per l'artista Daimyan, però l'acadèmic V. Beridze creu que el gran artista pintor únicament hi és anomenat i qui les va pintar realment va ser el seu deixeble Gerasime. Es poden trobar representacions de l'Anunciació, Diumenge de Rams, la Crucifixió, la Resurrecció, el Baptisme de Jesús i d'altres. Dels frescs es distingeixen el de «Sant Jordi» i «L'últim sopar». Referències