Степанцминда

Степанцминда (на грузински: სტეფანწმინდა, в превод Свети Степан/Стефан, в периода 1921 – 2007 г. е с името Казбеги (на грузински: ყაზბეგი) е селище от градски тип в областта Мцхети-Мтианети на Грузия, център на община Казбеги. География Степанцминда е климатичен и балнеологичен курорт в Грузия. Намира се на 165 км северно от Тбилиси и 43 км южно от Владикавказ, в централната част на Голям Кавказ, в подножието на планината Казбек, на надморска височина 1744 м, в горното течение на река Терек (на десния бряг), на Грузинския военен път, на 11 км южно на границата с Русия (Горни Ларс, Северна Осетия). Климат Районът около селището е много живописен. Върхът Голям Казбек на Страничния хребет се издига на 5033,8 м над долината на Терек и е покрит с вечен сняг, а по склоновете има долинни ледници. Растителността е представена от иглолистни и широколистни гори (ела, смърч, бор, бреза и др.). Климатът се характеризира с мека зима със стабилна снежна покривка (средна януарска температура -5 °C) и умерено топло лято (средна августовска температура 14 °C). Относителната влажност през лятото е 72%. Валежите са приблизително 800 мм годишно. Чистият и прозрачен въздух и големият брой слънчеви дни създават благоприятни условия за климатолечение при заболявания на дихателните пътища, както и за провеждане на профилактични мерки. Наред с климата, природните богатства на курорта са минералните води на изворите в местността Паншети, разположена на левия бряг на река Терек, на 2 км от Степанцминда. По химичен състав водите се класифицират като хлорно-хидрокарбонатни калциево-натриеви с минерализация 1,5 – 2,5 g/l и температура 15 °C. Дневният дебит на изворите е 190 хил. литра. Минералната вода се използва амбулаторно за питейно лечение на заболявания на храносмилателната система. Освен това на базата на изворите има завод за бутилиране на лечебна трапезна минерална вода (наречена „Казбеги“). История Първоначалното име се свързва с монаха Степан, който живеел в планината наблизо. Един ден той спасява селяните, като ги предупреждава за лавина. Жителите преместват домовете си на по-безопасно място и наримат новото селище Степанцминда. През 1774 г. владетел на областта става местният жител Казибег Чопикашвили. Неговият син Гавриил за особени заслуги към руската администрация е произведен в майор и получава дворянство, след което сменя фамилното си име и започва да се нарича с името на баща си – Казибег. Наследникът на благородното семейство, Александър Казбеги, става известен грузински писател. На негово име селището е преименувано през 1921 г. на Казбеги, а на него е кръстен и връх Казбек. По различно време, в допълнение към местните мохевци, в селото са живели грузинци, осетинци, ингуши, татари и руснаци. През 1991 г. в селото се състои среща между президента на Русия Борис Елцин, президента на Република Грузия Звиад Гамсахурдия и ръководителя на Северна Осетия Ахсарбек Галазов относно разрешаването на грузино-южноосетинския конфликт. Икономика От 90-те години на двадесети век селището е частично обезлюдено. Възраждането му започва в средата на първото десетилетие на двадесет и първи век. В Степанцминда има административни, културни, образователни и здравни заведения, туризъм (хотели), както и малки предприятия за преработка на селскостопанска продукция и бутилиране на минерални води. Повечето жители се занимават с туризъм. Оттук започва изкачването до връх Казбек. През 1971 г. е построена въжена линия, чиято долна станция е разположена до местния исторически музей. През 1988 г. линията е закрита. През 2012 г. край селището е направена площадка за парапланеристи. За туристите има и възможности за конна езда, колоездене, алпинизъм, рафтинг, мотокрос и ендуро. Забележителности В Степанцминда и в околностите му има: Къща музей „Александър Казбеги“ (сега Краеведски музей „Казбеги“) и гробът на писателя Александър Казбеги Църквата „Света Троица“ в Гергети 2 водопада Гвелети – голям и малък (на 7 километра на север) Дарялското дефиле и средновековната крепост Дариалисцихе Личности Родени Александър Казбеги (1848 – 1893), грузински писател и драматург Източници