NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Monasterio de Ubisi

El monasterio de Ubisi o también conocido como monasterio de San Jorge de Ubisi (en idioma georgiano : უბისის მონასტერი), es un complejo monástico de la Iglesia Ortodoxa de Georgia del siglo IX situado en la región de Imericia de Georgia en la población de Ubisi.​ Historia Fundado por Gregorio de Khandzta (759-861) incluye edificios del siglo XII y es famoso por sus pinturas de frescos bizantinas del siglo XIV.​ El fundador Gregorio de Khandzta (en georgiano : გრიგოლ ხანძთელი, Grigol Khandzteli) (759 - 5 de octubre de 861) fue una figura eclesiástica georgiana prominente y fundador y líder de numerosas comunidades monásticas.​ Nacido en una familia aristocrática en Kartli, Gregorio se crio en la corte del príncipe Nerse de Iberia, cuya esposa era la tía paterna de Gregorio. Dejó su hogar cuando era joven y se convirtió en monje en la región de Klarjeti. En 1911 el investigador de arte S. Gorgadze dejó su descripción científica del monasterio. En su opinión, la construcción del complejo del monasterio de Ubisi se fundó originalmente en el siglo IX, cuando la liberación de la dominación árabe en Georgia se llevó a cabo a gran escala mediante la construcción de centros monásticos y educativos, liderados por el escriba y la figura eclesiástica de Grigol Khandzteli. Arquitectura El templo es un tipo de planta de salón. Su núcleo principal es el edificio principal en el centro de la cerca, con los edificios del sur, oeste y norte. Una inscripción indica que el «edificio de esta torre fue construido por Simon Chkondideli en 1141, cuando Demetrio estaba en posición de mí». Frescos En el siglo XIV y durante el mandato del rey Jorge V de Georgia, se pintó el templo, al examinar las inscripciones, las pinturas de la pared del muro se encuentran que fueron realizadas por el artista Daimyan, pero el académico V. Beridze cree que el gran artista pintor únicamente está nombrado y el que las pintó realmente fue su propio discípulo Gerasime. Se pueden encontrar las representaciones de la Anunciación, Domingo de Ramos, la crucifixión, la resurrección, el bautismo y otros. De los frescos se distinguen el de «San Jorge» y «La última cena».​ Referencias
Monastère d'Oubissi

Le monastère Saint-Georges d'Oubissi (en géorgien : უბისის მონასტერი) est un monastère orthodoxe géorgien du IXe siècle situé en Iméréthie (Géorgie) dans le village d'Oubissa. Histoire Fondé par Grégoire de Khandzta (759 – 861) comporte des bâtiments du XIIe siècle et est célèbres pour ces fresques byzantines du XIVe siècle. Portail du monachisme Portail de la Géorgie Portail du christianisme orthodoxe Portail de l’architecture chrétienne
Bakuriani

Bakuriani (gruzínsky ბაკურიანი) je výletním místem v gruzínském kraji Samcche-Džavachetii. Leží v nadmořské výšce 1700 m na severním svahu Trialetského hřbetu v Malém Kavkazu. Je považováno za hlavní středisko zimních sportů v Gruzii, ale i v létě je oblíbeným turistickým místem. Přírodní poměry Město je obklopeno jehličnatými lesy, ve kterých dominuje jedle kavkazská. Leží v Bakuriánské sníženině tvořící kalderu. Půdu zde tvoří láva vulkánu Mušeri. Klima je relativně vlhké. Léto je dlouhé a teplé, zima studená. Od listopadu napadne až 64 cm sněhu. Průměrná roční teplota je 4,3 °C. V lednu je průměrná teplota -7,3 °C, v srpnu 15 °C. Průměrné roční srážky jsou 734 mm. Nejvyšší horou oblasti je Kochta (v překl. Krásná hora, 2255 m n. m.). Hospodářství Již počátkem 20. století se začínají v Bakuriani zřizovat hotely. Za sovětské éry přibyla sanatoria a zotavovny. Tyto budovy se po vyhlášení nezávislosti Gruzie 1991 privatizují a postupně modernizují. Novodobá horní vrstva Gruzínů si zde zřídila pompézní vily. V zimě je zde ubytováno kolem 2 000 návštěvníků. Zimní sezóna začíná v listopadu a končí v březnu. Obtížnost sjezdovek je ze svahu hory Kochta střední až lehká. Většina sjezdovek je vybavena vleky a sedačkovými lanovkami. Je zde i skokanský můstek. Kromě lyžování a snowboardu se zde provozuje i pronájem sněžných skútrů, jízdy kočárem s koňmi a jezdectví. Kolem Bakuriani probíhá ropovod Baku–Tbilisi–Ceyhan. Jelikož v oblasti je zvýšené riziko zemětřesení, je trasa ropovodu předmětem kritiky ochránců přírody. Doprava Roku 1901 propojily gruzínské železnice tento turistický cíl úzkokolejkou s asi 30 km vzdáleným lázeňským městem Bordžomi. Trať dlouhá 37 km o rozchodu 900 mm je vedena soutěskou řeky Gudžaretisckali (gruzínsky გუჯარეთისწყალი). Jedna cesta trvá asi 2,5 hodiny. Z Bakuriani vede horská silnice přes průsmyk Devíti pramenů (gruzínsky ცხრაწყაროს უღელტეხილი [Ckratskaris ugeltechili]) k jezeru Tabackuri a Achalkalaki. Botanická zahrada V roce 1910 založená botanická zahrada v Bakuriani má rozlohu 17 ha. Je zde na 1 200 druhů alpských rostlin z různých oblastí Kavkazu, na 300 rostlin z Asie a 66 různých kavkazských stromů. Od roku 1937 je botanická zahrada pod správou Gruzínské akademie věd. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Bakuriani) na německé Wikipedii, Bakuriani) na anglické Wikipedii a Bakuriani) na gruzínské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bakuriani na Wikimedia Commons Oficiální web Bakuriani (en, ge, ru)
Bakuriani

Bakuriani (georgisch ბაკურიანი) ist ein Ferienort in der georgischen Verwaltungsregion Samzche-Dschawachetien. Geografie Bakuriani liegt auf 1700 m ü. NN an der nördlichen Abdachung des Trialeti-Gebirgszugs im Kleinen Kaukasus. Der Ort gilt als Georgiens „Wintersport-Hauptstadt“. Im Sommer ist er bei Wanderern beliebt. Der Ort ist von Nadelwäldern umgeben, in denen die Kaukasus-Fichte dominiert. Er liegt in der Bakuriani-Senke, die eine sogenannte Caldera ist. Der Boden besteht aus der Lava des Mucheri-Vulkans. Das Klima ist relativ feucht. Die Sommer sind lang und warm, die Winter kalt. Ab November fallen bis zu 64 cm Schnee. Die durchschnittliche Jahrestemperatur beträgt 4,3 °C, im Januar beträgt sie −7,3 °C und im August 15 °C. Die jährliche Niederschlagsmenge beträgt 734 mm. Geschichte Ab dem Beginn des 20. Jahrhunderts wurden in Bakuriani Hotels errichtet, nachdem die Schmalspurbahn Bordschomi–Bakuriani 1902 ihren Betrieb aufnahm. Zu sowjetischen Zeiten kamen Sanatorien und Erholungsheime hinzu. Die Gebäude wurden nach der Unabhängigkeit Georgiens 1991 privatisiert und inzwischen modernisiert. Georgiens neue Oberschicht hat sich hier pompöse Villen errichtet. Wintersport und Wanderurlaub Im Ort befindet sich die Sprungschanze Sakartwelo. Im Winter beherbergt der Ort rund 2000 Feriengäste. Die weiße Saison beginnt im November und endet im März. Der Schwierigkeitsgrad der Pisten am Hausberg Kochta Gora (dt. „Schöner Berg“, 2255 m ü. NN) ist mittel bis leicht. Die Pisten verfügen zumeist über Schlepp- oder Sessellifte. Neben Ski- und Snowboardverleih werden im Ort auch Schneemobil-, Pferdekutschfahrten und Reiten angeboten. Auch im Sommer erfreut sich Bakuriani zunehmend als beliebtes Erholungs- und Wandergebiet. Sehenswürdigkeiten Der 1910 gegründete Botanische Garten von Bakuriani ist 17 ha groß. Er zeigt rund 1200 alpine Pflanzen aus verschiedenen Kaukasusregionen, etwa 300 Pflanzen aus Asien sowie 66 verschiedene kaukasische Bäume und exotische Pflanzen. Seit 1937 wird er von der Georgischen Akademie der Wissenschaften verwaltet. Wissenswert Oberhalb Bakurianis verläuft die Baku-Tiflis-Ceyhan-Pipeline. Weil der Ort zugleich in einer erdbebengefährdeten Region liegt, ist die Trasse bei Umweltschützern umstritten. Söhne und Töchter der Stadt Koba Zakadse (* 1934), Skispringer Kachaber Zakadse (* 1969), Skispringer Lewan Abramischwili (* 1970), Skirennläufer Surab Dschidschischwili (* 1973), Skirennläufer Nodar Kumaritaschwili (1988–2010), Rennrodler Dawit Minasiani (* 1992), Skispringer Giorgi Sogoiani (* 1997), Rennrodler Weblinks Offizielle Website Bakurianis (en, ge) Reisebericht aus Bakuriani
Bakuriani

Bakuriani (Georgian: ბაკურიანი) is a daba and a ski resort in the Borjomi district of Georgia. It is located on the northern slope of the Trialeti Range, at an elevation of 1,700 meters (5,576 feet) above sea level. Geography The region around Bakuriani is covered by coniferous forests (mainly made up of spruce). The resort lies 30 km (19 mi) from Borjomi and is located within the so-called Bakuriani Depression/caldera. The resort is connected with Borjomi by an electrified narrow-gauge railway. The present-day area of the town was built up by lava flows from the nearby Mukhera volcano. Winter sports Ski resort The ski area of the resort is split into two separate parts: Didveli and Kokhta/Kokhta-Mitarbi. Mount Kokhta provides a maximum skiable altitude of 2,269 metres (7,444 ft), whereas the highest lift in Didveli reaches 2,702 metres (8,865 ft). The first ski base was opened in 1932. From Bakuriani to Kokhtagori Mountain (1.3 km [0.81 mi]) and Tskhratskaro Pass (3.5 km [2.2 mi]) there are ski lifts, ski tramps. There is artificial snowfall on Didveli skiing routes. Bakuriani is a year-round resort area, with highly developed health tourism. Due to the high demand, the number of accommodation and catering facilities has been increasing. Sports competitions In March 2022, Bakuriani was the host city for slopestyle during the 2021–22 FIS Snowboard World Cup, taking place in Georgia for the first time. In 2023, the Georgian Ski Association organized there the 2023 FIS Freestyle Ski and Snowboarding World Championships. In the following years, the resort also hosted various FIS World Cup events in Mogul Skiing and Ski/Snowbard Cross specialities. Climate The climate of Bakuriani is transitional from humid maritime to relatively humid continental. (Köppen: Dfb) The winters are cold and experience significant snowfall while the summers are long and warm. Average annual temperature of the town is 4.3 °C (39.7 °F). The average temperature in January is −7.3 °C (18.9 °F) while the average August temperature is 15 °C (59 °F). The annual precipitation is 734 mm (28.9 in). The depth of snow from December to March is 64 cm (25.2 in). Bakuriani is also home to the Botanical Garden of the Georgian Academy of Sciences. Infrastructure The 37 km (23 mi) Borjomi-Bakuriani railway "Kukushka" uses 900 mm (2 ft 11+7⁄16 in) track gauge. A few km south of Bakuriani lies the trajectory of the Baku–Tbilisi–Ceyhan pipeline. People It was the home town of luger Nodar Kumaritashvili, who died during event training on the first day of the 2010 Winter Olympics in Vancouver, British Columbia, Canada. He lived in Bakuriani for much of his life, and the street he lived on was named in his honor after his death. Georgia's flag-bearing athlete at the opening ceremony, alpine skier Iason Abramashvili, also resides there; he thought of withdrawing, but ultimately decided to compete to honor Kumaritashvili's memory. Gallery See also List of ski areas and resorts in Asia List of ski areas and resorts in Europe Samtskhe-Javakheti Bakuriani K-115 References External links www.bakuriani.ge
Bakouriani

Bakouriani (en géorgien : ბაკურიანი, en français aussi Bakuriani) est une station de sports d'hiver de Géorgie. Domaine Skiable Altitude : 1641 m - 2702 m (Dénivelé 1061 m) Pistes Total : 29 km - Faciles : 2,3 km (9%) - Moyennes : 13,2 km (45%) - Difficiles : 13,5 km (46%) Evènements compétitions En février et mars 2023, la station accueille les championnats du monde de ski acrobatique. Cette compétition rassemble 7 disciplines et 700 athlètes de 42 nationalités différentes. Références Liens externes (ka) Site officiel (en) Site officiel (fr) https://www.skiresort.fr/ Portail des sports d’hiver Portail de la Géorgie
Bakuriani

Bakuriani (kartvéli írással: ბაკურიანი) városi jellegű település Grúzia Szamche-Dzsavaheti régiójában. A grúz fővárostól, Tbiliszitől 180 km-re nyugatra, Bordzsomitól 30 km-re található, 1700 m körüli tengerszint feletti magasságban. A település a Trialeti-hegység északi oldalán, a Borzsomi-völgyben helyezkedik el. Elsősorban télisport lehetőségeiről ismert népszerű grúz hegyi üdülőhely. Állandó lakossága 2014-ben 1879 fő volt. A település a Borzsomi–Bakiruani közigazgatási egység része. A települést Borzsomiból közúton és villamosított keskeny nyomtávú vasúton lehet megközelíteni. Afő gazdasági tevékenységet a turizmushoz kapcsolódó szolgáltatások jelentik, de a településen egy andezitbánya is működik. A település Borzsomival közösen pályázott a 2014-es téli olimpiai játékok rendezési jogára, de a pályázat sikertelen volt. Története Már a cári időszakban is kedvelt üdülőhely volt, a cári család gyakran üdült ott, erre a célra palotát is építettek, mely máig fennmaradt. II. Sándor cár 1871-ben ajándékozta a Borzsomi-völgyet testvérének, Mihail Nyikolajevics Romanov orosz nagyhercegnek. Ezt követően a település és a térség gyors fejlődének indult, a turistákat abban az időben a hegyvidéki táj mellett a közelben felszínre hozott ásványvíz is vonzotta. 1898-1901 között építették fel a Borzsomi-Bakiriani keskeny nyomtávú vasútvonalat, melyet a szovjet időszakban villamosítottak. 1902-1910 között magashegységi botanikus kertet építettek ki Alekszandr Fomin vezetésével, ez ma a Grúz Tudományos Akadémia botanikus kertje. A 20. század elején jelentek meg az első síelők is. A téli sportok az 1930-as évek közepén öltöttek tömeges méreteket, amikor 1935 januárjában síiskola nyílt Bakurianiban. A kezdeti időkben főként a Kaukázusi Ipari Főiskola (ma: Tbiliszi Műszaki Egyetem) diákjai járták a környékre síelni. Bakuriani az egyik legfőbb síközponttá vált a Szovjetunióban. 1950-ben nyílt meg az első, 45 m-es síugró sánc, majd ezt követte később egy második, 75 m-es sánc. 1951-ben kiránduló központ nyílt Bakurianiban. Napjainkban több sípálya és felvonó működik. A legmagasabb sípálya a 2200 m-es Mohta-hegyen van. Az utóbbi időben a nyári hegyi turizmus is fejlődött. Éghajlata Éghajlata átmenetet képez a párás tengeri és kontinentális mérsékelt éghajlat között. A tél hideg csapadékban dús. A terület többnyire szélmentes. Az évi átlaghőmérséklet 4,3 °C. Januárban –7,3 °C, augusztusbn 15 °C az átlaghőmérséklet. Az éves átlagos csapadékmennyiség 734 mm, a téli időszakban az átlagos hóvastagság 64 cm. Ismert emberek Bakurianiban élt a 2010-es téli olimpián, Vancouverben halálos balesetet szenvedett Nodar Kumaritasvili szánkóversenyző Külső hivatkozások Bakuriani hivatalos honlapja
Bakuriani

Bakuriani (gruz. ბაკურიანი) – narciarski kurort w Gruzji, położony niedaleko miejscowości Bordżomi. Miasto położone w górach (1700 m n.p.m.), leży nieopodal wulkanu – Mucheri. W Bakuriani znajduje się skocznia narciarska oraz ogród botaniczny. W Bakuriani mieszkał gruziński saneczkarz Nodar Kumaritaszwili, który zginął podczas Zimowych Igrzysk Olimpijskich 2010 w Vancouver. Bakuriani połączone jest wąskotorową linią kolejową z Bordżomi. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona miejscowości (wersja archiwalna) (gruz.)
Бакуриани

Бакуриа́ни (груз. ბაკურიანი) — посёлок городского типа в Боржомском муниципалитете Самцхе-Джавахетского края Грузии. Население — 1879 человек (2014). Описание Посёлок связан с Боржоми автомобильной и узкоколейной железной дорогой. Горнолыжный курорт, расположенный на высоте около 1700 м над уровнем моря на северном склоне Триалетского хребта. Вместе с Боржоми претендовал на проведение зимних Олимпийских игр 2014 года, но грузинская заявка не попала в итоговую тройку претендентов. Посёлок также знаменит своими минеральными источниками и ботаническим садом Грузинской Академии наук. Рядом с Бакуриани находится месторождение андезита, вокруг которого вырос посёлок Бакурианский Андезит. Горнолыжный курорт Бакуриани — зимний курорт, расположен в 180 км западнее Тбилиси в Боржомском ущелье, в окружении Кавказского горного хребта. История С вершин бакурианских гор берут начало Боржомские источники. До скважин и разливочных предприятий от поселка — 30 минут езды. Здесь развит как зимний, так и летний туризм. В советские годы Бакуриани был самым популярным курортом среди местного населения, так же являлся традиционным местом проведения соревнований по зимним видам спорта: слалом, бобслей, биатлон и прыжки с трамплина. Это место было излюбленным местом отдыха русской царской семьи и здесь до сих пор сохранился царский дворец. Климат Зима холодная, но не суровая (-6-7 °C) и, как правило, солнечная, снегообильная. Погода, в основном, безветренная. Высокая продолжительность солнечных дней. Средняя высота снежного покрова — 64 см. Курорт В Бакуриани множество горнолыжных трасс. Для начинающих имеется трасса с протяжённостью бугельного подъёмника 300 м, уклон горы 10-12 градусов. Двухступенчатая трасса «Кохта — 1» общая протяжность 1500 м. Верхние, 400 м довольно сложные и достигают уклона в 52 градуса. Неопытным лыжникам рекомендуют «Плато». «Кохта — 2» — также двухступенчатая трасса общей протяженностью 3000 м. Крутые спуски сменяются более лёгкими пологими. Несколько трасс сертифицированы. В настоящее время на курорте продолжаются строительные работы, ожидается открытие новых подъёмников и трасс. Среди любителей бега на лыжах большой популярностью пользуется подъем на лыжах на перевал Цхрацкаро (13 км от Бакуриани) на высоту 2454 м. С 19 февраля по 5 марта 2023 года в Бакуриани проходил чемпионат мира по фристайлу и сноуборду. Транспорт «Бакуриани» — конечная станция узкоколейной железной дороги Боржоми — Бакуриани. См. также Бахмаро Гудаури Местиа Тетнульд Примечания Ссылки Бакуриани
Bakuriani

Bakuriani (georgiska: ბაკურიანი) är en daba (stadsliknande ort) och vintersportort i Georgien med 1 879 invånare (år 2014). Orten ligger på 1 700 meters höjd. Bakuriani var också hemstad för rodelåkaren Nodar Kumaritasjvilis, som dog under ett träningsåk på Olympiska vinterspelen 2010. Gatan som Kumaritasjvili bodde på under stora delar av sitt liv har senare döpts om till hans ära. Externa länkar www.bakuriani.ge Hotels in Bakuriani, Georgia
Бакуріані

Бакуріа́ні (груз. ბაკურიანი) — містечко, даба в Боржомському муніципалітеті, мхаре Самцхе-Джавахеті, Грузія. Географія Місто розташоване на північному схилі Тріалетського хребта, неподалік від Боржомської ущелини, на висоті 1700 м; оточене горами, альпійськими луками і густими сосновими лісами. Відстань до Боржомі — 29 км, до Тбілісі — близько 190 км. Транспорт До містечка прокладено вузькоколійну залізницю із міста Боржомі. Курорт Бакуріані є найстарішим курортом на Кавказі. Нині місто є гірськолижним, кліматичним та бальнеотерапевтичним курортом Грузії, У 1970-80-ті роки місто було базою підготовки олімпійської збірної СРСР. На початку 1990-х курорт тимчасово припинив свою діяльність. Бакуріані змагалося за право провести Зимові олімпійські ігри 2014 року. Нині у Бакуріані є кілька десятків лижних трас загальною протяжністю 29,1 км. Найбільш відомі «Кохта-1», «Кохта-2» та траси гори Дідвелі. Діє вісім підйомників, з яких чотири — дитячі бугельні дороги, та фунікулер. Українці в Бакуріані У 1853 році в Бакуріані організовано переселили 80 сімей з Полтавщини та Чернігівщини. Станом на 2017 рік більшість українських переселенців сильно асимілювалися із грузинами. Вони практично нічого спільного, крім прізвища і пам'яті про своїх предків, із сучасними українцями не мають. Вони не володіють українською мовою. Див. також Бакуріані (кладовище) Примітки
Vaqiri

Vaqiri (Georgian: ვაქირი, also transcribed Vakiri) is a village in Georgia, in the region of Kakheti, Signagi Municipality. The village lies on the northeastern foothills of the Gombori Range, approximately 9 km from Sighnaghi at an elevation of 420 m. At the 2014 census its population was 1,950, almost entirely ethnic Georgian. History In 1772, the Baltic German naturalist Johann Anton Güldenstädt, conducting fieldwork in the eastern Caucasus for the Russian Academy of Sciences, carried out research in the village. Landmarks The village contains several medieval Georgian architectural monuments. The most prominent is a three-nave basilica of John the Baptist, representing early medieval Georgian church architecture. Two further churches are dedicated to the Transfiguration, one early medieval and one dating to the 18th century. A 19th-century church and a cemetery chapel of Saint George are also present. The 17th-century Kochiaan fortress-tower stands in the village center, and the Khatiashvili house dates to 1900. The village is home to house-museums of the Georgian writer Ilo Mosashvili and the physician Alexander Gzirishvili. See also Kakheti Gombori Range References
Vakiri

Vakiri (en georgiano: ვაქირი) es un pueblo en el sureste de Georgia, ubicada en el centro de la región de Kajetia y parte del municipio de Signagi. Geografía Vakiri se encuentra en el valle del Alazani, a 9 km de Signagi. Demografía La evolución demográfica de Vakiri entre 2002 y 2014 fue la siguiente:Según el censo de 2014, los georgianos constituían el 99,6% de la población.​ Referencias
Вакири

Вакири (груз. ვაქირი) — село в Грузии, в муниципалитете Сигнахи края Кахетия. Расположено на высоте 420 метров, в 9 км от города Сигнахи. По данным переписи 2014 года в селе 1950 жителей. Достопримечательности Базилика Святого Иоанна Крестителя (VI—VII век). Мемориальный музеи Васо Годзиашвили Известные жители В 1772 году родился Иване Хелашвили (Иона) — иеромонах, грузинский церковный писатель и общественный деятель. 14 (27) ноября 1905 года родился Васо Годзиашвили (1905—1976) — советский грузинский актёр театра и кино. Народный артист СССР. Примечания Ссылки Вакири // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907.
Hochzeitspalast Tiflis

Der Hochzeitspalast (auch Ritualspalast genannt) in Tiflis in Georgien ist ein ehemaliger Veranstaltungsort für Hochzeiten während der Georgischen Sozialistischen Sowjetrepublik. Er wurde 1984 bis 1985 nach Plänen des Architekten Wiktor Dschorbenadse mit Wascha Orbeladse errichtet. Er befindet sich auf einem Hügel südöstlich der Altstadt am linken Ufer der Kura. Das Gebäude gilt aufgrund seiner expressiven Formgebung als eines der bedeutendsten Bauwerke der sowjetischen postmodernen Architektur. 2002 wurde das Gebäude privatisiert und war bis zu seinem Tode 2008 die Privatresidenz des georgischen Unternehmers Badri Patarkazischwili. Seit 2013 wird das Gebäude an ein privates Veranstaltungsunternehmen vermietet und kann seitdem für private Veranstaltungen gemietet werden. Weblinks Hochzeitspalast Tiflis in der Datenbank Architectuul Tbilisi Modernism in Strelka Mag
Wedding Palace (Tbilisi)

The Wedding Palace or Palace of Rituals (Georgian: რიტუალების სასახლე) is a building in Tbilisi designed by architects Victor Djorbenadze and Vazha Orbeladze. It was built in 1984 as a wedding venue. History The building, drawing on influences as diverse as 1920s expressionism and medieval Georgian church architecture, met with mixed critical reviews. Visiting celebrities were often invited to the Wedding Palace - Margaret Thatcher was treated to a Georgian dance performance during her 1987 visit, and Deep Purple frontman Ian Gillan renewed his vows with wife Bron while touring in 1990. In 2002 it was purchased by the oligarch Badri Patarkatsishvili for use as his personal residence. In 2013, the Wedding Palace was leased to a private events company and currently hosts weddings, fundraisers, and corporate functions. References