NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kathedrale Bagrati

Die Kathedrale Bagrati (georgisch ბაგრატის ტაძარი Bagratis tadzari) ist eine georgisch-orthodoxe Kathedrale aus dem 11. Jahrhundert in der georgischen Stadt Kutaissi. Von 1994 bis 2017 war sie Teil der UNESCO-Welterbestätte Kathedrale Bagrati und Kloster Gelati. Beschreibung Die Kathedrale befindet sich auf dem Hügel Ukimerioni über dem Fluss Rioni. Bei Ausgrabungen anlässlich der Rekonstruktion 2003 wurden unter der Kirche Überreste prähistorischen Gebäude sowie Fundamente mehrerer nur wenig kleinerer Vorgängerbauten gefunden. Eine Basilika aus dem 6. Jahrhundert wurde vermutlich von den Persern zerstört und wurde im 7./8. Jahrhundert größer wieder aufgebaut. Die dem Entschlafen der Heiligen Mutter Gottes gewidmete Kathedrale wurde am Anfang des 11. Jahrhunderts unter der Herrschaft des Königs Bagrat III. (reg. 978–1014) erbaut, nach dem sie heute benannt ist. Auf der Nordwand befindet sich eine Inschrift, die über die Fertigstellung der Kirche im Jahre 1003 berichtet. Die Kirche wurde 1692 von den Osmanen, die das Königreich Imeretien überfallen hatten, verwüstet und gesprengt, wobei die Kuppel und die Decken einstürzten. Die schwer beschädigte Kirche wurde zunächst nicht wiederaufgebaut. Im Jahr 1952 begannen die Restaurierungsarbeiten. Die Dreikonchenanlage mit einer großen zentralen Kuppel orientiert sich an 973 unter David III. Magistros fertiggestellten Klosterkirche in Öşk Vank (Oschki). Die drei halbrunden Apsiden sind hinter einer geraden Ostwand verborgen, dreieckige Nischen an der Außenseite zeigen die Lage der Apsiden an. Ein von vier freistehenden Pfeilern getragener Tambour erhöht die Kuppel. 1994 wurde die Kathedrale gemeinsam mit dem Kloster Gelati auf die Liste des UNESCO-Weltkulturerbes eingetragen. 2001 wurde die Kirche der Georgischen Orthodoxen Apostelkirche übergeben. Entgegen der Empfehlung des ICOMOS wurde die Kirche in ihrer ursprünglichen Form rekonstruiert und 2012 fertiggestellt. Die UNESCO setzte die Kathedrale daraufhin noch während der Bauphase auf die Liste des gefährdeten Welterbes und strich sie 2017 aus der Welterbestätte, in der nun nur noch das Kloster Gelati verbleibt. Bildergalerie Literatur Edith Neubauer: Altgeorgische Baukunst. Felsenstädte Kirchen Höhlenklöster. Koehler & Amelang, Leipzig 1976, S. 116–119 Weblinks Eintrag auf der Website des Welterbezentrums der UNESCO (englisch und französisch). Einzelnachweise
Catedral de Bagrati

La catedral de la Dormición o la catedral de Kutaisi, más conocida normalmente como la catedral de Bagrati (en georgiano: ბაგრატი; ბაგრატის ტაძარი, o Bagratis tadzari) es una catedral del siglo XI en la ciudad de Kutaisi, la región de Imereti, Georgia, incluida por la Unesco en la lista del Patrimonio de la Humanidad en 1994, junto con el monasterio de Gelati como una misma entidad. El 29 de julio, en la reunión del Comité de Patrimonio de la Humanidad de 2010, esta, junto al monasterio, fueron incluidas en la lista de Patrimonio de la Humanidad en peligro, expresando el Comité sus serias dudas sobre las intervenciones irreversibles realizadas como parte de un proyecto de reconstrucción. Sin embargo, en 2017 se la despojó de su estatus de Patrimonio de la Humanidad.​ La catedral, ahora en ruinas, ha sido considerada una obra maestra de la arquitectura medieval georgiana. Un monumentos distintivo en el escenario de Kutaisi central, la catedral descansa sobre la cima de la colina Uk’imerioni. Fue construida en los primeros años del siglo XI, durante el reinado de Bagrat III de Georgia debido a lo cual se la llama la catedral «Bagrati», esto es, la catedral de Bagrat. Una inscripción en la pared norte revela que el suelo se estableció en el año «chronicon 223», esto es, 1003. En 1692, fue devastada en una explosión por las tropas otomanas, que habían invadido el Reino de Imereti. El incidente causó que la cúpula y el techo se derrumbaran dejando a la catedral en su estado actual. Las obras de conservación y restauración, así como los estudios arqueológicos, que comenzaron en 1952, todavía están llevándose a cabo. En 2001, la catedral fue devuelta a la iglesia ortodoxa georgiana. Ahora tiene un uso limitado para servicios religiosos, pero atrae a muchos peregrinos y turistas. También frecuentemente es usado como un símbolo de la total ciudad de Kutaisi, siendo una de sus principales atracciones turísticas. Enterramientos Jorge I de Georgia Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Catedral de Bagrati.
Cathédrale de Bagrati

La cathédrale de Bagrati (en géorgien : ბაგრატის ტაძარი, Bagratis tadzari) est une cathédrale construite au XIe siècle dans la ville de Kutaisi (région d'Iméréthie), en Géorgie. Restée longtemps en ruines, c'est un chef-d'œuvre de l'architecture médiévale géorgienne. Située sur la colline Uk'imerioni, elle est construite au début du XIe siècle pendant le règne du roi Bagrat III, d'où son nom, signifiant « la cathédrale de Bagrat ». Une inscription sur le mur septentrional révèle que le plancher fut installé en « chronicon 223 », donc 1003 au calendrier julien. Elle est dévastée par les bombes des troupes ottomanes en 1692 lors de leur invasion du royaume d'Iméréthie. Cette attaque cause l'effondrement de la coupole et du toit, laissant ainsi la cathédrale en ruine, état dans lequel elle était visible jusqu'aux années 2010. Les travaux de conservation et de restauration ainsi que des études archéologiques sont en cours depuis 1952. Elle est ajoutée à la liste du patrimoine mondial de l'UNESCO en 1994, conjointement avec le monastère de Ghélati, et en 2001 elle est rendue à l'Église orthodoxe apostolique de Géorgie. Les cérémonies religieuses y sont célébrées de manière limitée, mais elle attire beaucoup de pèlerins et de touristes et est souvent utilisée comme symbole de la ville de Kutaisi. Placée en 2010 par l'UNESCO sur la liste du patrimoine mondial en péril, la cathédrale fait l'objet de travaux de reconstruction en béton lancés à l'initiative du président géorgien Mikheil Saakachvili. Faisant peser la menace d'une exclusion de la liste du patrimoine mondial, ces travaux sont arrêtés temporairement en juin 2012, sur ordre du patriarche. Toutefois la reconstruction est menée à son terme dans les années qui suivent, aboutissant à l'exclusion de la cathédrale de la liste du patrimoine mondial en juillet 2017, le comité de l'UNESCO jugeant que le "projet de reconstruction a porté atteinte à son intégrité et son authenticité". Galerie d'images Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Bagrati Cathedral » (voir la liste des auteurs). Portail de l’architecture chrétienne Portail du patrimoine mondial Portail de la Géorgie Portail du christianisme orthodoxe
Katedrala Bagrati

Katedrala Bagrati (gruzijski: ბაგრატის ტაძარი, Bagratis tadzari, što znači "Katedrala smrti Bogorodice") je katedrala iz 11. stoljeća u gruzijskom gradu Kutaisi. Katedrala je danas ruina, ali se još uvijek smatra remek-djelom srednjovjekovne iberijske arhitekture, zbog čega je, zajedno s obližnjim samostanom Gelati, upisana na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 1994. godine. Katedrala se nalazi na vrhu brda Uk’imerioni koji dominira središtem grada. Izgrađena je za vrijeme vladavine Bagrata III. (975. – 1014.), osnivača Bagratijske dinastije, oko 1003. godine (prema natpisu na sjevernom zidu), po kojemu je dobila ime. Ona ima tlocrt upisanog križa čiji krakovi završavaju polukružnim apsidama, osim zapadnog na kojemu je portal ukrašen kvadratičnim trijemom s arkadama. Na sjecištu krakova imala je skladnu i vitku kupolu na visokom tamburu. Nedaleko od crkve, na sjeverozapadnom kutu kompleksa, u 11. stoljeću, za vladavine Davida Graditelja (1073. – 1125.), ujedinitelja Gruzije, je podignut i trokatni kampanil (odvojeni zvonik), za koji se vjeruje da je bio i biskupska rezidencija. Crkva je dugo služila kao vjersko središte gruzijskog kraljevstva, ali i simbol ujedinjenja Gruzijaca. God. 1691. uništena je u eksploziji kada su Osmanlije izvršile invaziju na gruzijsko Kraljevstvo Imereti. Od tada je katedrala bez kupole i svoda. Njezini raskošno ukrašeni kapiteli, te dijelovi stupova i svodova su razasuti po njezinoj unutrašnjosti. Njezina obnova je otpočela još 1952. godine, ali još uvijek traje i bilo je zamjerki na nedoslijednost izvornoj arhitekturi. Od 2001. godine, katedrala je vraćena gruzijskoj Crkvi i u njoj se povremeno održavaju vjerske službe, no poznatija je kao velika turistička atrakcija. Zbog nepridržavanja izvornog oblika Gospine katedrale pri njezinoj obnovi, UNESCO ju je smjestio na popis ugroženih mjesta svjetske baštine i razmatra njezino uklanjanje s popisa svjetske batine Povezani članci Mcheta Izvori Vanjske poveznice Bagrati katedrala (rus.) Posjećeno 13. ožujka 2011. Ostali projekti
Cattedrale di Bagrati

La cattedrale di Bagrati (in georgiano ბაგრატი; ბაგრატის ტაძარი?, Bagratis tadzari) è una cattedrale dell'XI secolo che si trova nella città di Kutaisi, capoluogo della regione di Imereti, in Georgia. La cattedrale, da molte parti riconosciuta come un capolavoro dell'architettura medievale georgiana, è stata recentemente ricostruita, dopo essere rimasta per secoli in rovina. Storia Una delle principali attrazioni turistiche della città di Kutaisi, tanto da esserne uno dei simboli, l'edificio si trova sulla cima della collina di Uk'imerioni. La cattedrale venne costruita nei primi anni dell'XI secolo, durante il regno di Bagrat III che le diede il proprio nome. Un'iscrizione sul muro settentrionale rivela che il pavimento venne posato nel "chronicon 223", cioè nel 1003. Nel 1692 venne devastata da un'esplosione causata dalle truppe ottomane, che avevano invaso il Regno di Imereti. A causa di questo episodio, la cupola e il tetto crollarono, lasciando la cattedrale in rovina. Restauri Nel 1952 iniziarono i lavori di restauro e gli studi archeologici. Nel 1994 la cattedrale di Bagrati, insieme al monastero di Gelati, venne inserita nell'elenco dei patrimoni dell'umanità dell'UNESCO, come parte del patrimonio "Cattedrale di Bagrati e Monastero di Gelati". Nel 2001, dopo i decenni di dominazione sovietica, venne restituita alla Chiesa ortodossa e apostolica georgiana. Essa viene utilizzata limitatamente per i servizi del culto religioso, ma è una grande attrattiva sia per i turisti che per i pellegrini. I lavori di restauro si sono conclusi nel 2012, attraverso un intervento che ha riproposto le volumetrie originarie dell'edificio con materiali moderni, volutamente diversi sul piano figurativo. Questo intervento, giudicato invasivo e dannoso per l'autenticità del sito, ha portato l'UNESCO a inserire la cattedrale di Bagrati nella lista dei patrimoni dell'umanità in pericolo nel 2010 e poi a cancellarla dalla lista dei patrimoni dell'umanità nel 2017; il monastero di Gelati è invece rimasto iscritto. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale di Bagrati Collegamenti esterni (EN) Cattedrale di Bagrati, su Structurae. (EN) Galleria fotografica della Cattedrale, su kutaisi.com.ge (archiviato dall'url originale il 28 settembre 2007). (EN) Bagrati Cathedral and Gelati Monastery (pagina del patromonio prima che venisse rimossa la cattedrale), su whc.unesco.org. URL consultato il 6 giugno 2020 (archiviato dall'url originale il 19 gennaio 2017).
Bagratikathedraal

De Bagratikathedraal (Georgisch: ბაგრატი; ბაგრატის ტაძარი; Bagrati; Bagratis tadzari) is een 11e eeuwde kathedraal in de Georgische stad Koetaisi. De Bagratikathedraal werd gebouwd in de eerste jaren van de 11e eeuw op de Oekimerioni-heuvel, in opdracht van koning Bagrat III en werd naar hem vernoemd. Eind 17e eeuw werd de kathedraal verwoest door Ottomaanse troepen, die het koninkrijk Imeretië binnen waren gevallen. In 1952 werd begonnen met het restaureren en conserveren van de ruïnes. In 1994 werd de kathedraal samen met het 10 kilometer naar het oosten gelegen Gelatiklooster door UNESCO vermeld op de werelderfgoedlijst. Nadat de Georgisch-Orthodoxe Kerk in 2001 eigenaar werd is de kathedraal grootscheeps vernieuwd. Erfgoeddeskundigen zijn kritisch over de wijze waarop dit is aangepakt. Daarom werd de kerk in 2010 door UNESCO op haar lijst van bedreigde monumenten geplaatst. In 2012 vond de oplevering van de herbouwde kathedraal plaats. In 2017 werd de kathedraal tijdens de 41e sessie van de Commissie voor het Werelderfgoed geschrapt van de Werelderfgoedlijst omdat de grote reconstructie volgens de Unesco schadelijk was voor haar integriteit en authenticiteit. Het Gelatiklooster bleef wel op de lijst staan. Veel pelgrims en toeristen bezoeken het gebouw en er worden af en toe erediensten gehouden. Afbeeldingen
Catedral de Bagrati

A Catedral de Bagrati (ou Catedral de Cutáissi) é uma catedral em ruinas na colina de Uk’imerioni, em Cutáissi, Geórgia. História A Catedral de Bagrati começou a ser construída no fim do século X e foi completada no início do XI, logo a seguir à unificação da Geórgia por Pancrácio III. Foi destruída em parte pelos Turcos em 1691, mas as suas ruínas permanecem no centro de Cutáissi. Foi declarada Património da Humanidade pela Unesco em 1994. Referências
Catedrala Bagrati

Catedrala Adormirii sau Catedrala Kutaisi, mai cunoscută sub numele Catedrala Bagrati (în georgiană ბაგრატი; ბაგრატის ტაძარი, sau Bagratis tadzari) este o catedrală din secolul al XI-lea, situată în orașul Kutaisi, regiunea Imereti din Georgia. O capodoperă a arhitecturii medievale georgiene, catedrala a suferit pagube importante de-a lungul secolelor și a fost reconstruită în starea sa actuală printr-un proces treptat, începând din anii 1950, lucrările majore de conservare încheindu-se în 2012. Un punct de reper distinct în peisajul central al Kutaisi, catedrala este localizată pe dealul Ukimerioni. Istoria Catedrala Bagrati a fost construită în primii ani ai secolului al XI-lea, în timpul domniei regelui Bagrat al III-lea, datorită căruia a fost numită „Bagrati“, adică, catedrala lui Bagrat. O inscripție de pe peretele de nord arată că podeaua a fost construită în 1003. În 1692, a fost distrusă, în urma unei explozii, de către trupele otomane care au invadat Regatul Imereti. Incidentul a provocat prăbușirea cupolei și a plafonului. Restaurarea și conservarea, precum și studii arheologice la Catedrala au început în anii 1950, sub conducerea unui arhitect georgian Vakhtang Tsintsadze. Lucrările de restaurare conduse de Tsintsadze au fost împărțite în șase etape și au continuat timp de mai multe decenii, până în 1994. În același an, Catedrala Bagrati, împreună cu Mănăstirea Gelati, a fost inclusă pe lista Patrimoniului Mondial ocrotit de UNESCO. În anul 2001, dreptul de proprietate al catedralei a fost transferat de la statul georgian la Biserica Ortodoxă Georgiană. În prezent serviciile religioase sunt limitate, dar biserica atrage mulți pelerini și turiști. De asemenea, este frecvent folosită ca un simbol al orașului Kutaisi, fiind unul dintre principalele sale obiective turistice. Starea actuală și probleme de conservare În 2010, sub conducerea arhitectului italian Andrea Bruno, Georgia a început lucrările de reconstrucție care vizează revenirea Catedrala Bagrati la starea inițială ca un spațiu religios. În iulie 2010, UNESCO a adăugat catedrala Bagrati pe lista de sit-uri ale patrimoniului mondial aflate în pericol, în parte din cauza reconstrucției continue, despre care exista temerea că ar afecta integritatea structurală și autenticitatea sit-ului. Chiar înainte ca lucrările de reconstrucție să înceapă, în anul 2008 ICOMOS a fost preocupat de starea de deteriorare a catedralei, dar a apreciat că orice eforturi de conservare realizate de guvern nu ar trebui să includă un tip de reconstrucție, care ar afecta valoarea istorică a sitului. În 2011 UNESCO a cerut autorităților guvernamentale din Georgia să dezvolte o strategie de reabilitare care ar duce la revenirea unora dintre modificările aduse sitului în ultimii ani, dar a recunoscut că aceste modificări pot fi „aproape ireversibile“. În 2013, arhitectul Andrea Bruno a primit o medalie de aur din partea statului georgian pentru rolul său în reconstrucția catedralei Bagrati și a fost recunoscut ulterior pentru acest proiect Premiul Internațional Domus pentru restaurare și conservare al Universității din Ferrara. Galerie Listă de referințe
Храм Баграта

Храм Багра́та — храм, возведённый в Кутаиси в правление Баграта III как главный собор объединённого Грузинского царства и освящённый в честь Успения Богородицы в 1003 году. Величественный по размерам и пропорциям храм стал принципиально новым словом в истории закавказского зодчества, был пышно украшен резьбой и мозаиками и играл исключительную роль в средневековой истории Грузии. В частности, именно здесь был коронован Давид IV Строитель. Во время нападения турок в 1691 году взрыв пороха разрушил кровлю и купол собора, впоследствии не восстанавливавшегося. В 1770 году артиллерия русского генерала Тотлебена уничтожила Кутаисскую крепость и всю восточную часть храма Баграта. В 1994 году храм Баграта был внесён ЮНЕСКО в число объектов Всемирного наследия, в 2001 году передан Грузинской православной церкви, которая периодически проводила в руинах богослужения. Восстановление После переизбрания на второй президентский срок Михаил Саакашвили на церемонии инаугурации пообещал воссоздать храм «в первоначальном виде». В ответ на критику со стороны искусствоведов и реставраторов президент заявил: «По этому вопросу я не изменю своего мнения. Баграти должен быть восстановлен и должен вновь предстать перед Грузией во всём своём великолепии». В июле 2010 года ЮНЕСКО потребовало прекращения строительства на территории памятника и внесло его в Список всемирного наследия, находящегося под угрозой, но несмотря на это работы по реконструкции храма продолжились. Планировалось, что восстановление собора будет завершено осенью 2012 года. 17 июня 2012 года католикос-патриарх всея Грузии Илия II призвал прекратить ведущиеся работы и согласовать все детали восстановления со специалистами из ЮНЕСКО. 17 августа 2012 года на куполе храма Баграта установлен двухметровый бронзовый крест весом в 300 кг. Крест изготовлен по эскизу архитектора Вано Гремелашвили. Крест будет виден со всех точек Кутаиси. Присутствовавший на церемонии президент Михаил Саакашвили заявил, что восстановление храма была мечтой грузинского народа, а сам храм является символом единой Грузии. В 2017 году ЮНЕСКО удалила собор Баграти из списка объектов Всемирного наследия, так как его реконструкция нанесла ущерб целостности и подлинности. Это решение сохраняет статус всемирного наследия у монастыря Гелати. Примечания
Bagratijeva stolnica

Stolnica Marijinega vnebovzetja ali Kataisijska stolnica, bolj znana kot Bagratijeva stolnica (gruzijsko: ბაგრატი; ბაგრატის ტაძარი, ali Bagratis tadzari), je stolnica iz 11. stoletja v mestu Kutaisi, v regiji Imereti v Gruziji. Mojstrovina srednjeveške gruzijske arhitekture je skozi stoletja utrpela velike poškodbe in je bila postopno rekonstruirana do današnjega stanja s postopkom, ki se je začel v 1950-ih, glavna konservatorska dela pa so bila zaključena leta 2012. Stolnica stoji na griču Ukimerioni. Zgodovina Bagratijeva stolnica je bila zgrajena v zgodnjih letih 11. stoletja, v času kralja Bagrata III. Gruzijskega in se po njem tudi imenuje. Napis na severni steni razkriva, da je bila tla položena v chronicon 223, to je 1003. Leta 1692 so jo v eksploziji opustošile osmanske čete, ki so napadle kraljestvo Imereti. Zaradi incidenta sta se kupola in strop zrušila. Konservatorsko-restavratorska dela in arheološke študije na stolnici so se začele v 1950-ih pod vodstvom gruzijskega arhitekta Vahtanta Cincadzeja. Restavratorska dela so bila razdeljena na šest stopenj in so se nadaljevala več desetletij do leta 1994 . Istega leta 1994 je bila stolnica Bagrati skupaj s samostanom Gelati vključena na seznam Unescove svetovne dediščine kot enotna entiteta. Leta 2001 je lastništvo stolnice prešlo iz gruzijske države na Gruzinsko pravoslavno cerkev. Trenutno je omejena raba za verske storitve, vendar pritegne veliko romarjev in turistov. Pogosto se uporablja tudi kot simbol mesta Kutaisi, saj je ena njegovih glavnih turističnih znamenitosti. Vprašanja glede stanja in ohranjanja Leta 2010 so se pod vodstvom italijanskega arhitekta Andrea Bruna začela rekonstrukcijska dela, katerih namen je bil vrniti Bagratijevo stolnico v prvotno stanje kot religiozni prostor. Julija 2010 je UNESCO Bagratijevo stolnico dodal na seznam ogroženih krajev svetovne dediščine, delno zaradi nenehne obnove, za katero se je bal, da bo vplivala na strukturno celovitost in avtentičnost lokacije . Leta 2008 je bil ICOMOS zaskrbljen zaradi poslabšanega stanja stolnice, vendar je pohvalil, da kakršna koli prizadevanja vlade za ohranjanje ne bi smela vključevati vrste obnove, ki bi vplivala na zgodovinsko vrednost območja . Leta 2011 je UNESCO pozval gruzijske vladne organe, naj razvijejo strategijo sanacije, ki bi razveljavila nekatere spremembe, ki so bile narejene na kraju, vendar je priznal, da so te spremembe morda »skoraj nepopravljive« . Leta 2013 je arhitekt Andrea Bruno za vlogo v rekonstrukciji stolnice prejel gruzijsko državno medaljo in dobil pozneje priznanje za ta projekt z Mednarodno nagrado za restavriranje in konzervacijo Univerze v Ferrara Domusu. Unesco je leta 2017 odstranil Bagratijevo stolnico s seznama svetovne dediščine, saj je večja rekonstrukcija škodovala njeni celovitosti in pristnosti. Galerija Sklici Zunanje povezave Bagrati katedrala
Храм Баграта

Багратов храм у Кутаисију је подигнут за време владавине Баграта III као главна катедрала Уједињеног Краљевства Грузије и освећен у част Успења Богородице 1003. године. Величанствен по величини и пропорцијама, храм је постао фундаментално нова реч у историји транскавкаске архитектуре, био је величанствено украшен резбаријама и мозаицима и играо је изузетну улогу у средњовековној историји Грузије. Конкретно, овде је крунисан Давид IV. Током напада Турака 1691. године, експлозија барута уништила је кров и куполу катедрале, која није накнадно обновљена. Године 1770. артиљерија руског генерала Тотлебена уништила је тврђаву Кутаиси и цео источни део храма Багратa. Унеско је 1994. године храм Багратa уврстио на Листу светске баштине, а 2001. је пренет Грузијској православној цркви, која је повремено одржавала службе у рушевинама. Опоравак Након што је поново изабран за други председнички мандат, Михаил Сакашвили је на церемонији инаугурације обећао да ће обновити храм "у оригиналном облику“. У одговору на критике историчара уметности и рестауратора, председник је рекао: „Нећу променити мишљење по овом питању. Баграти мора бити обновљен и мора се поново појавити пред Грузијом у свом свом сјају“ . Унеско је у јулу 2010. године захтевао обуставу изградње на територији споменика и уврстио га на Листу угрожене светске баштине , али су упркос томе радови на реконструкцији храма настављени. Планирано је да рестаурација катедрале буде завршена на јесен 2012. године. Католикос-патријарх целе Грузије Илија II је 17. јуна 2012. године позвао да се обустави рад који је у току и да се усагласе сви детаљи рестаурације са стручњацима Унеска . Дана 17. августа 2012. године на куполу храма Баграта постављен је двометарски бронзани крст тежине 300 кг. Крст је урађен према скици архитекте Вано Гремелашвилија. Крст ће бити видљив са свих тачака Кутаисија . Председник Михаил Сакашвили, који је присуствовао церемонији, рекао је да је обнова храма сан грузијског народа, а сам храм је симбол уједињене Грузије . Унеско је 2017. године избрисао храм Баграта са листе светске баштине, пошто је њена реконструкција нарушила њен интегритет и аутентичност. Овом одлуком манастиру Гелати је сачуван статус светске баштине Референце