NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Мечеть Ортаджаме

О́ртаджаме, О́рта Джа́ме (груз. ორთა ჯამე) або Бату́мська мече́ть (груз. ბათუმის მეჩეთი) — мечеть у місті Батумі в регіоні Аджарія (Грузія), ісламський осередок, а також історико-культурна і культова пам'ятка міста і краю, туристичний об'єкт Старого Батумі. Опис Мечеть являє собою двоповерхову культову споруду білого кольору, що має один мінарет і позолочений купол. Стіни мечеті й внутрішній простір були розписані майстрами-лазами, і ці розписи є дуже оригінальними: східні (ісламські) орнаменти й зображення містять також домусульманські мотиви. З історії мечеті Мечеть у Батумі була зведена в 1886 році на замовлення родини дворянина-мусульманина грузинського походження Ахмеда-Паші Хімшіашвілі, а саме на пожертви його матері. Мечеть побудували у турецькому кварталі міста між двома іншими мечетями Азізе Джаме й Ахмед-паша Джаме: звідси походить назва мечеті — Ортаджаме або Орта Джамі, адже в перекладі з турецької «Orta» означає «середній», «той, що знаходиться посередині». У період 1935 - 1946 років мечеть була закрита радянською владою, й використовувалась як військовий склад. У 1946 році мечеть почала функціонувати знову. У 1990-х мечеть повністю відновила культову діяльність, і наразі (кінець 2010-х) лишається єдиною батумською мечеттю. Галерея Примітки Джерела та посилання Путеводитель по Батуми и Аджарии, [Инфоцентр туризма], [2019], с. 26. (рос.)
Sioni (townlet)

Sioni (Georgian: სიონი) is a townlet in Georgia, the part of Tianeti Municipality, in the Mtskheta-Mtianeti region. Located 80 km (50 mi) from the Tbilisi railway station, it arose in 1951 during the construction of the Sioni reservoir. Sioni obtained status of a townlet in 1960. Until the 1970s, it was called Sionmsheni. Geography Sioni is located in the Ivri River valley, on the banks of the Sioni Reservoir, 32 kilometers from Tianeti. History Before the creation of the Sioni Reservoir, there was a basilica dating from the second half of the 5th century, and several medieval monuments were located in the surrounding area. A large part of these was submerged, and the basilica was dismantled and moved to the Folklore and Architecture Museum in Tbilisi. References External links
Sioni (Tianeti)

Sioni (en georgiano: სიონი) es un asentamiento urbano en el norte de Georgia, ubicada en el sur de la región de Mtsjeta-Mtianeti y parte del municipio de Tianeti. Geografía Sioni se encuentra en el valle del río Ivri, a orillas del embalse de Sioni, a 32 kilómetros de Tianeti. Historia Antes de la creación del embalse de Sioni, había una basílica de la segunda mitad del siglo V y en sus alrededores se ubicaron varios monumentos medievales. Una gran parte de ellos quedó cubierta por agua, y la basílica fue desmantelada y trasladada al museo de Folclore y Arquitectura de Tiflis. Sioni fue construido en 1951 durante la construcción del embalse de Sioni. Sioni obtuvo el estatus de pueblo en 1960. Hasta la década de 1970, se llamaba Sionmsheni. Demografía La evolución demográfica de Sioni entre 1970 y 2014 fue la siguiente:Según los datos del censo de 2014, los georgianos son el 97% de la población, los rusos son el 0,8% y el 0,5%, los armenios.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Sioni.
Сиони (посёлок)

Сиони (груз. სიონი) — посёлок городского типа (даба) в Тианетском муниципалитете края Мцхета-Мтианети, Грузия. Расположен в 80 км от железнодорожной станции Тбилиси. Возник в 1951 году при строительстве Сионского водохранилища. Статус посёлка городского типа с 1960 года. До 1970-х годов носил название Сионмшени. Население Примечания
Sioni (Tianeti)

Sioni (georgiska: სიონი) är en daba (stadsliknande ort) i Georgien. Den ligger i den östra delen av landet, 43 km norr om huvudstaden Tbilisi, i distriktet Tianeti och regionen Mtscheta-Mtianeti. Sioni ligger 1096 meter över havet och antalet invånare är 371. Den ligger vid Sionireservoaren. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sioni.﻿
Сіоні (містечко)

Сіоні (груз. სიონი) — містечко (даба) в муніципалітеті Душеті, Мцхета-Мтіанеті, Грузія. Населення на 2014 рік — 371 особа. Відомі люди Теона Кумсіашвілі (1984—2010) — грузинська поетеса, композитор та співачка. За унікальний тембр голосу та манеру виконання Теону прозвали «гірським соловейком Грузії». Примітки
Ajaldaba

Ajaldaba (en georgiano: ახალდაბა) es un asentamiento urbano del suroeste de Georgia, situado en el norte de la región de Mesjetia-Yavajetia y parte del municipio de Boryomi. Geografía Ajaldaba se encuentra a ambos lados del río Kurá, en la desembocadura del río Nedzviskskali y a 18 km de Boryomi. Historia Ajaldaba se menciona en las fuentes del siglo XII, tiempos en los que era una ciudad pequeña. Sin embargo, su conveniente ubicación geográfica le otorgaba importancia estratégica y comercial. En 1260, la batalla de Kvishjeti entre el Imperio mongol y el reino de Georgia tuvo lugar cerca de Ajaldaba. Ajaldaba tiene el estatus de asentamiento de tipo urbano desde 1965 por su importancia como balneario climático de baja montaña. Demografía La evolución demográfica de Ajaldaba entre 1970 y 2014 fue la siguiente:Según el censo de 2014, los georgianos constituían el 99,1% de la población local y los armenios, el 0,5%.​ Economía En el pueblo y sus alrededores existen fuentes termales de diferente temperatura y composición. Sobre la base de una de las fuentes hay un balneario.​ Infraestructura Arquitectura, monumentos y lugares de interés La torre de Ajaldaba, que data del siglo X, se encuentra en este asentamiento juntos con restos de un puente medieval.​ Transporte En Ajaldaba hay una estación de tren en la línea Jashuri-Vale. Galería Referencias
Achaldaba

Achaldaba (Georgisch: ახალდაბა) is een plaats in centraal-Georgië, gelegen in de gemeente Bordzjomi van de regio Samtsche-Dzjavacheti, met ongeveer 1.800 inwoners (2025). Ze heeft de status van een daba. De nederzetting is gesitueerd op 740 meter boven zeeniveau aan de rivier Mtkvari op de grens met de regio Sjida Kartli. Achaldaba ligt 110 km ten westen van hoofdstad Tbilisi en halverwege de steden Bordzjomi en Chasjoeri. Geschiedenis Achaldaba wordt in bronnen uit de dertiende eeuw genoemd. Het was een kleine stad, maar de gunstige geografische ligging in de Mtkvari-kloof, niet ver van de vlakte bij Chasjoeri gaf het een strategisch en commercieel belang, als toegangspoort tot de rvierkloof. In 1260 vond in het gebied tussen Achaldaba en Kvisjcheti een grote veldslag plaats tussen troepen van de Sargi Dzjakeli, een prins die David VII diende, en het Mongoolse Il-kanaat. In het tijdperk van het late feodalisme was het nog steeds een kleine maar belangrijke stad, met een douanekantoor. Overblijfselen van een 10e-eeuwse brug en toren zijn bewaard gebleven. Met het einde van de feodale tijd en het begin van de Russische overheersing verloor Achaldaba zijn functie en werd het een onopvallend dorpje tot er thermale bronnen van verschillende temperatuur en samenstelling gevonden werden. In de Sovjetperiode werd de nederzetting tot balneologisch kuuroord ontwikkeld. In 1965 werd Achaldaba gepromoveerd naar een 'nederzetting met stedelijk karakter' (დაბა, daba). Demografie Per 1 januari 2025 had Achaldaba 1.508 inwoners, een lichte afname sinds de volkstelling van 2014. Achaldaba is praktisch mono-etnisch Georgisch (99,1%). Bezienswaardigheden Op een rots boven het stadje staat het middeleeuwse fort Tamari, vanwaar de Mtkvarikloof te overzien is. Het fort is bereikbaar via een wandelroute. In de directe omgeving zijn meerdere middeleeuwse ruïnes te vinden, zoals het 9e-eeuwse Nedzviklooster, en een toren van het Achaldabakasteel. Vervoer De belangrijkste weg naar en van Achaldaba is de S8 die centraal-Georgië en Tbilisi met Turkije verbindt via de steden Bordzjomi en Achaltsiche. Verder heeft Achaldaba een station in de spoorlijn Chasjoeri - Bordzjomi, een aftakking van de spoorlijn Tbilisi - Poti. Referenties
Ахалдаба (Самцхе-Джавахети)

Ахалда́ба (груз. ახალდაბა) — посёлок городского типа (даба) в Боржомском муниципалитете края Самцхе-Джавахети, Грузия. В посёлке расположена одноимённая железнодорожная станция (на линии Хашури — Вале). Статус посёлка городского типа с 1965 года. В посёлке и вокруг него существуют термальные источники разной температуры и состава. На базе одного из источников действует бальнеологический курорт. Население Примечания
Ахалдаба (містечко)

Ахалдаба (груз. ახალდაბა) — даба (містечко) у Боржомському муніципалітеті, мхаре Самцхе-Джавахеті, Грузія. Географія Ахалдаба розташована березі річки Мткварі, за 12 км від Боржомі, на висоті 760 м над рівнем моря. Містечко оточене змішаними лісами (ялина, сосна, ялиця, дуб, бук, граб та інші). Клімат Клімат у Ахалдабі вологий субтропічний клімат. Середньорічна температура — 11.1 °C. Середньорічна норма опадів — 765 мм. Історія Вперше у письмових джерелах Ахалдаба згадується у другої половини XIII століття. 1965 року Ахалдаба отримала статус селища міського типу. Демографія Чисельність населення Ахалдаби, станом на 2014 рік, налічує 1586 осіб, з яких 99% — грузини. Бальнеологічний курорт У Ахалдабі є термальні джерела гідрокарбонат-сульфатно-натрієвої води різної температури і складу. Джерела розташовані в ущелині річки Недзвура, притоки Мткварі. На базі одного з джерел діє бальнеологічний курорт. Пам'ятки У Ахалдабі, на правому березі річки Недзвура, на вершині гори, знаходяться руїни фортеці IX-X століттях. Транспорт У селищі розташована залізнична станція, на лінії Хашурі — Вале. Примітки
Trialeti (town)

Trialeti (Georgian: თრიალეთი) is a daba in Tsalka Municipality in the Kvemo Kartli region of Georgia. It is located on the Chochiani Plateau, above the right bank of the Khrami river, 1,500 m (4,900 ft) above sea level and 7 km (4.3 mi) from the municipal center Tsalka. The Tetritskaro-Tsalka regional road passes through Trialeti. History Trialeti was founded in 1857 as Alexandergilf when refugee South German Protestants settled here. In 1815, Emperor Alexander I had given permission for the settlement of these religiously persecuted Germans in the Caucasus. In Georgia, they settled mainly in Tbilisi and the Kvemo Kartli region. In 1921, the town was renamed Rosenberg and in 1941, the name was changed to Molotov. This happened after the invasion of Nazi Germany in the Soviet Union and the Caucasus Germans were deported to the east by the Soviets. In 1944, the town was given the status of a daba, and in 1957, it was given its current name Trialeti. Due to this history, Trialeti has a mix of traditional German and Georgian architecture. The only existing church in the village, which was restored in 2017, is Evangelical Lutheran in origin, and was originally built in 1906. Demographics In 2023, Trialeti had 656 inhabitants, a growth of over 16% since the 2014 census. According to this census, the population consisted mainly of Georgians (82%), Armenians (10%) and Pontic Greeks (6%). References
Trialeti

Trialeti (en georgiano: თრიალეთი; en griego: Μπεντιάνι) es un asentamiento de tipo urbano de Georgia ubicado en el noroeste de la región de Baja Iberia, siendo parte del municipio de Tsalka. Toponimia Su nombre, Trialeti, se corresponde con el nombre georgiano de la región histórica de Trialetia, donde se encuentra el pueblo. El nombre del lugar fue Alexandergilf (en georgiano: ალექსანდერსგილფი) hasta los años 20 del siglo XX. Hasta 1941 se renombró como Rosenberg (en georgiano: როზენბერგი), y desde entonces hasta 1958 recibió el nombre de Molotovo (en georgiano: მოლოტოვო). Desde entonces tiene el nombre actual. Geografía Trialeti se sitúa a orillas del río Jrami en la meseta de Chochiani, a 7 kilómetros de Tsalka. Historia El territorio de Trialeti es rico en hallazgos arqueológicos de diferentes épocas. Por ello, a 2 culturas arqueológicas pertenecientes a la Primera Edad del Hierro se les dio el nombre de cultura de Trialeti. El pueblo evangélico alemán de Alexandersgilf fue fundado en 1860 por 38 familias de la colonia de Elisabethtal (actual pueblo de Asureti), nombrado en honor al gobernador del Cáucaso Aleksandr Bariátinski.​ Después de la Revolución rusa, pasó a llamarse Rosenberg, y tras la expulsión de la población alemana del Cáucaso, en 1941 a Molotovo. Trialeti tiene el estatus de asentamiento tipo urbano desde 1944. Durante el período soviético, funcionó la granja de ganado soviética, Tubsaavadzvodho. Demografía La evolución demográfica de Trialeti entre 1886 y 2020 fue la siguiente:Hoy en día, la composición étnica se compone de georgianos (82%), armenios (10%) y griegos (6%).​ Infraestructura Transporte La carretera Tetritskaro-Tsalka pasa por Trialeti. El pueblo está ubicado a 10 km de la estación de tren de Tsalka, en la línea Marabda-Ajalkalaki. Referencias
Trialeti (plaats)

Trialeti (Georgisch: თრიალეთი) is een nederzetting met de status daba in het zuiden van Georgië, gelegen in de gemeente Tsalka van de regio Kvemo Kartli, met ongeveer 600 inwoners (2025). Ze is gesitueerd op zeven kilometer van het gemeentelijk centrum Tsalka, op 1500 meter boven de zeespiegel op het Tsjotsjiani-plateau en boven de rechteroever van de Chrami-rivier. De regionale weg Tetritskaro-Tsalka loopt door Trialeti. Geschiedenis Trialeti werd in 1857 als Alexandergilf opgericht toen gevluchte Zuid-Duitse protestanten zich hier vestigden. Tsaar Alexander I van Rusland had in 1815 toestemming gegeven voor de vestiging in de Kaukasus van deze Duitse religieus vervolgden. In Georgië vestigden zij zich voornamelijk in Tbilisi en de Kvemo Kartli regio. In 1921 werd het plaatsje tot Rosenberg omgedoopt en in 1941 veranderde de naam in Molotov. Dit gebeurde na de inval van Nazi Duitsland in de Sovjet-Unie en de Kaukasusduitsers door de Sovjets naar het oosten werden gedeporteerd. In 1944 kreeg Molotov de status van een 'nederzetting met stedelijk karakter' ('daba'). In 1957 werd de huidige naam Trialeti gegeven. Trialeti heeft door deze ontstaansgeschiedenis een mix van traditionele Duitse en Georgische architectuur. De enige nog bestaande kerk in het dorp, die in 2017 werd hersteld, is van oorsprong Evangelisch-Luthers en werd in 1906 gebouwd. Tijdens de Sovjetperiode was er in Trialeti een collectieve veehouderij en een tuberculoseziekenhuis. Demografie Begin 2025 had Trialeti 592 inwoners, een geringe toename sinds de volkstelling van 2014. Volgens deze volkstelling bestond de bevolking vooral uit Georgiërs (82%), Armeniërs (10%) en Pontische Grieken (6%).
Триалети

Триалети (груз. თრიალეთი) — посёлок городского типа (даба) в Цалкском муниципалитете края Квемо-Картли, Грузия. Посёлок расположен в 10 км от железнодорожной станции Цалка (на линии Марабда — Ахалкалаки). История Немецкое евангелистское село Александерсгильф было основано в 1860 году. Основатели — 38 семей из колонии Елисаветталь. Названо по имени наместника Кавказа А. И. Барятинского. После революции было переименовано в Розенберг, а после высылки немецкого населения с Кавказа в 1940 году в Молотово. Современное название с 1957 года. Статус посёлка городского типа с 1944 года. Археология Местность богата археологическими находками, относящимися к различным эпохам. В честь Триалети названа триалетская мезолитическая культура и триалетская культура эпохи средней бронзы. Население Примечания Ссылки Триалети на портале Тетри.инфо . tetri.info. Дата обращения: 28 июля 2022.
Trialeti

Trialeti (georgiska: თრიალეთი) är en daba (stadsliknande ort) i Georgien. Den ligger i den södra delen av landet, 52 km norr om huvudstaden Tbilisi, i distriktet Tsalka och regionen Nedre Kartlien. Trialeti ligger 1 554 meter över havet och antalet invånare är 565. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Trialeti.﻿
Тріалеті (містечко)

Тріалеті (груз. თრიალეთი) — даба (містечко) у Цалкському муніципалітеті, мхаре Квемо-Картлі, Грузія. Географія Тріалеті розташована на правому березі річки Храмі, за 7 км від Цалки, на висоті 1500 м. над рівнем моря. Клімат Клімат у Тріалеті вологий субтропічний клімат, з помірно холодною зимою та довгим теплим літом. Середньорічна температура — 5,9 °C. Середньорічна норма опадів — 765 мм. Назва Село спочатку називалося Надвалеті. Після появи німецьких колоністів у 1857 році — Александерґільф, у 1915 році перейменоване в Александрове, після приходу до влади більшовиків у Розенберґ. У 1941 році німецьке населення виселили, а село перейменували у Молотов, після викриття культу особи Сталіна перейменували на Тріалеті. Історія На території містечка Тріалеті існувало село Надвалеті, яке після російсько-турецької війни 1828—1829 років обезлюдніло. У 1857 році в опустіле село Надвалеті поселилися німецькі колоністи з села Ассуреті. Після Кримської війни 1853—1856 років у селі з'явилися перші понтійські греки, переселенці з Туреччини. 1937 року на річці Храмі почалося будівництво ГЕС Храмі І. Будівельники ГЕС мешкали в Розенберзі, через що згодом населення Молотова досягло декількох тисяч осіб. Перший гідроагрегат ГЕС пущений в 1947 році. У 1944 році Тріалеті отримало статус селища міського типу. Демографія Чисельність населення Тріалеті, станом на 2014 рік, налічує 565 осіб, з яких 82% — грузини. Грузини становлять 82% населення даби, вірмени — 10%, греки (понтійські) — 6%. Після розпаду СРСР з Тріалеті в Грецію виїхала більшість місцевих понтійських греків. Нині в Тріалеті мешкають в основному переселенці з гірських районів Аджарії. Археологія У 1930-1940 роках XX ст. на тріалетському плато, поблизу сучасного містечка Тріалеті, професор Борис Куфтін вивчив безліч пам'ятників, серед яких виділяється кілька десятків курганів. У похоронних залах цих курганів був виявлений багатий та унікальний матеріал (золоті та срібні прикраси, посуд, срібну і бронзову зброю, кераміка). Нову культуру Куфтін назвав «тріалетською культурою». Відомі люди Відомі уродженці Макаревич Ігор Глібович — російський художник-концептуаліст, заслужений художник РСФСР. Примітки
Tsagveri

Tsagveri (Georgian: წაღვერი) is a daba in Borjomi Municipality in the Samtskhe–Javakheti region of Georgia. The daba has a population of 799, as of 2014. Tsagveri is located on the northern slopes of the Trialeti Range, at 1020-1130 meters above sea level. It is a Balneological resort. The resort comprises moderately mild, snowy winters and moderately warm summers. References
Tsagveri

Tsagveri (en georgiano: წაღვერი) es un asentamiento urbano del suroeste de Georgia, situado en el norte de la región de Mesjetia-Yavajetia y parte del municipio de Boryomi. Geografía Tsagveri se sitúa en las estribaciones de la cordillera de Trialeti, a 14 km de Boryomi. Clima El complejo vacacional tiene inviernos moderadamente templados y nevados y veranos moderadamente cálidos.​ Historia Tsagveli aparece mencionado por primera vez en los escritos de Vajushti de Kartli. Se piensa que este es el mismo topónimo que Tsagvli, ubicado en la región de Iberia Interior. En los años 30 del siglo XIX, el zar reasentó aquí a algunos de los emigrantes de la gobernación de Poltava. Tsagveri tiene el estatus de asentamiento de tipo urbano desde 1926 por su importancia como balneario climático de baja montaña. Las casas residenciales en el pueblo se construyeron según el proyecto del arquitecto Gueorgui Lezhava. Demografía La evolución demográfica de Tsagveri entre 1939 y 2014 fue la siguiente:Según el censo de 2014, los georgianos constituían el 90% de la población local.​ Infraestructura Transporte La carretera Boryomi-Ajalkalaki pasa por aquí, y en Tsagveri hay una estación de tren en la línea Boryomi-Bakuriani. Referencias
Tsagveri

Tsagveri (Georgisch: წაღვერი) is een plaats in centraal-Georgië, gelegen in de gemeente Bordzjomi van de regio Samtsche-Dzjavacheti, met 735 inwoners (2025). Ze is gesitueerd op 1030 meter boven zeeniveau in het Trialetigebergte aan de rivier Goedzjaretistskali. Tsagveri ligt hemelsbreed 110 km ten westen van hoofdstad Tbilisi en negen kilometer ten zuidoosten van het gemeentelijk centrum Bordzjomi. De plaats heeft de status van een daba. Geschiedenis De locatie van Tsagveri was al lange tijd bewoond, getuige de 14e-eeuwse Sint-Joriskerk in Tsagveri en het 10e-eeuwse fort Oeznariani net erbuiten. Door de ontwikkeling in de tweede helft van de 19e eeuw van de stad Bordzjomi en omgeving als zomer- en kuuroord voor de Russische aristocratie en Georgische culturele elite, kwam ook het gebied bij Tsagveri onder de aandacht van het Russische bestuur om te ontwikkelen. De mineraalwaterbronnen van Tsagveri werden in de 19e eeuw ontdekt door Adolph Alexander Remmert, de beheerder van het Bordzjomi-landgoed en hoofd van de administratie voor mineraalwater in het gouvernement Tiflis. Hij stelde een rapport op over het klimaat en het mineraalwater, waarna in Tsagveri een klimatologisch en balneologisch kuuroord kwam, gespecialiseerd in de behandeling van aandoeningen van de luchtwegen (geen tuberculose). In 1902 opende de smalspoorlijn Bordzjomi - Bakoeriani, die een halte had in Tsagveri. Net buiten de nederzetting ontwierp Gustave Eiffel een kenmerkende brug voor de spoorlijn over de rivier Tsemistskali, die er nog steeds ligt. De spoorlijn stimuleerde de groei van het dorp. In 1926 werd Tsagveri gepromoveerd naar een 'nederzetting met stedelijk karakter' ('daba'), en eind jaren 1920 werden woningen gebouwd volgens een plan van de architect Georgi Lezjava. Mineraalwater Het lokale mineraalwater wordt gevonden in natuurlijke bronnen en een paar putten en bevat ijzer, magnesium, calcium en natrium. Het water wordt gebruikt bij de behandeling van spijsverterings- en cardiovasculaire systemen, maag- en darmslijmvliesontsteking, diabetes en chronische ziekten van de lever en de galwegen. Het wordt ook aanbevolen na een chirurgische ingreep. Demografie Per 1 januari 2025 had Tsagveri 735 inwoners, een afname van acht procent sinds de volkstelling van 2014. Etniciteit en religie De bevolking van Tsagveri bestond in 2014 in grote meerderheid uit Georgiërs (89,7%), gevolgd door Armeniërs (8,0%). Verder woonden er kleine aantallen Osseten en Russen. Bezienswaardigheden Aan de oostkant van Tsagveri zijn nog enkele overblijfselen te vinden van het 10e-eeuwse fort Oeznariani, op een prachtige locatie op de rand van de kloof van de rivier Goedzjaretistskali (Goedzjaroela). Van het fort is behoudens wat fundamenten en muren niet veel over. Vervoer De belangrijkste weg naar en van Tsagveri is de nationale route Sh20 vanaf Bordzjomi. Deze weg gaat door het Trialetigebergte verder naar Achalkalaki via de 2.417 meter hoge Tschratskaro-pas. Tsagveri heeft een station in de Bordzjomi - Bakoeriani smalspoorlijn. Voor meer (historische) achtergrond over deze lijn, zie Bordzjomi. Referenties
Цагвери

Цагвери (груз. წაღვერი) — посёлок городского типа (даба) в Боржомском муниципалитете края Самцхе-Джавахети, Грузия. В посёлке расположена одноимённая железнодорожная станция (на узкоколейной линии Боржоми — Бакуриани). Статус посёлка городского типа с 1926 года. В Цагвери расположен климато-бальнеологический курорт (специализация — лечение заболеваний органов дыхания нетуберкулёзного характера). Жилые дома в посёлке построены по проекту архитектора Георгия Лежавы. Население Примечания