Грузинська національна академія наук

Грузинська національна академія наук (груз. საქართველოს მეცნიერებათა ეროვნული აკადემია) — вища наукова установа Грузії. Розташована в Тбілісі на проспекті Шота Руставелі. Діяльність Координує наукові дослідження в Грузії і розвиває відносини з академіями наук зарубіжних країн та іншими науковими центрами. Склад Національна академія наук Грузії складається з дійсних членів (академіків), членів-кореспондентів та іноземних членів Академії. Його Святість Ілля II — Католикос-патріарх всієї Грузії — почесний академік Грузинської Національної академії наук. Президент Національної академії наук Грузії — Тамаз Гамкрелідзе. Структура Грузинська національна академія наук ділиться на 10 відділів: Відділення математики і фізики — академік-секретар академік Джумбер Ломінадзе; Відділення наук про Землю — академік-секретар академік Іраклій Гамкрелідзе; Відділення прикладної механіки, машинобудування і процесів управління — академік-секретар академік Мінді Салуквадзе Відділення хімії та хімічної технології — академік-секретар академік Гіві Цинцадзе Відділення біологічних наук — академік-секретар академік Георгій Квесітадзе Відділення фізіології і медицини — академік-секретар академік Фрідон Тодуа Відділення сільськогосподарських наук — академік-секретар академік Отар Натішвілі Відділення соціальних наук — академік-секретар академік Роїн Метревелі Відділення мови, літератури і мистецтва — виконувач обов'язків академіка-секретаря академік Гуча Кварацхелія Історія Середньовіччя Грузинська національна академія наук опирається на багаті культурні і наукові традиції, які грузинський народ створив протягом століть. Багато століть тому видатні грузинські учені зробили блискучі переклади та створили оригінальні твори в освітніх і наукових центрах того часу, таких, як школа філософії і риторики в Колхіді (4 століття), центрах духовної культури в Палестині (5 століття), Сирії (6 століття), Греції (10 — 15) і Болгарії (11 століття), а також в Академіях Гелаті і Ікалті (12 століття) в Грузії. Засновану грузинським царем Давидом Будівельником, Академію Гелаті, яку називали «Новими Афінами і другим Єрусалимом», вважають однією з найстаріших науково-освітніх установ в Європі. Середньовічна Грузія відрізнялася високим рівнем розвитку філософії, історіографії, поетики, мистецтва (особливо ремесел і національної архітектури), теології, права і законодавства, астрономії, географії, медицини та іншими галузями науки. Це підтверджують унікальні рукописи стародавніх грузинських і зарубіжних авторів, та вказують на багату культурну спадщину грузинського народу. Вже в першій половині 5 століття був створений чудовий пам'ятник грузинської літератури «Мучеництво святої цариці Шушанік» Якоба Цуртавелі, і справжній пік розвитку середньовічної суспільної думки представлений епічною поемою «Витязь у тигровій шкурі» Шота Руставелі. Новітня історія Академія наук Грузії, як організована форма об'єднання грузинських учених, була створена в лютому 1941 року на базі Грузинської філії АН СРСР і кількох інститутів, які раніше входили до складу Тбіліського університету. Безпосередніми попередниками академії, які підготували основи для її створення, були Грузинська філія Всесоюзної академії наук і Тбіліський державний університет, де цілий ряд науково-дослідних інститутів і наукових центрів були створені в 20-х і 30—х роках 20 століття. Перші шістнадцять обраних членів Академії наук Грузії працювали у двох відділеннях: відділенні математики і природничих наук і відділенні суспільних наук. Першим президентом Академії наук Грузинської СРСР став Ніколоз Мусхелішвілі (Мусхелішвілі Микола Іванович). Станом на 1959 рік в складі АН Грузинської РСР був 1 почесний академік, 43 дійсні академіки і 30 членів-кореспондентів. Було створено 5 відділів: суспільних наук, математичних і природничих наук, біологічних наук, технічних наук, медичних наук, які об'єднували 32 інститути і 36 інших наукових установ. Засновники Академії Засновниками Академії були академіки: Георгій Ахвледіані (лінгвістика) Іван Беріташвілі (фізіологія) Арнольд Чикобава (лінгвістика) Георгій Чубінашвілі (мистецтво) Симон Джанашія (історія) Олександр Джанелідзе (геологія) Корнелій Кекелідзе (філологія) Ніколоз Кецховелі (ботаніка) Тарас Кварацхелія (субтропічні культури) Георгій Хачапурідзе (історія) Ніколоз Мусхелішвілі (математика, механіка) Акакій Шанідзе (лінгвістика) Олександр Твалчрелідзе (мінералогія, петрографія) Дімітрі Узнадзе (психологія) Киріак Заврієв (конструктивна механіка) Пилип Зайцев (зоологія) Примітки Джерела Офіційний сайт Грузинської Національної академії наук Література Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985. Посилання Грузинська національна академія наук на сайті Національної академії наук України