NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Grande Mesquita de Meca

Grande Mesquita de Meca, também chamada de Mesquita Sagrada (em árabe: المسجد الحرام; romaniz.: Al-Masjid al-Ḥarām, AFI: [ʔælˈmæsdʒɪd ælħɑˈrɑːm]) ou Mesquita Alharam, é uma mesquita considerada o maior centro de peregrinação do mundo, localizada na cidade de Meca, na Arábia Saudita, é o lugar mais sagrado do Islamismo. Cerca de 1 bilhão de muçulmanos se voltam para ela cinco vezes ao dia para rezar, obedecendo aos preceitos do Alcorão. Características gerais Possui atualmente cerca de 86,8 mil metros quadrados, a mesquita é, em sua grande parte, um gigantesco pátio a céu aberto. Ela tem a capacidade de abrigar cerca de 2 milhões de pessoas de uma única vez. No centro do pátio fica a Caaba, onde está guardada a Pedra Negra, a relíquia mais sagrada do Islã, talvez um fragmento de meteorito que, segundo a tradição, seria um presente de Alá aos homens. Os peregrinos devem completar sete voltas em torno da Caaba, antes de finalmente beijá-la. Isso transforma o pátio num extraordinário enxame de homens caminhando em círculos, enquanto entoam canções em adoração a Alá. Todos os anos, no mês sagrado do Haje (peregrinação), muçulmanos de 162 países se dirigem a Meca para cumprir outro mandamento do Alcorão: visitar a Grande Mesquita pelo menos uma vez na vida se tiver condições financeiras e de saúde para empreender a viagem. Histórico A primeira Mesquita de Meca foi construída sob as ordens de Maomé, que os muçulmanos consideram o último profeta e o fundador do islamismo, a mesquita tinha apenas 2 mil metros quadrados e podia receber apenas alguns milhares de peregrinos. A partir de então, sucessivos alargamentos fizeram com que a mesquita crescesse ao ponto de se tornar o maior recinto religioso do planeta. Uma curiosidade interessante é que segundo a tradição islâmica, no local onde está a Caaba havia, antes, um pequeno templo construído pelas mãos do próprio Adão, após sua queda do paraíso, para ser a morada de Alá na Terra. Ver também Arte islâmica Lugares sagrados do Islamismo Mesquita do Profeta Referências Ligações externas Media relacionados com Masjid al-Haram no Wikimedia Commons
Masjid al-Haram

al-Masjid al-Haram (arabiska: al-Masjid al-Ḥarām; المسجد الحرام; IPA: [ʔælmæsʤɪd ælħaram]; Den heliga moskén), är världens största moské. Den är belägen i Mecka i Saudiarabien. Moskén omger Kaba, helgedomen dit muslimer vänder sig vid de dagliga bönerna, och som är muslimernas heligaste plats. Intill Kaba ligger vattenkällan Zamzam. Moskén täcker ett område på 356 800 kvadratmeter och rymmer 800 000 gudstjänstdeltagare, och under hajj (vallfärden) ökas kapaciteten till fyra miljoner besökare. Under hajj besöker flera miljoner muslimska pilgrimer moskén varje år. Pilgrimerna cirkulerar runt Kaba under en ritual som kallas för tawaf. Den första moskén på platsen bestod av en mur runt Kaba som byggdes 638 av kalifen Umar ibn al-Khattab. Andra viktiga platser i närheten av Kaba är Abrahams station (maqam Ibrahim), den svarta stenen, bergen al-Safa och al-Marwa (som pilgrimer måste gå eller springa mellan i en ritual som kallas för sa'y). Galleri Se även Masjid an-Nabawi Referenser Källor Encyclopædia Britannica
Мечеть аль-Харам

Мечеть Аль-Харам (араб. المسجد الحرام‎‎, досл. «Заповідна мечеть»), у світі відома як Священна Мечеть — головний храм мусульман у Мецці, Саудівська Аравія. У внутрішньому дворі храму розташована Кааба, об'єкт обов'язкового паломництва — хаджу. Опис Мечеть Аль-Харам згадується у Корані 15 разів (наприклад 2: 217; 5: 2). Мечеть є також кіблою (напрямком для молитви) мусульман. Прототип Мечеті Аль-Харам з'явився у 638. За часів пророка Мухаммеда і «праведних халіфів» Заповідна мечеть була маленькою, стін не було, — територія була відгороджена будинками, між якими були ворота, що служили за вхід. Перше розширення мечеті зробив халіф Умар ібн аль-Хаттаб, який викупив всі будинки, що до неї прилягали, зніс їх, а всю територію огородив невисокою стіною. Коли халіфом став Осман ібн Аффан, він знову розширив мечеть у той самий спосіб. Мечеть Аль-Харам і надалі продовжували розширювати різні правителі. Заповідна мечеть була суттєво перебудована у 1956, за наказом короля Абдул Азіза бін Абдул Рахмана ас-Сауді, потім — у 1988, за короля Фагда Абдул Азіза ас-Сауді, коли дах був перероблений у третій поверх мечеті, були побудовані ескалатори, що ведуть на 2-й і 3-й рівні. До мечеті веде 4 головних входи і 54 додаткових, не рахуючи входів на 2-й і нижній рівні. Площа мечеті становить 309 тис. кв. метрів і може вмістити за деякими оцінками до 700 000 осіб. Мечеть має 9 мінаретів висотою 89 метрів, 11 сходів та 7 ескалаторів. Потужне освітлення комплексу Заповідної мечеті здійснюється за допомогою двох електростанцій. Мечеть оснащена радіо і телестудіями, внутрішні приміщення обладнані кондиціонерами.[джерело?] Галерея Див. також Кааба Хадж Умра Примітки Посилання Ислам: Энциклопедический словарь. — М.: Наука. Главная редакция восточной литературы, 1991., С. 160 (рос.) А. Али-заде. Исламский энциклопедический словарь. Масджид аль-Харам (рос.) Радио «Голос Исламской Республики Иран». Мечети мира. Самые знаменитые мечети мира. Устройство мечети и история ее происхождения, роль в жизни мусульман. Portalostranah.ru. Архів оригіналу за 16 грудня 2009. Процитовано 14 жовтня 2010. (рос.) Мечеть Аль-Масджид Аль-Харам. Путешествуй: Блог о туризме. Архів оригіналу за 3 травня 2014. Процитовано 14 жовтня 2010. (рос.) Заповедная Мечеть (Масджид аль-Харам) [Архівовано 1 листопада 2017 у Wayback Machine.] (рос.)
King Hamad University Hospital

King Hamad University Hospital (abbreviated as KHUH) is a hospital located in Muharraq, Bahrain. Officially opened on 6 February 2012 and situated in Busaiteen, the 64,000 square meter hospital is the location of the National Oncology Centre of Bahrain. KHUH has a bed capacity of 410 beds across nine wards, two intensive care units and emergency department. The hospital is affiliated with the Bahrain Royal Medical Services. It also serves as the primary teaching hospital to RCSI Bahrain (a branch of the Royal College of Surgeons in Ireland), hosting medical and nursing students. References External links Official website
Jižní aš-Šarkíja

Jižní aš-Šarkíja (arabsky جنوب الشرقية‎) je ománský guvernorát nacházející se na východě země. Společně s guvernorátem Severní aš-Šarkíja vznikl v roce 2011 rozdělením regionu aš-Šarkíja. Sousedí s guvernoráty Maskat, Severní aš-Šarkíja a Al-Wustá. Sestává z pěti provincií (vilájetů): al-Kamíl val-Vafí, Džalan Baní Bú Ali, Džalan Baní Bú Hasan, Masíra, Súr. Odkazy Reference
Dschanub asch-Scharqiyya

Dschanub asch-Scharqiyya (arabisch محافظة جنوب الشرقية, DMG Muḥāfaẓat Ǧanūb aš-Šarqīya, etwa ‚der südliche Osten‘) ist eines der elf Gouvernements des Oman. Es wurde 2011 im Rahmen einer Gebietsreform des Oman geschaffen, wobei die Region asch-Scharqiyya in einen Nord- und einen Südteil (der Nordteil heißt Schamal asch-Scharqiyya) aufgeteilt wurde. Geographisch gesehen liegt der Südteil im Osten und der Nordteil im Westen. Seine Hauptstadt ist Sur. Das Gouvernement ist in die Wilayat Sur, al-Kamil wa-l-Wafi, Jaalan Bani Bu Hasan, Jaalan Bani Bu Ali und Masira aufgeteilt. Weblinks Einzelnachweise
Ash Sharqiyah South Governorate

Ash Sharqiyah South Governorate (Arabic: مُحَافَظَة جَنُوب ٱلشَّرْقِيَّة, romanized: Muḥāfaẓat Janūb aš-Šarqīyah, English: Southeastern Governorate) is a governorate of Oman. It was created on 28 October 2011 when Ash Sharqiyah Region was split into Ash Sharqiyah North Governorate and Ash Sharqiyah South Governorate. The centre of the governorate is the Wilayat of Sur. Provinces Ash Sharqiyah South Governorate consists of five wilāyāt (provinces): Sur (Arabic: صور), population (2017): 121,088, (2020): 111,231 Al-Kamil and Al-Wafi (Arabic: الكامل والوافي), population (2017): 33,341, (2020): 38,543 Jalan Bani Bu Hassan (Arabic: جعلان بني بو حسن), population (2017): 42,168, (2020): 44,593 Jalan Bani Bu Ali (Arabic: جعلان بني بو علي), population (2017): 100,506, (2020): 107,867 Masirah (Arabic: مصيرة), population (2017): 15,719, (2020): 13,902 Demographics See also Eastern Arabia Sharqiya Sands References
Gobernación de Ash Sharqiyah Sur

La Gobernación de Ash Sharqiyah Sur ( árabe : مُحَافَظَة جَنُوب ٱلشَّرْقِيَّة , romanizado : Muḥāfaẓat Janūb aš-Šarqīyah,) es una gobernación de Omán. Fue creada el 28 de octubre de 2011 cuando la Región de Ash Sharqiyah se dividió en la Gobernación de Ash Sharqiyah Norte y la Gobernación de Ash Sharqiyah Sur.​​​ El centro de la gobernación es el Wilayat de Sur. Provincias La Gobernación de Ash Sharqiyah Sur consta de cinco wilāyāt (provincias):​ * Sur (صور), población (2017): 121,088, (2020): 111,231 Al-Kamil and Al-Wafi (الكامل والوافي), población (2017): 33,341, (2020): 38,543 Jalan Bani Bu Hassan (جعلان بني بو حسن), población (2017): 42,168, (2020): 44,593 Jalan Bani Bu Ali (جعلان بني بو علي), población (2017): 100,506, (2020): 107,867 Masira (مصيرة), población (2017): 15,719, (2020): 13,902 Geografía Ash Sharqiyah Sur se encuentra al este del país. Limita al norte con la gobernación de Mascate, al este con el océano Índico, al sur con la Al Wusta y al oeste con la Gobernación de Sharqiyah del Norte. Sharqiyah del Sur también incluye la isla de Masira. Demografía Referencias
Ach-Charqiya du Sud

Ach-Charqiya du Sud (ou Janūb ash Sharqīyah) est un gouvernorat du sultanat d'Oman situé à l'Est du pays sur le cap de la péninsule d'Arabie près des côtes du golfe d'Oman et de l'océan Indien. Il est issu de la scission de la région (mintaqat) d'Ach-Charqiya par la réforme du 28 octobre 2011 : La capitale est Sour (14 551 habitants en 2010). L'île de Masirah est rattachée administrativement à ce gouvernorat. Ce gouvernorat regroupe les wilayas suivantes : Sour Al Kamil W’al Wafi Jaalan Bani Bou Hassan Jaalan Bani Bou Ali Massira Notes et références Voir aussi Articles connexes Ach-Charqiya du Nord Villes d'Oman Géographie d'Oman Économie d'Oman Portail d’Oman
Governatorato di al-Sharqiyya Sud

Il governatorato di al-Sharqiyya Sud, (in arabo مُحَافَظَة جَنُوب ٱلشَّرْقِيَّة‎?, Muḥāfaẓat Janūb aš-Šarqīyah) - ossia Governatorato del Sudest - è una suddivisione dell'Oman. La superficie totale è di 12.000 km², la popolazione raggiunge i 315.445 abitanti, secondo il censimento del 2020. La capitale della regione è Sur. È stato creato nel 2011 quando la regione di al-Sharqiyya è stata suddivisa nei governatorati di al-Sharqiyya Nord e al-Sharqiyya Sud. Suddivisioni La regione è suddivisa in 5 province: Jaalan Bani Bu Ali, Jaalan Bani Bu Hasan, al-Kamil Wa al-Wafi, Maṣīra, Sur.
Prowincja Południowo-Wschodnia (Oman)

Prowincja Południowo-Wschodnia (ar. جنوب الشرقية) – ustanowiona w 2011 roku muhafaza (gubernatorstwo) Omanu, położone we wschodniej części kraju, nad Morzem Arabskim od strony wschodniej. Na zachodzie graniczy z Maskatem, Prowincją Północno-Wschodnią i Prowincją Centralną. Centrum administracyjnym jest Sur. Liczba ludności wynosiła 188 032 osoby według spisu z 2010 roku, a wedle informacji centrum statystyk Omanu, w 2016 roku gubernatorstwo zamieszkiwały 295 603 osoby. W jej skład wchodzi 5 wilajetów. : Sur Al Kamil Wal Wafi Jalan Bani Bu Hassan Jalan Bani Bu Ali Massirah Przypisy
Sudeste (Omã)

A província do Sudeste (em árabe: مُـحَـافَـظَـة جَـنُـوب الـشَّـرْقِـيَّـة‎; romaniz.: Muḥāfaẓaṫ Ǧanūb aš-Šarqīyah) é uma das 11 províncias constitutivas do Sultanato do Omã. Foi criada em 2011 com a divisão da anterior província Oriental. Segundo censo de 2010, havia 188 032 residentes. Compreende uma área de 12 039 quilômetros quadrados e está subdividida em cinco vilaietes (distritos). Vilaietes Referências Bibliografia «OMAN: Ash Sharqiyah South Governorate». 2018
Южная Эш-Шаркия

Южная Эш-Шаркия (араб. جَـنُـوب الـشَّـرْقِـيَّـة‎;дословный перевод: юго-восточная провинция) — мухафаза в Омане. Мухафаза образована 28 октября 2011 года, разделом провинции Эш-Шаркия на 2 мухафазы: Северная Эш-Шаркия и Южная Эш-Шаркия. Административный центр — город Сур. География Южная Эш-Шаркия расположена на востоке страны. На севере граничит с мухафазой Маскат, на востоке омывается Индийским океаном, на юге с мухафазой Эль-Вуста, а на западе с мухафазой Северная Эш-Шаркия. К Южной Эш-Шаркии также относится остров Масира. Административное деление Мухафаза Южная Эш-Шаркия делится на 5 вилайетов с центрами в городах: Сур Эль-Камиль и Эль-Вафи Джалан Бани Бу Хасан Джалан Бани Бу Али Масира Примечания
Къмпинг

Къмпинг или къмпингуване (на английски: camping) е форма на туризъм, при която се нощува сред природата, в палатки или каравани. Примитивните къмпинги може да не предлагат никакви удобства, а само място за палатка. В добре оборудваните къмпинги има душове, прекарано електричество, паркинг, тоалетни и други. Някои от тях позволяват лагерни огньове, други – не. На английски език думата camping е всъщност отглаголно съществително, докато за мястото се използват други думи: campsite или campground. От друга страна, латинската дума campus означава поле. Къмпингите са популярни лятно време около морето, в планината, около езера и реки или при фестивали на открито. Те са подходящо място при лов, риболов или просто разходка сред природата. В България някои от къмпингите по морето предлагат и дървени бараки за пренощуване и по-дълго ползване.
Kamp

Kamp (engleski: campsite, njemački: campingplatz, od latinskog campus = polje, ravnica) je prostor namijenjen za kampiranje, u kojem posjetitelji mogu postaviti svoje šatore, automobile, kamp prikolice ili mobilne kuće. Povijest Povijest modernih kampova usko je vezana uz kampiranje i masovnu automobilizaciju nakon Drugog svjetskog rata. Prve kampove osnivala su turistička društva, naselja i gradovi te nacionalni parkovi i rezervati prirode. Oni su nudili svojim prvim gostima, smještaj gotovo besplatno. Istina, i ono što su ti prvi kampovi nudili nije bilo puno, - prostor za postavu šatora, sanitarni čvor, koji je često puta bio puka improvizacija septička jama i vodu (u ograničenim količinama). Električna struja nije bila uvjet i mnogi ju kampovi uopće nisu imali. Kako je rastao standard i opća urbanizacija od 1960-ih naovamo, rastao je i standard kojeg su kampovi počeli nuditi svojim gostima, ali i cijene kampiranja. Vremenom su oni postali unosan posao, pa su ih osnivali i gradili raznorazni investitori, no ipak najčešće hotelsko-turistička naselja i ugostitelji. Kako je rastao standard koji su oni nudili svojim posjetiteljima, rasla je i njihova kategorizacija koja danas najčešće ima pet stupnjeva (slično kao i kod hotela), a koja ovisi o njihovoj opremljenosti. Oni najluksuzniji s pet zvjezdica, imaju restorane, bazene, sportske terene, igraonice za djecu, noćne barove i još mnoštvo sitnica koje pružaju svojim posjetiocima. Dok s druge strane oni najjednostavniji, s jednom zvjezdicom, imaju samo sanitarne čvorove, vodu, struju i recepciju. Izvori Vanjske poveznice Croatia´s Best Campsites na portalu Croatian Camping Union
Camping

Campingul este locul unde turiștii pot desfășura activități recreative în aer liber, în general pe suprafețe pe care sunt instalate corturi sau baracamente pentru turiști. Cei care merg în camping părăsesc zonele urbane agitate pentru a se bucura de natură, locuind temporar în căsuțe tip camping, bungalouri, rulote, corturi, sau chiar sub cerul liber. Campingul este o alternativă ieftină a turismului tradițional, practicat de un număr mare de oameni din întreaga lume. Spațiile special amenajate pentru campare se numesc locuri de campare atunci când sunt cu acces liber, respectiv campinguri, atunci când sunt amenajate în scop comercial, iar accesul se face în baza unei taxe de campare. Campinguri comerciale În România, campingul este definit ca fiind o structură de primire turistică destinată să asigure cazarea turiștilor în corturi sau rulote, astfel amenajate încât să permită acestora să parcheze mijloacele de transport, să își pregătească masa și să beneficieze de celelalte servicii specifice acestui tip de unitate de cazare. Conform legislației românești, dotările obligatorii ale unui camping comercial includ: grupuri sanitare cu lavoare, dușuri și cabine WC, parcele de campare nivelate și acoperite cu gazon, alimentare cu apă potabilă, grupuri sanitare, drumuri și alei interioare asfaltate sau pietruite, zone plantate cu arbori și arbuști pe cel putin 15% din suprafață, terenuri sau săli de sport și agrement, spații comerciale, spațiu pentru păstrarea valorilor, trusă de prim ajutor, cutie poștală, pubele gunoi, telefon la dispoziția turiștilor, împrejmuire și pază pe timp de zi și de noapte, panou cu schema campingului, iluminare a spațiilor comune, firma la intrare. Campingurile mai pot avea dotări precum: unități de alimentație publică, grădinițe cu spații de joacă pentru copii, prize electrice pentru rulote, punct de prim ajutor, acces la internet, grupuri sanitare pentru persoane cu dizabilități, grilluri și vetre de foc. Echipament de campare Echipamentul folosit la campare variază în funcție de locație, anotimp, durata campării, mijlocul de locomoție, nivelul de confort dorit, etc. Echipamentul are rolul de a-i asigura turistului protecția termică, hrana și siguranța. In general echipamentul trebuie să fie ușor, compact și rezistent, fiind limitat la strictul necesar. Echipamentul de urgentă poate include: briceag, amnar, vas metalic, folie de supraviețuire pentru asigurarea unui punct cald, pansament, banda adeziva, etc. Lista echipamentului uzual Trusă de prim ajutor Cort sau foaie de cort Sac de dormit Saltea izolir Frontală sau lanternă Briceag, cuțit sau secure mica Amnar, brichetă sau chibrituri Cordelină Haine adecvate activității și anotimpului Bocanci sau ghete adecvate activității și anotimpului Saci de gunoi Recipient de plastic sau metal pentru apa GPS Legături externe Materiale media legate de Camping la Wikimedia Commons
Kampovanje

Kampovanje je kraći boravak u prirodi, tokom koga kamperi odlaze van civilizacije. Najčešće se koriste šatori, kamp-prikolice ili samo vreće za spavanje. Kampovanje je kao rekreativna aktivnost postala popularna u 20. veku. Izbor mesta Prilikom izbora odgovarajućeg mesto za kampovanje, treba voditi računa da je mesto suvo, ocedno, blago nagnuto, zaštićeno od vetra, da ima drveća ili da je pored šume i da je daleko od močvara. Poželjno je da se u blizini nalazi pijaća voda (reka, jezero, izvor…). U planinskim predelima mora se voditi računa o odronjavanju stena, snežnih lavina i vejavica. Šator se postavlja tako da je najmanjom površinom okrenut pravcu iz kojeg vetar duva, a ulaz šatora na suprotnu stranu. Protiv insekata se može braniti odgovarajućom kremom, mrežom, ili biljkom (navodno se ispod orahovog lišća se ne skupljaju ni komarci ni mušice). Kamp oprema Kamp oprema, najčešće, uključuje: šator vreću za spavanje podmetač za vreću, ako je hladno ili neravno plinsku bocu, ako se kampuje na mestu gde je vatra zabranjena baterijsku lampu sekiru ili testeru razne vrste i dužine konopca
As Salamah Archipelago

The As Salamah Archipelago (Arabic: سلامة وبناتها, romanized: As Salamah wa Banatiha lit. 'Salamah and her daughters'), also known by their colonial name, the Quoin Islands Archipelago, or simply the Quoin Islands, is a archipelago of three uninhabited islands in the Persian Gulf, north of the Musandam Peninsula in the Strait of Hormuz; as part of Oman (Musandam Governorate), they form the country's northernmost landmass. The archipelago is considered the entrance and exit point of the Persian Gulf. Once a ship has declared a position of "Passed Quoin Inbound" the insurance rates for the ship will increase. Islands While the islands are currently uninhabited, they were once inhabited by the Bani Shatair. The archipelago consists of these three islands, each with their native name, their colonial English name, and their position in the chain: Mumar Island (or Great Quoin Island) (west) Fanaku Island (or Gap Island) (middle) Didamar Island (or Little Quoin Island) (east) The native names for these islands originate from the Shihuh tribe of Musandam, who named the two outer islands Mumar and Didamar, meaning "mother" and "daughter", and the entire archipelago As Salamah wa Banatiha (Arabic: سلامة وبناتها), meaning "Salamah and her daughters". European seafarers later named these islands Great and Little Quoin, after the quoin (wedge) used to elevate ship-borne cannons, while the island in the middle was referred to as Gap Island. Mumar Island Mumar Island is the largest Island of the three. The island has a triangular outline, is about 770 metres long and up to 530 meters wide, yielding an area of about 22 hectares, it has a height of 164 meters. Didamar Island Didamar Island features a Lighthouse named Didamar Light (the colonial name being Quoin Islands Lighthouse), it's the oldest Lighthouse in Oman, being built by the British in 1914. The lighthouse is a 24-meter square pyramidal skeletal tower with a concrete base, constructed from metal, painted white, and powered by solar energy, with a focal height of 60 meters, a range of 23 nautical miles (43 km), and a light characteristic of two white flashes every 10 seconds. Didamar Island has a height of 51 meters. Gallery References External links Picture of Didamar Lighthouse
Baza lotnicza Ahmad al-Dżabir

Baza lotnicza Ahmad al-Dżabir (ICAO: OKAJ) – trzeci co do wielkości port lotniczy Kuwejtu. Używany do celów wojskowych. Bibliografia Informacje na stronie Great Circle Mapper. [dostęp 2010-07-23]. Informacje na stronie FallingRain. [dostęp 2010-07-23].
Ahmed Al Jaber Air Base

Ahmed Al Jaber Air Base är en flygbas i Kuwait. Den ligger i den södra delen av landet. Ahmed Al Jaber Air Base ligger 124 meter över havet. Terrängen runt Ahmed Al Jaber Air Base är platt. Trakten runt Ahmed Al Jaber Air Base är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ahmed Al Jaber Air Base.