NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Виго

Вѝго (на испански: Vigo) е град в Испания. Той е най-населеният град в регион Галисия, Испания. Според преброяването от 2007 г. в него живеят 294 772 душии. По данни от 2013 г. 7,68 % от жителите говорят изключително регионалния галисийски, а 51,39 % – само държавния испански език; 11,38 % ползват галисийски по-често от испански, а 29,55 % – обратно. Това прави Виго града, в който най-малко се говори галисийски в цяла Галисия Градът е известен с риболовната си индустрия, корабостроителници, храна, културен и нощен живот, както и с футболния си клуб „Селта“. В него е най-голямото риболовно пристанище в Европа и домашно пристанище за „Песканова“ (Pescanova) – най-голямата риболовна компания в Испания и 5-тата по големина в Европа. Градът е седалище на Европейска агенция за контрол на рибарството от 2005 г. Култура Както много други испански градове, Виго има свой карнавал, който се провежда всяка година в края на февруари или началото на март. Футбол Виго е известен с футболния си клуб „Селта“ (Celta de Vigo). Отборът му постига най-добрите си резултати в периода от 1997 до 2001 г., когато се утвърждава сред 6-те най-добри отбора в испанската Примера Дивисион и постига победи в турнира за купата на УЕФА над отбори като „Ливърпул“ (3:1 и 1:0), „Бенфика“ (7:0) и „Ювентус“ (4:0). В периода 1998 – 1999 г. в отбора на Селта играе българският нападател Любослав Пенев, като участва в 27 мача и отбелязва 12 гола. През сезона 2007 – 2008 отборът на „Селта“ играе в Сегунда Дивисион. От април до октомври 2007 г. начело на отбора е българският треньор Христо Стоичков. Източници Външни препратки Уебсайт на града
Vigo

Vigo je najveći grad u autonomnoj zajednici Galiciji s 293.837 stanovnika. Nalazi se na krajnjem zapadu Španjolske u pokrajini Pontevedra. Vigo je najveća europska ribarska luka, poznata po hladnjačama i tvornicama ribljih konzervi. Leži na jugozapadu Galicije na istoimenom poluotoku, koji zadire u Atlantik, udaljen 27 km od grada Pontevedra i nekih 38 km od portugalske granice. Vigo je prvi put dokumentiran u 15. stoljeću, dotad je bio toliko mali, da ga nisu držali ni za selo. Za englesko-španjolskih sukoba oko kolonija u dva navrata 1585. i 1589. napao ga je engleski admiral Francis Drake. A nakon toga u Ratu za španjolsko nasljeđe zajednička britansko-nizozemska flota pod zapovjedništvom Georga Rooka i Jamesa Butlera, u zaljevu ispred Viga 1702. uništila je španjolsko-francusku flotu. Vigo je grad moderne arhitekture, ali ima i nekoliko starijih građevina, među njima srednjovjekovnu kapelu Casa de Caridada, neoklasicističku crkvu Santo Cristo de la Victoria, podignutu u spomen na pobjedu protiv napoleonove vojske u Ratu za nezavisnost (1808. – 14); i tvrđava Castro iz 17. stoljeća. Pojavljuje se u knjizi 20.000 milja pod morem Julesa Vernea i u njemačkom filmu "Das Boot" redatelja Wolfganga Petersena. U Vigu je sjedište poznatoga nogometnoga kluba Celta Vigo. Izvori
Vigo

Vigo Spanyolország Galicia nevű autonóm közösségének legnagyobb városa. Pontevedra tartományban található. A 2005-ös népszámlálás szerint lakossága 293 725 fő, a körzetébe tartozó területen összesen 420 672, így Spanyolország tizennegyedik legnagyobb nagyvárosi körzete. A város halászatáról, ételeiről, kulturális és éjszakai életéről illetve RC Celta de Vigo nevű focicsapatáról ismert. Történelme Vigónak hosszú történelme van, egy hegyi erődre (Castro) és egy római településre épült. Általánosan elfogadott az a nézet, hogy neve a latin vicus szóból származik. A középkor alatt a kis falu a környező városokhoz, főként Tuihoz tartozott, és számos viking támadásnak esett áldozatul. Lakossága annyira kevés volt, hogy a 15. századig nem is tartották igazi falunak. A legkorábbi emlékek is az ezt követő időkből származnak. A 16. és 17. században a várost többször megtámadták. 1585-ben és 1589-ben Francis Drake rajtaütött, és egy ideig uralta, eközben számos épületet leégetett. Néhány évtizeddel később 1617-ben a török kalózok próbálták megtámadni. Ennek eredményeként 1656-ban városfalat építettek, IV. Fülöp uralma alatt. Ezek egy részét a mai napig megőrizték. Ebben a korszakban kezdték kiépíteni az első kereskedelmi kapcsolatokat, a város számos privilégiumot kapott a spanyol királyoktól. 1702-ben egy tengeri csata zajlott le, és 1719-ben, mivel a Vigótól távol lévő spanyol flotta éppen Skóciát próbálta támadni, a várost ideiglenesen megszerezte az brit flotta. 1808-ban a francia hadsereg Napóleon császár birodalmához csatolta Spanyolországot, habár Vigo 1809. januárjáig meghódítatlan maradt. Később Vigo volt Galicia első városa, amely felszabadult a francia uralom alól, ezt minden március 28-án Reconquista néven (magyarul: visszahódítás) ünneplik meg. A város nagyon gyorsan nőtt a 19–20. században. Ez azt eredményezte, hogy gyakran módosítani kellett az elrendezését, ezáltal kevésbé rendezettebb, mint más galiciai városok. Itt halt meg Héjjas Iván. Demográfia A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Nevezetességek Szűz Mária apátsági templom (Colegiata de Santa María) Halászkikötő (Dársena del Berbés) Castelos-palota (Paso de Castelos) San Sebastian-erőd (Castillo de San Sebastián) Castro-erőd (Castillo de Castro) Cíes-szigetek (Islas Cíes) Gazdaság Vigo Galicia vezető iparvidéke, automatizált gyárakkal, hajógyárakkal és kisegítő iparral. Galicia legtöbb munkást foglalkoztató cége, a PSA Peugeot Citroën is itt található. 2003-ban összesen 473 000 járművet gyártott, amelynek 88%-át Spanyolországon kívül adták el. Vigo a legnagyobb halászkikötő Európában, és a világ legnagyobb halászcégének, a Pescanovának ad helyet. Oktatás A Vigói Egyetem, amely korábban Santiago de Compostela egyetemének részeként működött, a város hegyes, külső területén helyezkedik el. Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Redondela További információk Galicia hivatalos turistaoldala Archiválva 2007. február 18-i dátummal a Wayback Machine-ben Városi tanács Képek Képek Vigo-ról A város hivatalos oldala Vigoi egyetem Pescanova
Vigo

Vigo (ˈbiɣo) – największe obok A Coruñi miasto hiszpańskiej Galicji, w pobliżu granicy z Portugalią, nad Atlantykiem. Historia We wczesnym średniowieczu istniała tu wioska celtyckiego plemienia, będąca we władaniu Tui. Po kampaniach Alfonsa I Walecznego w połowie VIII wieku powstała tu strefa buforowa pomiędzy Maurami a chrześcijanami. W następnym stuleciu została ona objęta akcją ponownego zasiedlania pod rządami króla Asturii Ordoño I. Klimat Demografia Rozwój demograficzny Vigo (1842-2010) Gospodarka Istotne miejsce zajmuje przemysł samochodowy, z dużą rolą koncernu Stellantis (pierwotniePSA Peugeot Citroën), który skupia tu swoją produkcję samochodów do krajów europejskich (w 2004 roku wyniosła ona 458 550 aut, z których ponad 88% zostało przeznaczonych na eksport). Ponadto bardzo ważnymi branżami są okrętownictwo oraz rybołówstwo. Według danych za rok 2007 ryby z Vigo zaspokajają około 90% całkowitego zapotrzebowania rynku hiszpańskiego. Port należy do największych ośrodków rybołówstwa na kontynencie. Innymi sektorami gospodarki są: przemysł chemiczny i farmaceutyczny z fabrykami w Mos i O Porriño oraz tekstylny, wydawniczy i spożywczy. Funkcjonuje tutaj również morski port handlowy i pasażerski oraz port lotniczy. Turystyka Tutejsze plaże i poszarpane wybrzeże przyciągają wielu turystów, mimo że jest to jedno z najbardziej deszczowych miejsc Półwyspu Iberyjskiego. W Vigo znajdują się także muzea oraz zabytki sakralne i świeckie, w tym twierdza z XVII wieku. Sport Celta Vigo – klub piłkarski Miasta partnerskie Lorient, Francja Buenos Aires, Argentyna Porto, Portugalia Caracas, Wenezuela Las Palmas, Hiszpania Qingdao, Chiny Ludzie związani z Vigo Literatura Nowa encyklopedia powszechna, PWN, Warszawa 1995-1996. Przypisy
Vigo

Vigo este cel mai mare oraș al regiunii Galicia și provinciei Pontevedra din nord-vestul Spaniei. Populația orașului Vigo numără 292,566 locuitori iar cea a ariei urbane 420,672, situându-se pe locul 14 în topul celor mai mari arii urbane după mărime. În Vigo este situată cea mai mare fabrică din Galicia, PSA Peugeot Citroën Group, care a produs 473,000 de automobile în 2003, 88% dintre acestea fiind destinate exportului. Vigo este cel mai mare port pescăresc al Europei, fiind gazda celei mai mari companii de pescuit, Pescanova. Universitatea Vigo, care inițial a fost o filială a Universității Santiago, este situată într-o zonă muntoasă din afara orașului. Personalități născute aici Serafín Avendaño (1837 - 1916), pictor; Ramón Díaz del Río (1940 - 2023), inginer, om politic.
Виго

Виго (шп. Vigo) град је у шпанској аутономној заједници Галисија. Налази се на северозападу Шпаније, у покрајини Понтеведра, тачније на истоименом ријасу, на обали Атлантског океана. Виго је највећи галицијски град 297 332 становника. На ширем градском подручју живи 468 654 становника, што овај град чини 14. по величини у Шпанији. Виго је уједно и највећи шпански град који није главни град своје покрајине. Историја Током средњег века ту се налазила мала насеобина која је у том периоду претрпела неколико напада Викинга. Број становника је био толико мали да се Виго није могао сматрати селом све до XV. века, од када датирају први записи о њему. Током XVI и XVII века град је опседан више пута. Френсис Дрејк је 1585. и 1589. нападао и привремено заузимао град, остављајући за собом град у рушевинама. Неколико деценија касније град је био под опсадом турске флоте. Због честих напада град је опасан зидинама, чија је изградња завршена 1656. за време владавине Филипа IV од Шпаније. Оне су и данас делимично очуване. Током 1702. године залив у коме се налази овај град је био поприште велике битке. Године 1719. шпанска флота која је иначе била смештена овом граду је учествовала у покушају инвазије на Шкотску. Британске трупе су то искористиле и заузеле слабо брањени град. Град је био у њиховом поседу свега десет дана. Француска фојска под Наполеоновом командом је 1808. године анексирала Шпанију, а Виго је остао слободан све до јануара 1809. Овај град је био и први галисијски град који је ослобођен Француске власти, а дан ослобођења 28. март се свечано обележава сваке године. Током Другог светског рата у близини града су потонуле две Немачке подморнице. Становништво Према процени, у граду је 2008. живело 295.703 становника. Партнерски градови Каракас Буенос Ајрес Нарсак Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Градски савет Слике Слике из Вига Званични веб-сајт Градски универзитет
Vigo

Vigo (spanskt uttal: [ˈbiɣo] ) är en stad och kommun i provinsen Pontevedra i den autonoma regionen Galicien i nordvästra Spanien. Den ligger vid flodmynningen Ría de Vigo, cirka 73 kilometer söder om Santiago de Compostela. Kommunen har 294 489 invånare (2025), på en yta av 109,06 km². Invånarantalet gör Vigo till Galiciens folkrikaste kommun. Det är en betydande hamnstad med omfattande handels- och fiskeverksamhet. I Vigo har Europeiska fiskerikontrollbyrån sitt säte. Staden har ett fotbollslag i La Liga som heter Celta Vigo. Näringsliv Stellantis har en stor bilfabrik som grundades av Citroën 1958 i Vigo. Bildgalleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vigo. Officiell webbplats
Віго

Віго, Віґо (ісп. Vigo) — місто і муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Галісія. Місто є великим портом і важливим промисловим та освітнім центром регіону. Географія Віго розташоване на березі однойменної затоки Атлантичного океану на відстані близько 470 км на північний захід від Мадрида, 22 км на південь від Понтеведри. Адміністративно муніципалітет Віго поділяється на такі паррокії: Алькабре, Беаде, Бембріве, Кабраль, Кандеан, Кастрелос, Комесанья, Корушо, Фрейшейро, Лавадорес, Матама, Навія, Ойя, Сардома, Сайянс, Тейс, Валадарес і Саманс, а також включає населені пункти Віго і Сієс, що не входять до складу жодної паррокії. Клімат Місто розташоване у зоні, котра характеризується середземноморським кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 19.4 °C (66.9 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 8.3 °С (46.9 °F). Історія У 1702 році під час війни за іспанську спадщину в затоці Віго відбулася битва між англо-голландським і франко-іспанським флотами. Демографія Найбільше місто Галісії з населенням понад 297 тис. мешканців, а населення його агломерації становить 468 тис. мешканців і є 14-тою за населенням міською агломерацією в Іспанії. Також Віґо є найбільшим містом в країні, що не має статусу адміністративного центру провінції. Динаміка населення (INE ): Релігія Центр Туй-Вігоської діоцезії Католицької церкви. Відомі особистості В місті народився: Давід Костас (* 1995) — іспанський футболіст. Галерея Див. також 127870 Віґо — астероїд, названий на честь території. Примітки Посилання Офіційний сайт муніципальної ради Віго [Архівовано 13 жовтня 2010 у Wayback Machine.] Туризм міста Віго [Архівовано 3 травня 2022 у Wayback Machine.]
Ла Коруня

Ла Коруня на държавния език (на испански: La Coruña), или A Коруня на регионалния език (на галисийски: A Coruña), е пристанищен град в Северозападна Испания, административен център на провинция Ла Коруня, както и столица на автономната област Галисия в периода от 1563 до 1982 г. Разположен в северозападната част на Иберийския полуостров, на брега на Атлантическия океан, градът е с натоварено пристанище с голямо икономическо значение в миналото и днес. Според данни от 2009 г. на местния Национален статистически институт (INE) има 246 146 жители, което го прави 2-рия по население град в Галисия след Виго (провинция Понтеведра). Наименование Официалното наименование на града е галисийското А Коруня съгласно закон на автономна област Галисия от 1983 г. Кастилската форма Ла Коруня е по-широко разпространена – в страната и в чужбина, и се препоръчва от Испанската кралска академия за испански език. Известни личности Родени в Ла Коруня Антонио Касас (1911 – 1982), актьор Марио Касас (р. 1986), актьор Фернандо Рей (1917 – 1994), актьор Луис Суарес (р. 1935), футболист Други личности, свързани с Ла Коруня Илиян Киряков (р. 1967), български футболист, работи в града през 1991 – 1993 г. Пабло Пикасо (1881 – 1973), художник, живее в града през 1891 – 1895 г. Бележки Външни препратки Уебсайт на града
A Coruña

A Coruña (španělsky La Coruña; galicijsky a oficiálně pouze A Coruña; portugalsky a v neoficiálním galicijském pravopisu Corunha) je přístavní město v Galicii, zemi a autonomním společenství na severozápadě Španělska. S přibližně 252 tisíc obyvateli je po Vigu druhým největším městem Galicie. Je sídlem provincie A Coruña a některých významných institucí, např. Galicijské královské akademie. Ve městě se nachází Univerzita A Coruña. Hospodářství A Coruña je důležitý obchodní a rybářský přístav. Ve městě je průmysl hutnický, výroba hliníku, chemický (rafinerie ropy), zpracování ryb a tabáku. Ve městě je také sídlo světové oděvní firmy Zara. Zajímavosti Torre de Hércules – nejstarší dosud činný maják na světě, vybudovaný v římském období Ferrol – nedaleký velký přístav, rodiště generála Franca Osobnosti města José Millán Astray (1879–1954), zakladatel a první velitel Španělské cizinecké legie Fernando Rey (1917–1994), španělský herec Luis Suárez Miramontes (1935–2023), španělský fotbalový záložník, trenér, držitel Zlatého míče za rok 1960 Amancio Ortega (* 1936), španělský podnikatel, miliardář a zakladatel Inditexu Amancio Amaro (1939–2023), španělský fotbalový záložník Lucas Pérez (* 1988), španělský fotbalový útočník Partnerská města Cádiz, Španělsko Recife, Brazílie Sport Deportivo de La Coruña – fotbalový klub, který své domácí zápasy hraje na stadionu Estadio Municipal de Riazor A Coruña bylo jedním z měst, které hostilo Mistrovství světa ve fotbale 1982 Fotogalerie Odkazy Reference Literatura Ottův slovník naučný, heslo A Coruna. Sv. 2, str. 947 Související články Galicie Bitva u La Coruñi Externí odkazy Galerie A Coruña na Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu A Coruña na Wikimedia Commons La Coruña – informační stránka Tourism Office website for A Coruña (Turismo Coruña – Town Council) Tourism website for A Coruña (TurGalicia – Regional Tourism Office)[nedostupný zdroj] Tourism website – Travel Guide for A Coruña (TurEspaña – National Tourism Office) Archivováno 17. 7. 2009 na Wayback Machine. Pinocho in la Coruña: An illustrated guidebook to la Coruña Photographs of A Coruña, by Luis Vila
A Coruña

A Coruña (španjolski La Coruña; galicijski A Coruña) je grad u Španjolskoj autonomnoj zajednici Galiciji. Prostire se na površini od 37,83 km² i ima 246.056 stanovnika. Zanimljivost Torre de Hércules – najstariji svjetionik svijeta Poznate osobe Emilia Pardo Bazán (1851. – 1921.) Eduardo Dato Iradier (1856. – 1921.) Ramón Menéndez Pidal (1869. – 1968.) José Millán Astray (1879. – 1954.) Santiago Casares Quiroga (1884. – 1950.) Salvador de Madariaga y Rojo (1896. – 1978.) Šport Deportivo de La Coruña, nogometni klub Vanjske povenice Službena web stranica grada Turističke informacije Galerija
A Coruña

A Coruña (galiciai nyelven, kiejtése: [akoˈruɲa]; spanyolul: La Coruña, kiejtése: [lakoˈruɲa]) város Északnyugat-Spanyolországban, Galiciában. A Coruña járás székhelye. Az Atlanti-óceán egyik legforgalmasabb kikötője, ipari és kereskedelmi központ. Nevének eredete A város neve a római Caronium névre vezethető vissza. Ennek Crunia változata először a 12. században II. Ferdinánd leóni király uralkodása alatt tűnik fel. A Crunia alakban 1262-ben említik először. Ebből a 18. századra alakul ki fokozatosan a név mai változata. A város nevét ma hol a spanyol, hol a galiciai alakban használják. Története A város már a középkorban fontos kikötő és a textilgyártás központja volt. 1588-ban a spanyol armada Ferrol kikötőjéből indult az Anglia elleni hadjáratra. 1598-ban a Francis Drake vezette angol kalózflotta rabolta ki a várost. 1809. január 16-án is csata zajlott itt, melyben brit csapatok visszavonuló egységeik behajózását fedezték. A 19. században a város a monarchiaellenes mozgalom központja volt. A térség ipara főként a hajógyártásban és a szomszédos Ferrol fémiparában nyilvánul meg, de a városnak kőolajfinomítója is van. Az élelmiszeripar főként a halászaton és a környező települések mezőgazdasági termékein alapszik. Nevezetességei A város fő nevezetessége a Herkules-torony (Torre de Hércules), egy 2000 éves világítótorony, mely ma is működik. A város jellegzetes üvegezett balkonjairól, a galériákról is híres. Itt áll az Endesa Termeic, Európa legmagasabb kéménye. Városháza (Palacio Municipal) Tartományi Szépművészeti Múzeum (Museo Provincial de Belas Artes) Kapucinusok temploma (Igrexa dos Capuchinos) Tudományok háza (Casa das ciencias) Szent Jakab-templom (Igrexa de Santiago) Kormányzósági Palota (Capitanía Xeral) Mező Szűz Mária-templom (Igrexa de Santa Maria del Campo) Szent Barbara-zárda (Mosteiro de Santa Bárbara) Szent Domonkos-templom (Igrexa de Santo Domingo) Szent Károly-park (Xardín de San Carlos) Szent Antal-vár (Castelo de San Antón) a Paseo de Langar barokk patríciusházai Képek Testvérvárosok Cádiz, Spanyolország Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek Források Szentirmai József – Szentirmainé Bánlaky Cecília: Spanyolország. Panoráma útikönyvek sorozat (Medicina, 1995) ISBN 963-243-838-8 További információk A Polgármesteri Hivatal weboldala A Coruña Virtual Archiválva 2021. április 27-i dátummal a Wayback Machine-ben A Coruña régi fotókon Galicia Virtual A Coruña A Coruña, idegenforgalmi oldal A Coruña Archiválva 2007. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
A Coruña

A Coruña (în galiciană A Coruña, în spaniolă La Coruña) este un oraș în provincia A Coruña, din comunitatea autonomă Galicia, Spania. Are o populație de 243 349 locuitori și suprafață de 36,8 km². Personalități născute aici Gérard Encausse (1865 - 1916), medic, filozof, ocultist; Ramón Menéndez Pidal (1869 - 1968), filolog și istoric literar; Salvador de Madariaga (1886 - 1978), diplomat, scriitor; Fernando Rey (1917 - 1994), actor; Luis Suárez Miramontes (1935 - 2023), fotbalist; Amancio Amaro (1939 - 2023), fotbalist; Rosalía Mera (1944 - 2013), femeie de afaceri; Mario Casas (n. 1986), actor; Lucas Vázquez (n. 1991), fotbalist. Legături externe es Pagina oficială
A Coruña

A Coruña (galiciskt uttal: [ɐ koˈɾuɲɐ] , spanska: La Coruña [la koˈɾuɲa] ) är en stad och kommun i den autonoma regionen Galicien i nordvästra Spanien. Den ligger på Atlantkusten, cirka 510 kilometer nordväst om Madrid. A Coruña är huvudort i provinsen med samma namn. Kommunen har 251 543 invånare (2025), på en yta av 38,71 km². Det är Galiciens näst folkrikaste kommun, efter Vigo. Staden är ett centrum för handel och kultur i området, har en betydande hamn och är distributionscentral för jordbruksvaror från de närliggande distrikten. I A Coruña finns Inditex huvudkontor. Sport Deportivo de La Coruña är ett fotbollslag från staden som spelar i tredjedivisionen Primera Federación. Hemmaarenan heter Estadio Municipal de Riazor. Kända personer från A Coruña Emilia Pardo Bazán (1851–1921), författare och journalist Ramón Menéndez Pidal (1869–1968), filolog och litteraturhistoriker Fernando Casado Arambillet (1917–1994), artistnamn Fernando Rey, skådespelare María Casares (1922–1996), skådespelare Luis Suárez Miramontes (1935–2023), fotbollsspelare Fernando Romay (född 1959), basketspelare Se även Herkulestornet Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör A Coruña. Officiell webbplats
Natuurpark O Invernadeiro

Het Natuurpark O invernadeiro (Galicisch: Parque natural do Invernadeiro/ Spaans: Parque natural El Invernadero) is een natuurpark in Galicië in Spanje. Het natuurpark werd opgericht in 1997 en is 5722 hectare groot. Het natuurpark omvat gebergte. In het park komt wolf, ree, everzwijn voor. Externe link Officiële website
Pantà d'Abegondo-Cecebre

El Pantá d'Abegondo-Cecebre és un indret creat per un pantà construït el 1975 per proveir a la ciutat de la Corunya a la confluència dels rius Barcés i Mero protegit com Lloc d'Importància Comunitària situat a la província de la Corunya, comunitat autònoma de Galícia. L'espai natural té una extensió de 493,41 ha. i va ser aprovat el 2006 com a LIC. Municipis S'estén pels municipis de: Abegondo Betanzos Cambre Carral Oza Cesuras Característiques Els seus boscos de ribera, estanys temporals i estanys eutròfics són l'hàbitat de nombroses espècies d'aus, rèptils i mamífers. La superfície de la conca és de 228 km² i elpantà de 363 ha i té una capacitat de 22 milions de metres cúbics. Assoleix una longitud màxima de 2,8 quilòmetres i una profunditat màxima de 15 metres. La profunditat mitjana no supera els 5,9 metres, amb grans àrees d'aigües poc profundes, enfront dels 2 metres. L'amplada màxima de la presa es troba en el vessant del riu Mero. El nivell d'inundació més alta s'assoleix al final de l'hivern i a la primavera. Les seccions dels rius inclosos al LIC també cobreixen aproximadament 4,9 km del riu Barcés i 3,8 quilòmetres del riu Mero destaca per la conservació del bosc a la vora de les costes natives. Flora i fauna Al el seu lloc estan presents una sèrie d'hàbitats d'interès comunitari inclosos en la Directiva 92/43 / CEE: Aigües oligotròfiques amb un contingut de minerals molt baix de les planes arenoses (Littorelletàlia uniflorae). Llacs eutròfics vegetació natural Magnopotamion o Hydrocharition. Estanys temporals mediterranis. Formacions herboses amb Nardus, amb nombroses espècies en substrats silicis zones muntanyoses. Boscos al·luvials amb Alnus glutinosa i Fraxinus excelsior. La lista de especies con interés de conservación en LIC son las siguientes: Referències Enllaços externs Ubicación