NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gustavsvärn

Gustavsvärn (-vä:'rn) är ett skär med radiofyr ca 3 km sydväst om Hangö. Ön har lämningar av fästningsverk från svenska tiden. Bygget av fästningen framskred långsamt och enbart den yttre muren byggdes färdigt. Ryssarna sprängde fästningen under Krimkriget för att engelsmän och fransmän inte skulle kunna besätta den. Fyrplatsen etablerades 1865 med bostäder för fyrvaktare med familjer på ön. Som mest bodde här ett tjugotal människor, varav 15 barn. Kvar finns ännu mistsirenskötarens stuga, alla andra byggnader har förfallit eller rivits. Finlands fyrsällskap hyr sedan 2005 stugan samt delar av ön. Renoveringsarbetet riktar sig främst till att renovera och bevara mistsirenskötarens stuga. Ön är öppen för allmänheten och Finlands fyrsällskapet guidar besökare på ön. Ön nås bäst med vattenbuss, resetid ca 10 min från Hangö. Vid lugnt väder är det även möjligt att ta i land med egen båt. Planeringen av befästningen anförtroddes major von Kierting. Kapten Carl Nycander fungerade som hans assistent. Befästningsarbetet inleddes våren 1793. Det primära syftet med befästningen var att bevaka infartslederna till Hangö hamn. Källor Webbsidor Gustavsvärn i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0 Finlands fyrsällskap. ”Gustavsvärn”. Finlands fyrsällskap rf. https://www.majakkaseura.fi/gustavsvarn/?lang=sv. Läst 19 september 2019. Sjöfartsverket (i Finland). ”Gustavsvärn (basuppgifter om fyren på finska)”. Arkiverad från originalet den 26 juni 2007. https://web.archive.org/web/20070626080702/http://www.fma.fi/vapaa_aikaan/majakat/gustavsvarn.php. Läst 21 augusti 2007. Noter Vidare läsning Väisanen, Pekka, red (2019). Gustavsvärn: Hangös hamnfyr och fästningsö. Helsingfors: Finlands Fyrsällskap. ISBN 978-952-69216-0-0
Musée d'Art Gyllenberg

Le musée d'Art Gyllenberg (finnois : Gyllenbergin taidemuseo ; suédois : Konstmuseet Villa Gyllenberg) ou Villa Gyllenberg est un musée dans le quartier de Kuusisaari à Helsinki en Finlande. Description Le musée est situé au sud-ouest de Kuusisaari à trois cents mètres du musée d'Art Didrichsen. Galerie Annexes Articles connexes Liste de musées en Finlande Musées spécialisés en Finlande Liens externes (fi) Site officiel Notes et références Portail des musées Portail de la peinture Portail d’Helsinki
Villa Gyllenberg

Villa Gyllenberg är ett privatägt finländskt konstmuseum. Det ägs av Signe och Ane Gyllenbergs stiftelse och ligger på Granö i Helsingfors. Signe (1895–1977) och Ane Gyllenberg (1891–1977) grundade år 1948 en stiftelse för medicinsk forskning med uppgift att efter parets död även ställa ut deras konstsamling för allmänheten. Museet är inrymt i makarna Gyllenbergs bostad, som uppfördes 1938 och ritades av Matti Finell. Ett tillbyggt konstgalleri, ritat av Per-Mauritz Ålander, invigdes 1980. Den permanenta samlingen omfattar främst finländsk konst från drygt två sekel, från mitten av 1700-talet och framåt. Bland annat finns en stor samling verk av Helene Schjerfbeck. Bildgalleri Externa länkar Villa Gyllenbergs webbplats Villa Gyllenberg i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0
Gymnasiet i Petalax

Gymnasiet i Petalax är ett svenskspråkigt gymnasium som ligger i Petalax by som hör till Malax kommun. Skolan har en allmän linje och en tvärvetenskaplig linje. Skolan har ca 80 studerande och 18 lärare. Studerande kommer från flera olika byar inom Malax och Korsnäs kommun. Skolan inledde sin verksamhet hösten 1971. Hösten 2021 flyttade skolan in ett nytt skolhus byggt i cross laminated timber. Historia År 1971 grundades Gymnasiet i Petalax och verkade i Ungdomsföreningens lokaler. Det blev en tillfällig skolbyggnad för gymnasiet. 1985 flyttades skolan till Mamrevägen där den hade fått en egen byggnad. Gymnasiet placerades i anslutningen till högstadiet eftersom Petalax låg i centrum dit elever från alla närliggande kommuner kan komma och studera. Gymnasiet i Petalax var en av Finlands första kommunala landsbygdsgymnasier. Lars Sommardahl var skolans första rektor mellan åren 1971 och 1991. Sommardahl efterföljdes av Lars Varstala (1991-2013). Nu är Margareta Bast-Gullberg (2013- ) rektor i skolan. Skolbyggnaden är placerad ovanpå ett träsk och sjunker därför långsamt ner. 2018 stod det klart att Gymnasiet i Petalax får en ny skolbyggnad år 2020 i anslutning till Högstadiet i Petalax. Externa länkar Officiell webbplats för Gymnasiet i Petalax
Haga gård

Haga gård (finska: Hakoisten kartano) är en herrgård på stranden av Kernala sjö i Janakkala, Tavastland, Finland. Haga gård omnämns redan 1560, ägdes sedan av släkten Uggla till 1795, då det övergick till släkten Leijonhufvud och genom giftermål till familjen Boije af Gennäs. Under ett besök i Finland gästade Gustav III Haga gård. Den gulmålade huvudbyggnaden i trä började byggas 1796 eller 1797, men färdigställd blev den först efter Finska kriget. Byggherre var baronessan Helena Elisabeth von Burgenhausen. Några ritningar är ej bevarade, men enligt en teckning från 1820 hade den fått sitt nuvarande utseende. Andra byggnader värda att omnämna är den på 1700-talet byggda rappade och med pilastrar utsmyckade visthusrad, samt det nyklassicistiska vagnslidret, vilket senare är rejält ombyggt. Därtill finns den i tegel 1850 byggda och 1936 utvidgade ladugården. Nära sätesgården finns ett högt, brant berg, som kallas för Haga borgberg. På dess platå finns rester av en borgruin, delvis byggd i tegel, av det som kan vara det äldsta Tavastehus slott, innan det flyttades 17 kilometer till sin nuvarande plats i Tavastehus. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Haga gård.
Hammarlands kyrka

Hammarlands kyrka eller S:ta Catharina kyrka är en medeltida kyrkobyggnad i Hammarland på Åland. Den uppfördes under slutet av 1200-talet och är tillägnad Katarina av Alexandria. Kyrkan tillhör Hammarlands församling i Borgå stift inom Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland. Historia Kyrkan ligger nära den gamla postvägen och intill gravfältet Kjusan. Efter reformationen försummades kyrkan under en längre tid. Den har drabbats av flera bränder, bland annat omkring år 1440 och senast i februari 2010. Kyrkobyggnaden Långhuset uppfördes i slutet av 1200-talet. Tornet byggdes i början av 1300-talet och har en ovanlig placering i söder. Det fungerade som både vapenhus och kapell, med ett altare tillägnat Olof den helige. Under tidigt 1400-tal förlängdes långhuset med ett nytt kor. En brand inträffade under byggtiden. Tornhuven förnyades på 1600-talet men behöll sin medeltida karaktär. Under 1800-talets första hälft förstorades fönstren och nya togs upp i norr och väster. Målningar I mitten av 1400-talet dekorerades koret med slingerornamentik. Vid en arkeologisk utgrävning 1913 togs målningarna fram igen. Den enda bevarade figurmålningen finns väster om korets nordfönster. Den föreställer Judas Taddaios med dubbelkors och språkband. Inventarier En rikt utsmyckad dopfunt från 1200-talet (så kallad paradisdopfunt). Fragment av en biskopsstol från 1650-talet. Orgel 1857 fick kyrkan sin första orgel. 1865 byggdes en ny orgel av Frans Anderson. Omkring 1947 tillverkade Kangasala orgelbyggeri en orgel med 14 stämmor. 1977 byggde Hans Heinrich den nuvarande orgeln. Disposition Galleri: Kyrkan med omgivningar 3 juli 2021 Källor Vidare läsning Hiekkanen, Markus (2020). Finlands medeltida stenkyrkor. Stockholm: Kungl. Vitterhets historie och antikvitetsakademien. sid. 482–486. Libris n0bnsbs4l2bcgvwv. ISBN 9789188763112 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hammarlands kyrka. Hammarlands församling
Kuusijärvi (Vantaa)

Kuusijärvi est un lac situé dans le quartier Kuninkaanmäki de Vantaa en Finlande. Géographie Le petit lac, situé entre Kuninkaanmäki et Päiväkumpu, est une zone de loisirs précieuse car il est situé à proximité des centres de population et des routes principales, En été, la plage du lac est populaire et en hiver, la natation libre est pratiquée dans le lac Kuusijärvi. Le lac Kuusijärvi mesure 440 mètres de long et 240 mètres de large. La surface du lac est de 7,22 hectares et la longueur de son rivage est de 1,33 kilomètre. Il est entouré de sentiers de randonnées dans les environs et ses rives sont boisées. Le Kuusijärvi s'écoule de son coin nord-est dans la rivière Krapuoja, qui se jette dans la mer à Kapellviken dans le quartier Östersundom d'Helsinki. Environ 800 mètres séparent le Kuusijärvi du parc national de Sipoonkorpi. Les deux zones forestières sont reliées par le pont Sudentassu de 120 mètres de long. La zone du lac a été appelée la "porte d'entrée de Sipoonkorpi". Transports en commun Le lac est desservi par les bus de la région d'Helsinki: De l'arrêt Kuusijärvi 736 Tikkurila–Hakunila–Kuninkaanmäki–Korso 738 Kalasatama–Hakunila–Sorsakorpi–Kerava De l'arrêt Päiväkummuntie 721 Hakaniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä 721N Rautatientori–Kuninkaala–Jokiniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä 723 Ligne de service, Peijas–Havukoski–Rekola Päiväkumpu 724 Tikkurila–Havukoski–Päiväkumpu De l'arrêt Lähdemäentie 739 Rautatientori–Kuninkaanmäki–Nikinmäki–Korso 785K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä 787K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä – Pornainen 788K Rautatientori – Kuninkaanmäki – Nikkilä – Hinthaara – Porvoo Notes et références Galerie Voir aussi Articles connexes Lacs de Finlande Lieux et monuments de Vantaa Liens externes Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Finlande
Hanaböle träsk

Hanböle träsk, finska Kuusijärvi, är en insjö utanför Kungsbacka i Vanda stad i Nyland i Finland. Arean är 7 hektar och strandlinjen är 1,33 kilometer lång. Sjön ingår i Finska vikens kustområde. Den ligger omkring 18 kilometer nordöst om Helsingfors. Friluftsområden finns i anslutning till sjön och bostadscentra och stora trafikleder i närheten gör den till ett populärt friluftsmål. Speciellt i början av sommaren då havet ännu är kallt är Hanaböle träsk populärt bland simmare. Föreningen Suomen Latu har ett friluftscentrum vid Hanaböle träsk vid Gamla Lahtisvägen. På området finns badstrand, isvak, upplysta skidspår och skiduthyrning, beachvolleyplan, basketplan, badmintonplan, lekplats, grillstuga, kafé-restaurang, möteslokaler, elbastu och rökbastu. Bussförbindelse finns Hanaböle träsk. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från finskspråkiga Wikipedia.
Havshamnen

Havshamnen (fi. Merisatama) är en hamn i sydligaste Helsingfors stad i stadsdelarna Brunnsparken och Ulrikasborg. Havshamnen är företrädesvis en småbåtshamn men vissa sightseeingbåtar stannar också i hamnen. Havshamnen ligger skyddad från öppna havet av en ring av flera klippiga holmar. Båtbryggor finns både ute på holmarna och på fastlandet. Till holmarna kommer man sommartid endast med båt, medan det under höst, vinter och vår läggs ut en pontonbrygga mellan Ugnsholmarna och fastlandet. Holmarna heter Norra Ugnsholmen, Södra Ugnsholmen, Skifferholmen, Skiffergrundet och Flisholmen. Snabb utveckling efter 2008 Havshamnen har utvecklats snabbt efter det att en ny stadsplan för området fastställdes 2007. Den gamla järnvägen som gått genom området till Busholmens hamnområde revs 2008 och området som mer eller mindre stått i träda, förvandlades till en park - Havsparken. Förvaringen av båtar som dittills dominerat hela området vintertid, anvisades ett eget område i Havsparken västra ända efter en stor allmän debatt. Den nya parken blev färdig 2010-2011 och dess fortsättning Eirastranden 2011-2012. Utvecklandet av området fortsätter på Ärtholmens gamla hamn- och varsvområde. Helheten kommer att bli en av paradplatserna för Havs-Helsingfors när Ärtholmen är fullt utbyggd i slutet av 2010-talet. En hamn kantad med krogar och segelsällskap På landsidan finns café-restaurang Carusel i väster och det anrika Café Ursula i Öster. Mellan dem finns den populära uterestaurangen Mattolaituri (Matt-bryggan) och den kopparärgade sk. Mutter-kiosken. På Holmarna utanför Havshamnen verkar Ungsholmens restaurang, HSS restauranger Boathouse och Skiffer samt den Finska Segelföreningens (Suomalainen Pursiseura) Restaurang Saari. På landsidan är krogara öppna året runt medan restaurangerna på holmarna är stängda på vintrarna. Alla restauranger frekventeras flitigt av Södra-Helsingfors 23.000 invånare och turister. Första segelsällskapet 1893 Det finns flera småbåtshamnar inom Havshamen administrerade av olika segelsällskap och en som administreras av Helsingfors stad. Segelsällskapen är Suomalainen Pursiseura (SPS), Meristaman Venekerho och Helsingfors Segelsällskap (HSS). Helsingfors Segelsällskap, grundat 1893, har hållit till på Skifferholmen sedan 1896 och den första paviljongen öppnades 1898. Klubbhuset brann ner 1946 och HSS nuvarande paviljong är byggd 1949.
Helsinge gymnasium

Helsinge gymnasium är ett svenskspråkigt kommunalt gymnasium i stadsdelen Helsinge kyrkoby i Vanda. Det är det enda svenskspråkiga gymnasiet i staden och det minsta i Helsingforsregionen. Gymnasiet har cirka 150 elever och 20 lärare. I samma byggnad finns Helsinge skola. Våren 2013 dimiterades 37 studenter och våren 2015 dimiterades 43 studenter från gymnasiet. Historik 1963 inledde de första eleverna sin skolgång i Prostgårdens sal för att några veckor senare flyttas till kaplansgården i Nilsas 1967 stod det nya skolhuset färdigt 1968 dimitterades de första eleverna och skolan fick även gymnasierättigheter 1971 dimitterades de första studenterna 1975 byggdes skolhuset ut med bland annat en tandläkarmottagning och biologisal 1981 infördes det kursbaserade gymnasiet i Helsinge 2009 blev den tillbyggnad som idag utgör gymnasiet färdig Referenser Externa länkar Helsinge gymnasium
Hjorten

Hjorten (en français : le cerf) est un bâtiment situé dans le quartier II à Turku en Finlande. Hjorten Hjorten est un immeuble résidentiel de style Art nouveau construit en 1904 à côté de Vartiovuorenmäki. Le nom Hjorten (cerf) du bâtiment conçu par Frithiof Strandell vient du nom de l'îlot urbain du plan de la ville de Turku dessiné par Carl Ludwig Engel. Situé dans un endroit bien en vue, Hjorten a été le premier édifice Art nouveau conçu par Frithiof Strandell. Les modèles de Hjorten étaient le château de Turku et d'autres châteaux médiévaux avec leurs tours et leurs baies vitrées, ainsi que les villas situées à Ruissalo. Le bâtiment ressemble à des ouvrages d'Eliel Saarinen, et les deux architectes partageaient un intérêt pour l'architecture des châteaux. Les plans de la maison sont datés de mai 1903. L'entrepreneur du bâtiment, Johan Malin, avait déjà commencé à construire Hjorten, mais Frithiof Strandell a changé ses plans pendant les travaux de construction. C'était typique de Frithiof Strandell. Malgré les changements, le bâtiment a été achevé dans les délais prévus à l'été 1904. De nos jours, Hjorten est considéré comme l'un des bâtiments Art nouveau les plus beaux et les plus spéciaux de Turku. Kalven Une extension à Hjorten était prévue avant même que la partie originale ait eu le temps d'être achevée. La principale raison de ces projets était que le pharmacien Frans D. Ditzler voulait devenir copropriétaire de la maison, mais tous les appartements étaient déjà réservés. Les autres copropriétaires ont accepté lorsque Strandell a conçu un nouveau bâtiment du côté de Kaskenkatu, appelé Kalven (le veau). L'annexe de forme un peu plus simple est achevée en 1906. La nouvelle aile du côté de Kaskenkatu à aussi d'un espace pour quatre locaux commerciaux. Au début, les locaux abritaient, entre autres, la papeterie Selma Laipio, le barbier Uno Jonsson, le cordonnier U. A. Tallberg et les traducteurs Brita et Sigrid Andsten. Les étages résidentiels de l'annexe comportaient chacun deux appartements. Le plus grand était un appartement de quatre pièces sans cuisine et le plus petit était un appartement de deux pièces avec cuisine. Accès Hjorten est desservi par les bus: 13, 18 et 88. Galerie Notes et références Voir aussi Liens externes Carte Articles connexes Pantern Portail de la Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Hjorten (byggnad)

Hjorten är ett jugendhus i Åbo planerat av Frithiof Strandell. Huset är beläget i distrikt II i Vårdbergsparken vid korsningen av Kaskisgatan och Svartmunkegränd. Fastighetsaktiebolaget Hjorten AB grundades i april år 1903 och ritningarna godkändes den 20 maj samma år av länsbyggnadskontoret. Huset blev klart sommaren 1904. Redan innan Hjorten blivit färdig planerades en till byggnad med fasad mot Kaskisgatan. Dessa planer förverkligades år 1907. Uppkomst Fastighetsaktiebolaget Hjorten AB grundades den 7 april 1903. Bland bolagets grundare fanns till exempel förmannen för Åbos lotsverk Axel J. Andstén, fröken Maria Procopé, Axel Wiklund och arkitekten Frithiof Strandell själv. Tomten II/5-Kaskisgatan 4a köptes av Maria Procopé och då Frithiof Strandell själv var en av aktieägarna var han den självklara arkitekten för bygget. Ritningarna till bygget inspirerades av byggnader i Åbo, dels Åbo slott och dels några sommarvillor på ön Runsala. Det L-formade huset byggdes med fasader mot Vårdbergsparken, Svartmunkegränd och Kaskisgatan. Huset byggdes med två trappuppgångar (båda riktade mot Svartmunkegränden) och nio lägenheter, varav tre i flygeln mot parken och sex mindre mot Svartmunkegränd. Karaktär Byggnaden, som uppfördes i början av jugendperioden skiljer sig till stor del från Strandells senare jugendslott på grund av sitt detaljerade och smäckra slottsliknande utseende. Fasaderna innehåller många utskjutande burspråk, torn och spiror av olika slag som tillsammans med de variationsrika fönstren ger huset dess unika karaktär. Bostäderna var planerade för borgerskapet. I lägenheternas rumsdispositioner finns klara avgränsningar mellan tjänstefolkets och värdfolkets utrymmen. Referenser Noter Källor Soiri-Snellman, Helena (2004). Jugendslottet/Hjorten/Jugendlinna (1:a uppl. 2004). ISBN 951-595-095-3 Se även Pantern
Husö

Husö (Zweeds voor 'huiseiland') is een eiland dat behoort tot de gemeente Sottunga, onderdeel van de autonome Finse provincie Åland. Het eiland ligt ten zuidoosten van het hoofdeiland van Sottunga. Op het eiland wonen twee families met in totaal 6 personen (2015). Verder staan er op het eiland ongeveer 30 vakantiehuisjes ('stugor'). Het eiland heeft een kleine haven in een zuidwestelijke baai, en een veerstoep op de uiterste zuidpunt, waar de veerboot van de zuidelijke lijn van Ålandstrafiken (tussen Långnäs en Galtby) op aanvraag aanlegt in de helft van de gevallen dat het eiland gepasseerd wordt. Geschiedenis In de Tweede Wereldoorlog zijn meerdere schepen die bij dit eiland aangemeerd waren, gebombardeerd. Er zijn daardoor nu nog meerdere bomkraters zichtbaar.
Husö, Sottunga

Husö är en ö i den sydöstra delen av Sottunga i Åland, Finland. Ön hade fem fast bosatta invånare år 2008, fördelade på två familjer. Husö trafikeras av Ålandstrafikens färjor på den södra linjen. Befolkning Antalet invånare på Husö har varierat under 2000-talet: 2000: 7 personer 2005: 5 personer 2010: 6 personer 2015: 6 personer Förutom fasta invånare äger flera personer sommarstugor på ön. Service och kommunikationer Ön har reguljär färjeförbindelse med övriga Åland via Ålandstrafikens södra linje. Vid färjfästet finns sopstation och en liten stuga med postlådor åt invånarna. Det finns även en helikopterplatta för räddningstjänsterna. Det har funnits en stugby på Husö med ca 30 små stugor samt ett café. Segelföreningen Sjöbjörnarna (Merikarhut) har en brygga på Husö, som bara får användas av medlemmar. Källor
Manoir de Håkansböle

Le manoir de Håkansböle (finnois : Håkansbölen kartano) ou manoir de Hakunila (finnois : Hakunilan kartano) est un manoir historique situé dans le quartier Ojanko de Vantaa. Histoire Situé le côté est de Hakunila, le parc du manoir de Håkansböle, est ouvert toute l'année. Le parc du manoir est traversé par le Kormuniitynoja. Le bâtiment principal du manoir, de style Art nouveau, a été conçu par l'architecte Armas Lindgren et date de 1908. Ce bâtiment principal actuel a été construit sur le site de l'ancien bâtiment principal, construit entre 1842 et 1844, représentant l'architecture néoclassique. La restauration du manoir a été achevée en 2011. Protection L'histoire de la ferme seigneuriale en tant que terre agricole remonte au XVIéme siècle. Le manoir appartient à la ville de Vantaa depuis 2005. La direction des musées de Finlande a classé le manoir parmi les sites culturels construits d'intérêt national en Finlande dans le cadre des villages de Sotunki et de Håkansböle. Galerie Notes et références Voir aussi Liens externes Articles connexes Lieux et monuments de Vantaa Portail de la Finlande Portail des châteaux
Håkansböle gård

Håkansböle gård är en herrgård i stadsdelen Håkansböle i Vanda i Storhelsingfors. Gårdens huvudbyggnad är byggd av trä och färdigställd 1908 efter ritningar av den finländske arkitekten Armas Lindgren. Den nuvarande huvudbyggnaden ersatte en äldre byggnad i nyklassisk stil byggd mellan åren 1842 och 1844. Håkansböle gård har anor från 1600-talet. Från 2005 ägs gården av Vanda stad. Referenser
Jarhois kapell

Jarhois kapell är ett kapell som tillhör Pajala församling i Luleå stift. Kapellet ligger i byn Jarhois i Pajala kommun. Kyrkobyggnaden Träkapellet är uppfört 1961 efter ritningar av arkitekt Gunnar Angrén. Byggnadskomplexet består av två delar: kapellet med ett brant sadeltak och takryttare samt en samlingssal med flackare sadeltak. Ytterväggarna är klädda med gråmålad träpanel. Yttertaket är täckt med plåt. Kyrkorummet har väggar klädda med gråmålad träpanel och ett tak täckt av ljust laserad panel. På golvet av trä står vitmålade bänkar av trä. Strax intill finns en fristående klockstapel med spetsig huv. Referenser Webbkällor Pajala församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Cimetière de Vuorentaka

Le cimetière de Vuorentaka (finnois : Vuorentaan hautausmaa) est un cimetière du quartier de Vuorentaka à Hämeenlinna en Finlande. Présentation Fondé en 1971, le cimetière de Vuorentaka est situé le long de la route Marssitie, près de la chapelle de Vuorentaka. La superficie totale du cimetière est de 12 hectares. La partie la plus récente du cimetière est la zone de Tuokkola mise en service en 1995. La chapelle funéraire de Vuorentaka, conçue par Eija Saijonmaa et Olli Saijonmaa, est achevée en 1971. Elle abrite une grande et une petite chapelle et un crématorium. Références Voir aussi Liens internes Liens externes (fi) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Finlande Portail des espaces verts
Église de Jyväskylä

L'église de Jyväskylä (en finnois : Jyväskylän kirkko) est une église située dans le quartier de Keskusta à Jyväskylä en Finlande. Histoire L'église en briques est conçue par Ludvig Isak Lindqvist, les travaux de construction sont dirigés par Anders Johan Janzon et se terminent en 1880. Le bâtiment remplace l’église en bois, conçue par Jaakonpoika Leppänen et construite en 1775, qui était située à l'endroit de l'actuel Parc Cygnaeus. La nouvelle église est attendue depuis les années 1850 à cause de la localisation et de l'état de dangerosité de l'ancienne. En 1885, la construction de l'église de Taulumäki se termine et l'ancienne église en bois devenue inutile est détruite en 1888. L'église de Jyväskylä est en brique et à l'époque de sa construction c'est la première église en dur de Finlande-Centrale. Architecture L'architecture de l'église est remarquable par ses fenêtres arquées et la richesse de ses ornements en brique. L'architecture comprend des traits d'architecture romane et des traits de Style néogothique. Elle est construite comme un tout avec la place du marché de l'époque et de nos jours elle est entourée du parc Kirkkopuisto. Les peintures de la voûte en coquille sont de Bruno Tuukkanen qui a aussi conçu les peintures des vitraux en 1924. Le retable peint en 1901 par Fredrik Ahlstedt et Nina Ahlstedt représente "Jésus bénissant les enfants" (ou : Laissez venir à moi les petits enfants. L'église présente la première sculpture en finnois du mot Hosanna. Galerie Voir aussi Liens externes (fi) « Kohde id:200791 Jyväskylän kaupunginkirkko », Museovirasto (consulté le 20 juillet 2013) Articles connexes Liste des églises évangéliques luthériennes de Finlande Parc de l’église de Jyväskylä Références Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Finlande Portail du protestantisme