NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jämsä (stacja kolejowa)

Jämsä (fiń. Jämsän rautatieasema) – stacja kolejowa w Jämsä, w regionie Finlandia Środkowa, w Finlandii. Znajduje się na linii Orivesi – Jyväskylä, 56 km od Orivesi. Budynenk został zbudowany przez architekta Jarla Ungerna. Stacja została zmodernizowana w 2009 roku. Przypisy
Kurikka (stacja kolejowa)

Kurikka (fiń. Kurikan rautatieasema) – nieczynna stacja kolejowa w Kurikka, w regionie Ostrobothnia Południowa, w Finlandii. Znajduje się na linii Seinäjoki – Kaskinen. Ruch pasażerski na linii został wstrzymany w 1960. Budynek dworca jest obecnie własnością prywatną i został odnowiony z poszanowaniem pierwotnego wyglądu. Budynek teraz służy jako restauracja.
Lempäälä railway station

The Lempäälä railway station (Finnish: Lempäälän rautatieasema, Swedish: Lempäälä järnvägsstation) is located in the central urban area of the municipality of Lempäälä. It is located along the Riihimäki–Tampere railway, and its neighboring stations are Tampere in the north and Viiala in the south. The Finnish Heritage Agency has classified Lempäälä railway station as a nationally significant built cultural environment. History Lempäälä railway station was opened on June 22, 1876, originally named Lempoinen, as the expansion of the Helsinki–Hämeenlinna line to Tampere along with the Turku–Toijala railway line were opened. The original station building was completed the same year and was expanded in 1908 and 1922 with the designs of architect Bruno Granholm. Lempäälä was a significant transport hub before the railway was opened, with the canal built there in 1867–1874 through which the watercourse from Hämeenlinna to Tampere ran. The newer station building was completed in 1980 and also had a police station. The ticket sales office was closed in 1998. Freight traffic at the station ceased in 1993. Services and departure tracks Lempäälä is served by VR commuter rail line R on the route Helsinki–Riihimäki–Tampere, as well as line M on the route Toijala–Tampere–Nokia. In addition, some of the long-distance train services running between Helsinki and Tampere make a stop at the station. Southbound trains toward Toijala, Riihimäki and Helsinki use track 1, while northbound trains toward Tampere and Nokia use track 3. Track 2 lacks a platform and is only used by trains passing through the station. References
Lempäälä (stacja kolejowa)

Lempäälä (fiń. Lempäälän rautatieasema) – stacja kolejowa w Lempäälä, w prowincji Pirkanmaa, w Finlandii. Znajduje się na linii Riihimäki – Tampere. Została otwarta w 1876. Zatrzymują się tu pociągi podmiejskie i niektóre intercity. Przypisy
Жилищна сграда

Жилищните сгради са вид сгради, предназначени основно за обитаване, включвайки едно или повече жилища. Малките жилищни сгради често са наричани къщи, като могат да бъдат еднофамилни (с едно жилище) или многофамилни (с няколко жилища). Многоетажните жилищни сгради се наричат жилищни блокове и се състоят от множество жилища – апартаменти. Жилищните сгради могат да имат и специфични функции – да се обитават само периодично (например вили), да имат представителни функции (например резиденции или дворци), да се обитават от особени социални групи (например затвори, казарми или манастири). Бележки
Budynek mieszkalny

Budynek mieszkalny – obiekt budowlany, którego co najmniej połowa całkowitej powierzchni użytkowej jest wykorzystywana do celów mieszkalnych. W przypadkach, gdy mniej niż połowa całkowitej powierzchni użytkowej wykorzystywana jest na cele mieszkalne, budynek taki klasyfikowany jest jako niemieszkalny zgodnie z jego przeznaczeniem. Przypisy
Strömbergsparken

Strömbergsparken (finska: Strömberginpuisto) är en park i Sockenbacka i Helsingfors. Den ligger på ett område, som tidigare tillhörde Tali gård. Parken har en yta på 4 706 kvadratmeter. Den har fått sitt namn efter industrimannen Gottfrid Strömberg. Parken har två delar. Den västra delen är frodig med träd och undervegetation i en ådal. Den östra delen av parken består av en delvis kal klippbacke, på vilken står en radiomast. Insprängt i berget finns ett skyddsrum. I denna del finns Lekparken Strömberg. Rutiån rinner genom parken och har utvidgats med en damm. Vid vattenfallet finns en terrass. En stentrappa leder upp till övre delen av vattenfallet. På vintern fryser vattenfallet delvis till. På Rutiåns stränder växer bland andra fackelblomster och kaveldun. I samband med byggandet av Spårjokern år 2021 ändrades den lilla tunneln under Sockenbackavägen till en stor undergång, som underlättar passagen till Tali koloniträdgård och Smedjebacka. Lekparken Strömberg I Lekparken Strömberg ligger Tali gårds tidigare portvaktshus, som också har använts som bostad för Helsingfors stadens florist och plantskoleskötare. Vid radiomasten finns två amfiteaterliknande konstruktioner. Den mindre ligger nära ett bevarat skyddsrum från krigsåren på 1940-talet. Källor
Mikkeli railway station

The Mikkeli railway station (Finnish: Mikkelin rautatieasema, Swedish: S:t Michels järnvägsstation) is located in the city and central urban area of Mikkeli, Finland. It is located along the Kouvola–Iisalmi railway, and its neighboring stations are Mäntyharju in the south and Pieksämäki in the north. The Finnish Heritage Agency has proclaimed the Mikkeli station a nationally significant built cultural environment. History Even before the construction of the Savo railway, the city of Mikkeli played a significant role in the plans for railways in the Grand Duchy of Finland: for example, in 1872, a plan for a line that would connect Vaasa to Saint Petersburg via Jyväskylä and Simola was drafted. In the next decade, the plans for the Savo railway started to take form, in which Mikkeli would have housed a junction station for a south-north line through eastern Finland. The southern terminus was to be Taavetti, and in Mikkeli, the line would split in two branches: one towards Jyväskylä in the west, and another towards Kuopio further north. In the end, the Savo line toward Kuopio was built starting from Kouvola with Mikkeli becoming just an intermediate station, as the Jyväskylä branch was set to begin from Pieksämäki instead. In the planning stages of the Savo railway as it is known today, the line was originally planned to cut through western Mikkeli, but in 1886, it was decided to have it run through the eastern side instead. This made it possible to connect the railway to the Mikkeli harbour on lake Saimaa, as well as to allow the city center to expand more naturally in the future. Work on the railway began in 1887, and the line was opened for traffic on 1 October 1889, all the way from Kouvola to Kuopio. Architecture The blueprints for the Mikkeli station building were accepted by the Finnish Senate on 16 March 1888, and like the rest of the stations on the Savo railway, were based on those of the stock stations on the Vaasa and Oulu lines. It was completed in 1889, and was expanded in 1902 and again in 1925. Its appearance has changed significantly over the years; for example, the open porch facing the railway was closed up, and the ornamental details on the roof were removed. The south side of the rail yard houses a roundhouse that at its largest had capacity for ten locomotives. To the west of the station building is a railway workers' residential building, completed in 1922, as well as a temporary station from the wartime era. Services Mikkeli is served by all InterCity and Pendolino trains that use the Kouvola–Iisalmi line as part of their route. The station has a VR ticket machine, as well as accessible 55 centimetres (22 in) high platforms. The station building is open on all days of the week. Mikkeli railway station has three platform tracks. Passenger trains that stop at the station mainly use track 1. In the evening, before 7 PM two passenger trains meet at the station: InterCity service IC 70 to Helsinki which stops at track 1 and Pendolino service S 69 to Kajaani which stops at track 2. External links Media related to Mikkeli railway station at Wikimedia Commons References
Gare de Mikkeli

La gare de Mikkeli (en finnois : Mikkelin rautatieasema) est une gare ferroviaire finlandaise située à Mikkeli. Situation ferroviaire Histoire En 2008, la gare a accueilli 286 000 voyageurs. Service des voyageurs Accueil Desserte Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des gares ferroviaires de Finlande Transport ferroviaire en Finlande Ligne Kouvola–Iisalmi Lien externe (fi) « Gare de Mikkeli », VR-Yhtymä Oy (consulté le 21 juillet 2014) Portail du chemin de fer Portail de la Finlande
Malax baptistförsamling

Malax baptistförsamling är en baptistförsamling i Malax i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den 9 februari 1901 med M. Westström som föreståndare. Församlingens Betel-kapellet invigdes 1901. Föreståndare 1901–1910: M. Westström 1910–1921: A. Andersson 1923–1928: A. R. Hallberg 1928–1930: I. Almqvist 1930–1931: Alfons Sundqvist 1936–1942: Alwar Edström 1942–1946: Alef Wikström 1946–1949: Villard Wallin 1955–1957: Holger Nystedt 1963–1967: Villard Wallin 1970: Samuel Högberg 1970–1972: Göran Björk 1972– Max Söderberg Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Närpes baptistförsamling

Närpes baptistförsamling (fd. Yttermark baptistförsamling) är en baptistförsamling i Närpes i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den 17 oktober 1886 med Lars Öman som föreståndare. Församlingens Salem-kapellet invigdes 1912. Föreståndare 1886–1887: Lars Öman 1887–1898: Gabriel Söderman 1898–1913: Anders Rausk 1914–1915: Karl Smith 1915–1919: John Söderman 1919–1927: Anders Rausk 1929–1934: Alwar Sundell 1934–1935: Arthur Ekroth 1936–1942: Alef Wikström 1942–1946: Johannes Klemetz 1946–1947: Alarik Björk 1949–1953: Harald Westerlund 1953–1957: Ernst Wallin 1947–1960: Villard Wallin 1961–1965: Ruben Johansson 1966: Samuel Högberg 1967– Filip Andersson –2004: Catharina Olin Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Petalax baptistförsamling

Petalax baptistförsamling (fd. Åmossa baptistförsamling) är en baptistförsamling i Malax i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den 26 september 1882 med Erik Jansson som föreståndare. Församlingens kapellet invigdes 1884. Föreståndare 1882–1902: Erik Jansson 1902–1911: J. Ågren 1911–1916: I. P. Isaksson 1916–1918: Herman Asp 1918–1919: J. P. Isaksson 1919–1922: Herman Asp 1922–1925: Gustav Jansson 1925–1927: E. Sten 1927–1928: A. Söderback 1928–1930: Herman Asp 1931–1933: Gunnar Backman 1941–1944: Gustaf Uppgård 1954–1956: Anders Nybacka 1956–1961: Jakob Gunnar Nylund 1962–1965: Reinhold Nylund 1965– Rurik Lindqvist Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Pori railway station

Pori railway station (Finnish: Porin rautatieasema, Swedish: Björneborgs järnvägsstation) is a railway station in Pori, Finland. VR operates passenger service to Tampere. Pori railway station serves approximately 225,000 people annually. History Tampere–Pori railway and the first railway station in Pori were opened in 1895. This station building was expanded in 1902, but was destroyed in the 1918 Finnish Civil War and replaced with a new one. The construction of the Haapamäki–Pori railway caused the station to be moved 1.4 km (0.87 mi) towards Tampere. The new functionalist building was designed by Finnish architect Thure Hellström and was opened in 1937. The line to Haapamäki opened between 1933 and 1938, connecting Pori with Central Finland. Passenger traffic on the line was terminated in 1981, and the line section from Kankaanpää railway station to Pori was closed in 1985. Passenger traffic from Pori station onwards to Mäntyluoto was terminated in 1953, making Pori a terminus for passenger traffic. Departure tracks Pori railway station has two platform tracks. Trains departing the station primarily use track 1. References Iltanen, Jussi (2009). Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (in Finnish) (2nd ed.). Helsinki: Karttakeskus. ISBN 978-951-593-214-3. Footnotes External links Media related to Pori railway station at Wikimedia Commons Pori railway station at VR Group Official Homepage (in Finnish)
Gare de Pori

La gare de Pori (en finnois : Porin rautatieasema) est une gare ferroviaire finlandaise située à Pori. Situation ferroviaire Histoire La première gare de Pori ouvre en 1895 avec la ligne Tampere–Pori. Elle est détruite en 1918 pendant la Guerre civile finlandaise et remplacée en 1919 par une nouvelle. Le bâtiment actuel conçu par Thure Hellström dans un style fonctionnaliste est construit en 1937. La ligne Haapamäki–Pori est mise en service en 1938 en même temps que la gare mais son trafic voyageur cessera en 1985. En 2008, la gare a accueilli 225 000 voyageurs. Service des voyageurs Accueil Desserte Notes et références Voir aussi Articles connexes Transport ferroviaire en Finlande Liste des gares ferroviaires de Finlande Lien externe (fi) « Gare de Pori », VR-Yhtymä Oy (consulté le 31 mai 2014). Portail du chemin de fer Portail de la Finlande
Pori vasútállomás

Pori vasútállomás Finnországban, Pori településen található. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Tampere–Pori-vasútvonal Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Kapcsolódó szócikkek Finnország vasútállomásainak listája Jegyzetek További információk
Pori (stacja kolejowa)

Pori (fiń. Porin rautatieasema) – stacja kolejowa w Pori, w prowincji Finlandia Zachodnia, w Finlandii. Obecny dworzec został wybudowany w 1937 po południowej stronie miasta, ale po rozbudowie znajduje się praktycznie w jego centrum. Stacja posiada dwa perony, w tym jeden wyspowy. Spośród trzech torów, trzeci jest praktycznie nieużywany. Wyjątkiem jest czas, w którym w mieście odbywa się festiwal Pori Jazz.
Björneborgs järnvägsstation

Björneborgs järnvägsstation (finska: Porin rautatieasema) är en järnvägsstation i Björneborg, landskapet Satakunda, Finland. Historia Björneborgs första järnvägsstation byggdes år 1895 då Tammerfors–Björneborg-banan öppnades. Stationen brändes under Finska inbördeskriget i april 1918, men byggdes igen år 1919. Den nuvarande stationsbyggnaden är ritad av arkitekt Thure Hellström och öppnades år 1937. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Björneborgs järnvägsstation. Björneborgs järnvägsstation Trafik och service (på svenska)
Ahlbacka gård

Ahlbacka gård (finska: Ahlbackan kartano) är en herrgård i Hattula kommun i sydvästra Finland. Gården är belägen i Egentliga Tavastland i byn Pekola. Den nuvarande huvudbyggnaden härstammar från början av 1800-talet då gården flyttades till den nuvarande platsen vid vägen Aulangontie. Nuförtiden finns det bland annat fyra bostäder i huvudbyggnaden. Historia och arkitektur Ahlbacka gård bildades år 1799 när krigskommissarie Gustav Magnus Florin blev ägare till gården. Gårdens nuvarande huvudbyggnad, som ursprungligen var en anspråkslös byggnad byggd i trä, byggdes år 1806. I mitten av 1800-talet byggdes en veranda till gårdens fasad. I början av 1900-talet ville gårdens dåvarande ägare Elin Nordenswan, vars släkt hade ägt gården sedan början av 1800-talet, förnya gården. År 1924 renoverades huvudbyggnaden efter ritningar av arkitekt David Frölander-Ulf och då fick gården sitt nyklassiska stil. Källor
Aholansaari (ö i Norra Savolax)

Aholansaari är en ö i Finland. Den ligger i sjön Syväri och i kommunen Kuopio i landskapet Norra Savolax, i den centrala delen av landet, 400 km norr om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 1,46 kvadratkilometer och dess största längd är 2,3 kilometer i sydöst-nordvästlig riktning. Källor
Tremplins d'Ahvenisto

Les tremplins d'Ahvenisto (en finnois : Ahveniston hyppyrimäet) sont quatre tremplins de saut à ski situés dans le quartier de Pullerinmäki à Hämeenlinna en Finlande. Présentation À la fin des années 1950, Hämeenlinna approuve un plan préliminaire pour la construction d'un tremplin de 70 mètres. Le tremplin de saut d'Ahvenisto est achevé en 1968. Les derniers sauts du tremplin sont effectués en 1995, après quoi le tremplin est utilisé pour l'esclalade. Références Voir aussi Liens externes (en) Tremplins d'Ahvenisto Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du saut à ski Portail de la Finlande
Ahveniston maauimala

Das Ahvenisto maauimala ist ein Schwimmbad in Hämeenlinna. Das Bad wurde für die Olympischen Sommerspiele 1952 in Helsinki gebaut und vom angrenzenden See gespeist. Während der Spiele war das Bad Austragungsort des Schwimmens im Modernen Fünfkampf. 1985 wurde das Bad wegen Wassermangels und gesetzlicher Defizite stillgelegt. Es folgten einige Debatten über die Zukunft des Bades. 1995 wurde das Bad zum Schutzgebiet erklärt. Mit Genehmigung der Umweltbehörde wurde das Schwimmbad für wenige Wettkämpfe immer wieder mit Wasser aus dem angrenzenden See gefüllt, war jedoch kein öffentliches Bad mehr. Nachdem Sportminister Paavo Arhinmäki 2012 versprach, dass der Staat sich an der Renovierung des Schwimmbades beteiligen werde, begannen 2013 die Renovierungsarbeiten, sodass das Bad am 26. Juli 2014 wieder für die Öffentlichkeit zugänglich wurde. Einzelnachweise
Piscine d'Ahvenisto

La piscine d'Ahvenisto (en finnois : Ahveniston maauimala) est une piscine du quartier d'Ahvenisto à Hämeenlinna en Finlande. Présentation La piscine est construite pour les Jeux olympiques d'été de 1952. La piscine a accueilli les épreuves Natation du pentathlon moderne. La piscine est située sur la pente de l'esker d'Ahvenistonharju à côté du lac Ahvenistonjärvi. La piscine est fermée en 1985 parce qu'elle ne satisfait plus aux exigences réglementaires. La rénovation de la piscine intérieure commencera en 2013 et sera rouverte au public le 26 juillet 2014. Galerie Voir aussi Références Liens externes Articles connexes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la natation Portail de la Finlande
Église orthodoxe d'Ahvenisto

L'église orthodoxe d'Ahvenisto (en finnois : Ahveniston ortodoksinen kirkko) ou église de la décollation de Saint Jean-Baptiste (en finnois : Pyhän Johannes Kastajan mestauksen kirkko) est une église orthodoxe construite dans le quartier d'Ahvenisto à Hämeenlinna en Finlande. Présentation Située en face de l'hôpital central de Kanta-Häme, l'église en bois est achevée en 1894 et elle est consacrée par l'archevêque Antoni le 2 juin 1894. La longue église, d'environ 70 mètres carrés, avec une tour en bois à l'ouest représente un modèle typique des églises russes de l'époque. L'iconostase de l'église provient d'un navire de guerre russe dans les années 1840. L'icône de droite n'est donc pas le saint patron de l'église, mais le saint patron des marins, Saint-Nicolas. Le mur entre l'autel et la petite salle de l'église montre les archanges, le thème de la résurrection et l'icône de Nevsky. L'icône la plus précieuse de l'église, qui montre le sort de Jean-Baptiste, a autrefois été donnée par le Monastère de Valaam. L'église est entourée d'un petit cimetière. Des populations civiles et militaires y ont été enterrées, et il y a aussi a proximité, une fosse commune des Gardes rouges Rouges morts pendant la guerre civile finlandaise en 1918. Les dernières enterrements y ont été faits dans les années 1920 Les services de culte réguliers ont pris fin dans les années 1920. À partir de 1996, l'activité ecclésiastique a commencé à se redresser. En 1999, le sol de l'église a été rénové et tout l'intérieur a été nettoyé et peint. Le toit a été rénové en 2002 et au printemps 2006, des cloches d'église ont finalement été ajoutées au beffroi. Elles venaient directement de La Canée, en Crète. Le donateur était la Societé Diakoniaseura d'Hämeenlinna. Le transport a été offert par le consul de Chypre Eleterios Gavrielides. Les cloches diffèrent des cloches finlandaise en ce qu'elles sont spécifiquement orthodoxes et représentent la tradition des forgerons crétois. Les icônes en relief apparaissent sur leur surface et sur le côté brille la Mère de Dieu, le Christ et les saints Constantin et Hélène. Les belles cloches ont fait revivre l'église. Une nouvelle utilisation de l'église a commencé à la fin des années 1990, lorsqu'elle a été rénovée pour une utilisation estivale. L'église orthodoxe d'Ahvenisto, sert actuellement d'église d'été car le bâtiment n'a ni électricité ni chauffage. La période d'activité de l'église commence le 24 juin avec la fête de la naissance de Jean-Baptiste et se termine par la kermesse de l'Église, ou Praasniekka, la fête de la décollation de Jean-Baptiste le 29 août. Des offices réguliers ont lieu le samedi à 17 h et le dimanche à 10 heures. Références Voir aussi Liens externes Liste des églises et chapelles de l'église orthodoxe de Finlande Sanctuaires de la paroisse orthodoxe de Hämeenlinna Liens internes Église orthodoxe d'Hämeenlinna Église de la garnison russe d'Hämeenlinna Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Finlande Portail du christianisme orthodoxe
Abborfors vattenkraftverk

Abborfors är en fors och ett vattenkraftverk i Kymmene älvs västligaste mynningsarm, vid Abborfors på gränsen mellan Strömfors och Pyttis. Vid forsen byggdes i början av 1930-talet ett vattenkraftverk (invigt 1933) med en fallhöjd på 11,5 meter och en effekt på 23 MW. Det ägs av Oy Abborfors Ab (grundat 1930), länge ett dotterbolag till Enso-Gutzeit Oy, men som 2000 inköptes av Helsingfors Energi. Referenser
Abborfors gård

Abborfors gård (finska: Ahvenkosken kartano) är en herrgård i Pyttis i södra Finland. Gården ligger i Kymmenedalen nära Kymmene älv. Den nuvarande huvudbyggnaden är uppförd av generalmajoren Johan Henrik Clayhills mellan 1892 och 1894. Abborfors gård är skyddad enligt lag som en kulturhistoriskt värdefull byggnad. Historia En handels- och laxfiskeplats uppstod under medeltiden vid Abborrfors i Kymmenedalens västra arm. På 1300-talet tillhörde fiskeplatsen Åbobiskoparna men biskopsgården i Abborfors drogs in till kronan och förlänades till slottsfogden i Viborg Jakob Hästesko år 1561. Till gården hörde Abborfors by som förstördes av ryssarna på 1570-talet. Den nuvarande byggnaden på Abborfors byggdes när huvudbyggnaden från 1700-talet brann upp 1859. Arkitektur En ekallé leder till gården från Kungsvägen. Abborfors gårds villaliknande huvudbyggnad ritades av Carl C:son Armfelt och byggnaden fick sitt nuvarande utseende med torn och öppna verandor 1892–1894. Också sädesmagasinet och det tidigare stallet norr om huvudbyggnaden är troligen ritade av Armfelt. Båda byggnaderna är byggda i gråsten. Gårdens trädgård är ritad av Paul Olsson. Källor
Ahvenlampi (sjö i Finland, Norra Österbotten, lat 65,08, long 26,92)

Ahvenlampi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Utajärvi i landskapet Norra Österbotten, i den centrala delen av landet, 600 km norr om huvudstaden Helsingfors. Ahvenlampi ligger 124 meter över havet. Arean är 41,2 hektar och strandlinjen är 3,61 kilometer lång. Sjön ingår i Kiminge älvs huvudavrinningsområde. Källor
Étoile d'Airisto

L'étoile d'Airisto (en finnois : Airiston Tähti) est une tour située dans la zone résidentielle Majakkaranta des quartiers Pihlajaniemi et Korppolaismäki à Turku en Finlande. Présentation L'édifice est conçu par Frank Schauman et construit par NCC (fi) Finlande. À son achèvement en 2001, l'ensemble de 90 appartements, 58 mètres et 18 étages est le plus haut bâtiment résidentiel de Turku. La vitesse de l'ascenseur du bâtiment est de 2 m/s et son alimentation électrique est garantie, même en cas de panne de l'électricité du bâtiment. L'une des deux sorties du bâtiment est protégée contre la fumée en plus de la protection contre l'incendie. Chaque étage dispose d'une bouche d'eau, à laquelle les pompiers peuvent fournir de l'eau de l'extérieur. Références Voir aussi Liens externes Carte Galerie Portail de la Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme