Pedersöre

Pedersöre (finska: Pedersören kunta, före 1989 Pietarsaaren maalaiskunta, bokstavligt Jakobstads landskommun) är en kommun i Svenska Österbotten i landskapet Österbotten i Finland. Pedersöre har 11 226 invånare och har en yta på &&&&&&&&&&&&0826.&50000826,05 km², varav &&&&&&&&&&&&&031.78000031,78 km² är vatten. Pedersöre är en tvåspråkig kommun med svenska som majoritetsspråk (88,4 %) och finska som minoritetsspråk (8,0 %)[1]. Historia Pedersöre är en stamsocken vars område tillsammans med området för Mustasaari socken täckte hela Österbotten. Pedersöre kom till i skedet för bildningen av kyrksocknar under andra hälften av 1200-talet. Socknen nämns dock första gången år 1348. Under 1300-talets andra kvartal bildades Kemi och Salo kapell under Pedersöre och de blev självständiga kyrksocknar senast vid sekelskiftet 1400. Också Ijo var ett kapell under Pedersöre men blev ett kapell under Kemi omkring 1400. I början av 1400-talet eller vid seklets mitt tillkom Karleby kapell under Pedersöre och blev kyrksocken ca 1490. År 1865 avskildes Esse och Purmo till självständiga församlingar och kommuner. Konung Magnus Eriksson utfärdade 1348 en författning angående handeln i socknarna Korsholm, Närpes och Pedersöre. Det österbottniska kustlandet var vid denna tid uppdelat i tre socknar, och Pedersöre var en storsocken som sträckte sig från Vörå i söder ända upp till Kemi i norr. Nuvarande Pedersöre kommun bildades den 1 januari 1977, då förutvarande Pedersöre kommun slogs samman med Esse och Purmo, och halvön Pirilö fördes över till Jakobstad. Det officiella finska namnet på kommunen ändrades 23 februari 1989 från Pietarsaaren maalaiskunta till Pedersören kunta. Geografi Pedersöre gränsar till kommunerna Nykarleby, Jakobstad, Larsmo (genom Larsmosjön) och Kronoby, samt till Evijärvi och Kauhava i Södra Österbotten. Kommunens västra delar består av ett flackt lågland medan de östra delarna är mer kuperade. I de östra delarna finns även många sjöar, varav de största är Narssjön, Sexsjön och Huvudsjön. Genom kommunen rinner vattendragen Esse å och Purmo å. Natur Lostenen, Finlands största flyttblock, 16 m högt, i kommundelen Purmo. Naturområdet vid Esse å med bland annat utter, flodpärlmussla och dvärgnäckros. Nådjärv, sjö med ett rikt naturliv. Byar I kommundelen Pedersöre finns byarna Bennäs, Edsevö, Forsby, Karby, Katternö (med Kråknäs), Kållby (med bydelen Torp), Lepplax, Lövö, Sandsund (fi.: Hietasalmi), Sundby och Östensö. Sandsund är kommunens största by med ca 1 800 invånare. Den största tätorten enligt Statistikcentralen är Kållby med 3 118 invånare, men då menas hela det kontinuerliga bebyggelseområdet som även innefattar Edsevö och Ytteresse. Kommundelen Esse har drygt 3 100 invånare i byarna Bäckby, Lappfors, Ytteresse, Överesse och Överlappfors. Kommundelen Purmo har 1 400 invånare i byarna Lillby, Nederpurmo och Överpurmo. Politik Mandatfördelning i Pedersöre kommun, valen 1976–2021 Ekonomi och infrastruktur Trafikförbindelser Österbottenbanan och Jakobstadsbanan går genom kommunen. Jakobstad-Pedersöre järnvägsstation (tidigare kallad Bennäs järnvägsstation) har bussförbindelse med Jakobstad. Närmaste flygplats finns i Kronoby cirka 25 km från Bennäs. Genom Pedersöre går Europaväg 8 och Stamväg 68. Demografi Befolkningsutveckling Kultur Kommunvapnet Pedersöre kommuns kommunfullmäktige godkände den 9 april 1984 den nuvarande versionen av Pedersöre kommunvapen, ritat av heraldikern Bo Aurén, med blasoneringen: I ett rött fält ett kornax omgivet av tre spikkors; allt i guld. Kornaxet är en symbol för jordbruket, och dess tre delar står för att den nuvarande kommunen bildades av tre tidigare kommuner (Pedersöre, Esse och Purmo). De tre spikkorsen symboliserar de tre självständiga kyrkliga församlingarna i kommunen: Pedersöre församling, Esse församling och Purmo församling. Sevärdheter Kyrkobyggnader Esse kyrka, byggdes 1770, restaurerad 1955, med 512 sittplatser. Pedersöre kyrka är från 1300-talet eller senast 1400-talet, ombyggd till korskyrka 1787–1795 under Jacob Rijfs ledning. Restaurerad 1950, med 1 000 sittplatser. Genom en häftig brand sommaren 1985 förstördes tornspiran och kyrktaket, men kyrkan återställdes och återinvigdes vid advent 1986. Senmedeltida inventarier hittades där, såsom en madonna från 1400-talet, dopfunt och storklocka, den senare gjuten 1488. Pedersöre kyrka ligger inte i Pedersöre utan i grannkommunen Jakobstad. Purmo kyrka, byggdes 1772, restaurerad 1958, med 500 sittplatser. Saronkyrkan, baptistkyrka i Forsby, byggdes 1930. Museer Fagerbacka fäbodställe, fäbodvall som användes mellan 1825 och 1925. Fornstugan i Esse, inredd i 1850-tals stil med föremål från Essebygden. Kulturgården på Lassfolk, 1800-tals byggnad med stenladugårdar. Pedersöre bygdemuseum, vid Rosenlunds prästgård i Jakobstad, med 3 000 föremål som anknyter till bygdens bonde- och hantverkartradition. Ålidens Hembygdsgård, allmogebyggnader från 1700- och 1800-talet. Övrigt Skaldernas stig, med citat och utdrag ur dikter skrivna av författarparet Hjalmar Krokfors och Viola Renvall som bodde vid Kiisk i Överlappfors. Kungens sten, där kung Adolf Fredrik lär ha dinerat, i Karby. Minnessten över kyrkobyggarna Rijf i Lepplax. Värvikullstenen i Kållby, dit lokalbefolkningen flydde under stora ofreden. Kända personer från Pedersöre Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pedersöre. Se kartdata överlagrat på OSM (Kartdata) Karta över Pedersöre kommun, från kommunens webbplats Hänvisningar