NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jakobstad

Jakobstad (suec; en finès Pietarsaari) és una ciutat a la costa oest de Finlàndia. Jakobstad va rebre el títol de ciutat el 1652 durant el regnat de la reina Cristina de Suècia. La ciutat va ser fundada per Ebba Brahe, vídua del net del rei Joan III de Suècia Jacob De la Gardie d'on ve el nom de la ciutat (Jakobstad significa Ciutat de Jakob en suec). En 2009 Jakobstad tenia 19.673 persones, 19.287 el 31 de gener de 2019, i abans formava part de la regió de la província de Finlàndia Occidental. La ciutat és bilingüe ja que el 56% de la població fa servir el suec com a llengua materna i el 42% utilitza el finès com a primera llengua. Jakobstad és la ciutat amb una majoria suecoparlant més gran de Finlàndia i és un important centre de la cultura del suec de Finlàndia. Història La història de Pedersöre i també de Jakobstad comença al segle xiv, quan un decret del rei Magnus II Eriksson va definir les parròquies de la Ostrobothnia (Österbotten). Jakobstad va ser fundada a la costa de la parròquia de Pedersöre el 1652. El nom de la parròquia ha donat lloc al nom finès de la ciutat. Jakobstad va conèixer un creixement lent durant el seu primer segle. Jakobstad es va convertir en un important centre industrial al segle xviii i el nombre d'habitants del poble es va incrementar. La indústria paperera és la més important de la ciutat des de fa cent anys. Fills il·lustres Fredrika Runeberg, escriptora en finès, nasqué a Jakobstad en 1807 Johan Ludvig Runeberg, poeta nacional i autor de l'himne de Finlàndia, nasqué a Jakobstad Ossian Schauman, fundador de l'organització no governamental de parla sueca Folkhälsan, va néixer i va passar la seva joventut a Jakobstad. Folkhälsan proporciona serveis de benestar social i assistència sanitària a Finlàndia. Anna-Maja Henriksson (1964), política Bertel Storskrubb (1917-1996), atleta Referències
Pietarsaari

Jakobstad (švédsky Jakobstad, finsky Pietarsaari) je město na jižním pobřeží Finska. Město se rozkládá na 88,44 km². Ve městě žije asi 19 200 lidí. Město bylo založeno roku 1652. Sousedními obcemi jsou Larsmo, Pedersöre a Nykarleby. Jakobstad je oficiálně dvojjazyčným městem. 56,3 procent obyvatel hovoří švédsky (finskou švédštinou), , 34,7 procent finsky. Partnerská města Jakobstad má tyto partnerská města: Asker, Norsko Birkerød, Dánsko Bünde, Německo Eslöv, Švédsko Garðabær, Island Jamestown, USA Jūrmala, Litva Söderhamn, Švédsko Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jakobstad na Wikimedia Commons
Jakobstad

Jakobstad (en finés Pietarsaari) es una ciudad en la costa oeste de Finlandia. Jakobstad recibió el título de ciudad en 1652 durante el reinado de la reina Cristina de Suecia. La ciudad fue fundada por Ebba Brahe, viuda del nieto del rey Juan III de Suecia Jacob De la Gardie de dónde viene el nombre de la ciudad (Jakobstad significa Ciudad de Jakob en sueco). Actualmente Jakobstad tiene una población de 19.673 personas (2009), y antes formaba parte de la región de la provincia de Finlandia Occidental. La ciudad es bilingüe puesto que el 56% de la población emplea el sueco como lengua materna y el 42% utiliza el finés como primera lengua. Jakobstad es la ciudad con una mayoría suecohablante más grande de Finlandia y es un importante centro de la cultura del sueco de Finlandia. Geografía Altitud: 17 metros. Latitud: 63° 40' N Longitud: 22° 42' E Historia La historia de Pedersöre y también de Jakobstad comienza en el siglo XIV, cuando un decreto del rey Magnus II Eriksson definió las parroquias de la Ostrobothnia (Österbotten). Jakobstad fue fundada en la costa de la parroquia de Pedersöre en 1652. El nombre de la parroquia ha dado lugar al nombre finés de la ciudad. Jakobstad conoció un crecimiento lento durante su primer siglo. Jakobstad se convirtió en un importante centro industrial en el siglo XVIII y la población del pueblo se incrementó. La industria papelera es la industria más importante de la ciudad desde hace cien años. Deportes Jakobstad es conocida por su equipo de fútbol, el FF Jaro, que juega en la primera división finlandesa, la Veikkausliiga. Personajes célebres Johan Ludvig Runeberg - el poeta nacional de la Finlandia Mathias "Vreth" Lillmåns - vocalista de Finntroll Sara Forsberg - cantante, youtuber e imitadora. Referencias Enlaces externos jakobstad - Sitio Web Oficial (en sueco, finés y inglés) Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jakobstad.
Jakobstad

Jakobstad (in finlandese Pietarsaari) è una città finlandese di 19207 abitanti, situata nella regione dell'Ostrobotnia. Storia Simboli Lo stemma comunale si presenta come uno scudo d'oro, alla campagna ondata d'azzurro, sormontata da una torre di rosso, dalla cui sommità nasce un leone d'azzurro, coronato di rosso, armato e lampassato dello stesso, colla coda biforcuta, impugnante con la branca destra una spada d'azzurro, guarnita di rosso, alzata nell'atto di colpire. Lo stemma fu concesso il 28 dicembre 1957. È stato creato dall'araldista finlandese Gustaf von Numers che ha ripreso un sigillo della città del 1653 che a sua volta faceva parte dell'emblema di Jacob De la Gardie (1583–1652). Questi possedeva un feudo nella zona dove la sua vedova Ebba Brahe fondò la città poco dopo la morte del marito chiamandola Jakobstad in sua memoria. Lo stemma di Jakobstad è l'unico tra gli stemmi comunali finlandesi a raffigurare un leone, come lo stemma dello Stato. Società Lingue e dialetti Le lingue ufficiali di Jakobstad sono lo svedese ed il finlandese, e 6,3% parlano altre lingue. Amministrazione Gemellaggi Sport Calcio L'FF Jaro è la principale squadra di calcio della città e milita nella Veikkausliiga, la massima serie del campionato finlandese. Hockey su ghiaccio La principale squadra di hockey su ghiaccio è il Jeppis Hockey, che milita nella Suomi-sarja, la seconda divisione finlandese. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Jakobstad Collegamenti esterni (SV) Sito ufficiale, su jakobstad.fi. (FI) Sito ufficiale, su pietarsaari.fi. (EN) Sito ufficiale, su en.jakobstad.fi. Staden Jakobstad - Pietarsaaren kaupunki (canale), su YouTube. Pietarsaari, su sapere.it, De Agostini. (EN) Pietarsaari, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Jakobstad

Jakobstad (Fins: Pietarsaari) is een gemeente en stad in de Finse provincie West-Finland en in de Finse regio Österbotten. De gemeente heeft een totale landoppervlakte van 88,45 km² en telt 19.207 inwoners (2022). Jakobstad is een tweetalige gemeente met Zweeds als meerderheidstaal (± 55%) en Fins als minderheidstaal. Naam De stad werd in 1652 gesticht door Ebba Brahe kort na de dood van haar echtgenoot Jakob De la Gardie en werd naar hem vernoemd. Sport Voetbalclub FF Jaro heeft als thuisbasis het Jakobstads Centralplanstadion. Het kent een lange geschiedenis in de Veikkausliiga.
Jakobstad

Jakobstad (fiń. Pietarsaari) – miasto w północno-zachodniej Finlandii, w regionie Ostrobotnia, nad Zatoką Botnicką. W 2018 roku zamieszkiwane przez 19 278 osób. Miasto otrzymało swoją nazwę na cześć Jacoba Pontussona De la Gardie. Sport FF Jaro – wielosekcyjny klub sportowy Miasta partnerskie Jakobstad posiada umowy partnerskie z następującymi miastami: Asker, Norwegia Birkerød, Dania Bünde, Niemcy (od 1968) Eslöv, Szwecja Garðabær, Islandia Jamestown, Stany Zjednoczone Jurmała, Łotwa Söderhamn, Szwecja Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona miasta (szw. • fiń. • ang.)
Jakobstad

Jakobstad ou Pietarsaari (sueco: Jakobstad; finlandês: Pietarsaari) é uma cidade e município da Finlândia, situada na costa oeste do país e banhada pelo golfo de Bótnia. É conhecida como a ”cidade dos parques” - um lugar aprazível para dar passeios. Tem cerca de 19 391 habitantes (2018), e é sede da Comuna de Jakobstad. Pertence à região da Ostrobótnia (finlandês: Pohjanmaa, sueco: Österbotten). É uma cidade bilingue (tvåspråkig) com o sueco como língua maioritária (majoritetsspråk). 55% da população utiliza o sueco como primeira língua e 32% da população fala finlandês como sua língua materna (2022). História Jakobstad foi fundada em 1652, por Ebba Brahe, viúva de Jakob de la Gardie. É a cidade natal de Johan Ludvig Runeberg (1804-1877), o ”poeta nacional da Finlândia”. Economia Muitos habitantes de Jakobstad trabalham nas indústrias florestal, metalomecânica, alimentar e de plástico. Entre as suas empresas mais importantes, estão uma serração e uma fábrica de papel e pasta de papel, assim como uma fábrica de produtos metalo-mecânicos, uma fábrica de aço e uma fábrica de plásticos. Entre as suas pequenas e médias empresas estão as tradicionais construtoras de barco. Património histórico, cultural e turístico Museu Jakobstad (Jakobstads museum; Museu histórico) Desporto A cidade é sede do clube de futebol FF Jaro. Personalidades ligadas a Jakobstad Johan Ludvig Runeberg (Poeta nacional de língua sueca da Finlândia, 1807-1844) Galeria Ver também Sueco-Finlandeses Referências Ligações externas Página Oficial de Jakobstad (em sueco, finlandês e inglês)
Пиетарсаари

Пи́етарсаари (фин. Pietarsaari [ˈpie̯tɑrˌsɑːri]), или Якобстад (швед. Jakobstad [ˈjɑːkopˌstɑːd]) — город и муниципалитет на западе Финляндии, на берегу Ботнического залива Балтики, провинция Остроботния. Население Якобстада составляет 19 673 человек (июль 2007). Шведский является родным языком примерно для 54,5% населения города, финский язык — для 30,4 % населения. История Город назван в честь Якоба Понтуссона Делагарди (1583—1652), шведского военного и государственного деятеля. Якобстад получил городские права в 1652 году, во время царствования королевы Кристины Шведской. В 1714 году был сожжён русскими войсками. С 1809 по 1917 — в составе Российской империи. Город сгорел в 1835 году. Во время Крымской войны торговый порт города со стоявшими там кораблями был полностью разрушен. В ходе первой русской революции 1905 года в городе прошли демонстрации социалистов. Во время Гражданской войны в Финляндии город находился на территории, контролировавшейся белыми, и в нём находилась артиллерийская школа. Во время Второй мировой войны город один раз подвергся налёту советской авиации, во время которого погибло несколько человек. Население Города-побратимы Фотографии Примечания Ссылки www.Jakobstad.fi — официальный сайт города Литература Книпович Н. М.,. Якобстад // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907.
Јакобстад

Јакобстад (фин. Pietarsaari, швед. Jakobstad) је град у Финској, у западном делу државе. Васа је управно седиште и највећи град округа Остроботнија, где град са окружењем чини истоимену општину Јакобстад. Јакобстад је једно од важнијих средишта шведске заједнице на тлу копнене Финске (тј. изузев Оландских острва, која су у целости шведска по језику и култури). Он је заправо највеће насеље са шведском већином у целој Финској. Географија Град Јакобстад се налази у западном делу Финске. Од главног града државе, Хелсинкија, град је удаљен 475 км северно. Рељеф: Јакобстад се сместио у источном делу Скандинавије, у историјској области Остроботнија. Подручје града је равничарско до брежуљкасто, а надморска висина се креће око 10 м. Клима у Јакобстаду је континентална, мада је за ово за финске услова блажа клима због утицаја Балтика. Стога су зиме нешто блаже и краће, а лета свежа. Воде: Јакобстад се на североисотчној обали Балтичког мора (Ботнијски залив). Град се заправо сместио на дну омањег залива. Историја Јакобстад је за финске услове стар град, са градским правима од 1652. године. Последњих пар деценија град се брзо развио у савремено градско насеље јужног дела државе. Становништво Према процени из 2012. године у Јакобстаду је живело 20.976 становника, док је број становника општине био 19.637. Етнички и језички састав: Јакобстад је вековима био у етничком смислу Шведски град. Тек у првој половини 20. века, са појачаном урбанизацијом, етнички Финци постају приметна мањина. У последње време, са јачим усељавањем у Финску, становништво града је постало још шароликије. По последњим подацима преовлађују Швеђани (56,0%), значајна мањина су Финци (37,7%), док су остало усељеници. Галерија Види још Списак градова у Финској Остроботнија Референце Спољашње везе www.jakobstad.fi Званична страница општине Јакобстад
Якобстад

Якобстад (швед. Jakobstad Фінляндія Шведською: [ˈjɑːkopˌstɑːd]) чи Пієтарсаарі (фін. Pietarsaari Фінською: [ˈpie̯tɑrˌsɑːri]) — місто та муніципалітет на заході Фінляндії на березі Ботнічної затоки Балтійського моря, провінція Пог'янмаа. Населення — 19 063 осіб (2020), площа — 88,31 км², щільність населення — 222,32 осіб /км². Шведська мова є рідною для 56,1 % населення міста, 35,8 % — фіномовні. Історія Місто назване на честь Якоба Понтуссона Делагарді — шведського військового та державного діяча. Якобстад в 1714 р. спалений російськими військами. Міста-побратими Еслев, Швеція Аскер, Норвегія Рудерсдаль, Данія Юрмала, Латвія Бунде, Німеччина Гардабайр, Ісландія Галерея Примітки Посилання www.Jakobstad.fi — офіційний сайт міста.
Église de Nousiainen

L'église Saint Henri de Nousiainen (en finnois : Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko) est une église médiévale en pierre construite à Nousiainen en Finlande. L'église L'église diffère par sa forme des autres églises médiévales. L'extrémité ouest de la nef est triangulaire et l'extrémité Est est plus étroite. La salle d'armes a des portes sur les murs est et ouest, le mur sud a un balcon de prédication externe relié à la fenêtre. L'église a utilisé une quantité exceptionnelle de briques au sommet des murs. Les vitraux du chœur et le portail sud présentent diverses formes en brique. Quatre paires de piliers divisent la nef en trois vaisseaux. Les voûtes sont de simples voûtes croisées et présentent des peintures primitives. L'intérieur de la nef est moderne, à l'exception du sarcophage de saint Henri restauré à la fin des années 1960 et de la chaire offerte en 1640. L'élément le plus remarquable de l'église est un sarcophage en calcaire noir belge offert par l'évêque Maunu II Tavast en 1429. Recouvert de carreaux de laiton gravés représentant la vie et les miracles de l'évêque Henrik. De plus, l'église possède une sculpture à grande échelle de saint Henri. Le clocher et le cimetière Le modeste clocher à deux étages a été construit en 1759-1760 au sud de l'église sous la direction de Matias Leidenius de Turku. Bibliographie (fi) Markus Hiekkanen, Suomen keskiajan kivikirkot, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014 (ISBN 978-952-222-600-6) Galerie Références Voir aussi Articles connexes Liste des églises médiévales de Finlande Première croisade suédoise Liens externes Site officiel Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Finlande Portail du protestantisme
Nousis kyrka

Nousis kyrka är församlingskyrka i Nousis församling, en av de äldsta i Finland. Nousis kyrksocken har sitt ursprung i en fornsocken, som under missionstiden på 1100-talet omvandlades till en stamsocken. Det samma gäller grannsocknen Santamala. Nousis var Finlands första domkyrkoförsamling. Enligt traditionen blev Finlands apostel, biskop Henrik, enligt egen önskan begraven i Nousis och därifrån överflyttades hans ben den 18 juni 1300 till den då färdigblivna Åbo domkyrka. År 1229 lär biskop Thomas ha låtit flytta biskopssätet från Nousis till Korois vid Aura å, varifrån det sedermera förlades till Åbo. Denne biskop utnämnde 1234 pastorn i Nousis till sin kapellan. Enligt nutida undersökningar byggdes den nuvarande kyrkan omkring år 1290, på samma plats som en tidigare träkyrka. Den nuvarande stenkyrkan avviker från många andra finländska medeltidskyrkor genom att dess kor och västra del är femsidiga. År 1340 förenades Nousis socken med Santamala socken som ett prebende under domprosten i Åbo med Santamala som moderkyrka. Kort efter det delades Santamala socken i Nousis och Lemu socken. Biskop Henriks kenotaf De mest betydande helgonbilderna av biskop Henrik utgörs av de kopparplåtar, som täcker helgonets kenotaf i Nousis kyrka. Biskop Henriks reliker hade som ovan nämnts förts till Åbo domkyrka, där biskop Hemming sedan lät placera dem i ett silverskrin, vilket dock konfiskerades under reformationstiden. Dock förvarades Henriks kvarlevor (benen och huvudskålen) till Stora ofreden, då de stals av de ryska ockupanterna. Relikerna sägs ha sänts som kuriositeter till Peter den stores samlingar. För att återgå till Nousis kyrka lät biskop Johannes II Petri 1370 uppföra en kenotaf; den var av lerskiffer och utgjordes av en fyrkantig, enkel kista eller låda. Någon tid därefter lät biskop Magnus II Tavast täcka kenotafens sidor med kopparplåtar, som var graverade med biskop Henriks bild och scener ur hans historia. Konstverket anses vara det dyrbaraste, som bevarats i Finland från medeltiden. Dylika arbeten härstammar i regel från Flandern; dock är det inte fullt avgjort, om inte Nousis kenotaf möjligen utförts någon annanstans, som i norra Tyskland. Ofta anträffas i dessa trakter gravhällar med den avlidnes bild, liknande den i Nousis, men sådana omfattande framställningar av helgonets legend, som fått plats på sidorna av Henrikskenotafen, är inte kända från någon annan plats. Dessa bilder är även ur ett europeiskt perspektiv enastående och dyrbara konstverk. Kyrkans namn Kyrkan heter S:t Henrik Källor Nousis i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1914) Vidare läsning Hiekkanen, Markus (2020). Finlands medeltida stenkyrkor. Stockholm: Kungl. Vitterhets historie och antikvitetsakademien. sid. 141-146. Libris n0bnsbs4l2bcgvwv. ISBN 9789188763112 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nousis kyrka.
Kernaalanjärvi

Kernaalanjärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Janakkala i landskapet Egentliga Tavastland, i den södra delen av landet, 80 km norr om huvudstaden Helsingfors. Kernaalanjärvi ligger 79,4 meter över havet. Den är 7,91 meter djup. Arean är 4,45 kvadratkilometer och strandlinjen är 14,58 kilometer lång. Sjön ingår i Kumo älvs huvudavrinningsområde. Källor
Tarvantovaara Wilderness Area

Tarvantovaara Wilderness Area (Finnish: Tarvantovaaran erämaa) is a wilderness reserve in Enontekiö municipality, Lapland, Finland. It is governed by Metsähallitus and covers 670 square kilometres (260 mi2). It was established in 1991 like all the other wilderness areas in Lapland. See also Wilderness areas of Finland References
Wildernisgebied Tarvantovaara

Het wildernisgebied Tarvantovaara (Fins: Tarvantovaaran erämaa-alue) ligt in de Finse gemeente Enontekiö, ten noorden van het dorp Kaaresuvanto en ten westen van Leppäjärvi. De gemeente Enontekiö maakt deel uit van de regio en provincie Lapland. Het wildernisgebied is een toendra-achtig plateau dat deels boven de boomgrens ligt. De toppen van de hoogste bergen (fjelds) reiken tot boven 600 m. Droge, vaak met korstmossen begroeide berkenbossen en uitgestrekte veenmoerassen zijn kenmerkend voor Tarvantovaara. Palsavenen komen er vaak voor. Behalve kleine pijnbossen zijn er weinig naaldbossen. Rivieren doorkruisen het gebied van noord naar zuid. De grootste hiervan, de Lätäseno, is voor de kanovaarder een van de meest veeleisende van Finland. Ook de zalm blijkt in een recent verleden de weg naar deze rivier te hebben gevonden. Er zijn in dit gebied geen echt gemarkeerde paden, enkel oude paden zoals het pad van de postbode dat Kultima met het dorp Leppäjärvi verbindt of dat wat van Kaaresuvanto naar de Noorse grens gaat. Voor trekkers zijn er in het hele gebied slechts twee hutten.
Torikeskus (Seinäjoki shopping centre)

Torikeskus (Finnish pronunciation: [ˈtoriˌkeskus]; lit. "Market Center") is a shopping mall located in the center of Seinäjoki, Finland and it's the largest commercial centre in the South Ostrobothnia region. It was established in 1992 and renewed in 2007, 2009 and 2011–12. Torikeskus was previously owned by Citycon, which sold it in late 2013 to a local investor. The name of the shopping center comes from the Market Square in front of it. Torikeskus has about 11,000 square metres (120,000 sq ft) of leasable area, of which about 8,500 square metres (91,000 sq ft) is retail space. The center has specialty shops, restaurants and cafes, as well as the upper floors of offices in companies and agencies in various fields, which travel often takes place outside of the building through the stairwell. In 2012, Torikeskus had about 1.3 million visitors and sales of EUR 17.8 million. In connection with the market center, there is a 328-space parking garage. Torikeskus has more than 30 shops and services. In 2013, 53% of the stores were clothing stores (including H&M and Lindex), 20% were cafes and restaurants (including Hesburger and Subway) and 14.4% were interior design and household goods stores. Of the facilities, 2.4% were beauty and health stores (including The Body Shop) and 2% were leisure stores. The remaining 8.3% were other commercial services. The office space in Torikeskus is 3,500 square metres (38,000 sq ft). The premises include If P&C Insurance and Peab. References External links Torikeskus Official Site (in Finnish) How to Arrive (in Finnish)
Petäjävesi järnvägsstation

Petäjävesi järnvägsstation är en järnvägsstation i Petäjävesi kommun i Finland, längs Haapamäki–Jyväskylä-banan. Alla regionaltåg mellan Seinäjoki och Jyväskylä och stannar vid stationen. Stationen öppnades år 1897, och stationsbyggnaden ritades av Bruno Granholm. Referenser
Manoir de Lauttasaari

Le Manoir de Lauttasaari (finnois : Lauttasaaren kartano) est un bâtiment historique situé dans le quartier de Lauttasaari à Helsinki. Description En 1629, en remerciement de ses services à la Couronne, Gerd von Schütze dit Skytte reçoit des terres de la région d’Helsinki dont celles de Lauttasaari. En 1650, la reine Christine de Suède offre à la ville d'Helsinki des terres qui à l'époque appartenaient à la veuve von Schütz. Les terres de Drumsö (Lauttasaari) font partie de la cession. Au XVIIIe siècle, l’île de Lauttasaari a deux domaines (dit héritages) qui s'appellent Heikas et Bertas. À partir de 1831, ces deux domaines appartiennent au même propriétaire et deviendront le Manoir de Lauttasaari. Parmi les propriétaires les plus notables du manoir citons la famille Weurlander qui a possédé l'île de 1724 à 1836. En 1793, Mårten Weurlander l’aîné fait construire l'ancien bâtiment principal nommé la Villa rouge (Punainen Huvila). Le bâtiment principal actuel, probablement conçu par le cabinet de Carl Ludvig Engel, est bâti en 1837 pour Claes Wilhelm Gyldén (fi) qui sera propriétaire du manoir de 1836 à 1840. Article connexe Liste des bâtiments historiques d'Helsinki Liens externes (fi) YRJÖ HARVIA, « Lauttasaaren kartanon puistohistoriaselvitys », Helsinki, Ville d’Helsinki, 1936 (consulté le 9 mai 2014) Références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail d’Helsinki