NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Haukilampi (sjö i Kemijärvi, Lappland, Finland)

Haukilampi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Kemijärvi i landskapet Lappland, i den norra delen av landet, 700 km norr om huvudstaden Helsingfors. Petäjäjärvi ligger 211,4 meter över havet. Den ligger vid sjön Enijärvi. Arean är 22,5 hektar och strandlinjen är 3,27 kilometer lång. Sjön ingår i Kemi älvs huvudavrinningsområde. Kommentarer Källor
Taulajärvi

Taulajärvi är en sjö i kommunen Tammerfors i landskapet Birkaland i Finland. Sjön ligger 95,7 meter över havet. Arean är 50 hektar och strandlinjen är 4,97 kilometer lång. Sjön ingår i Kumo älvs huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 16 km norr om Tammerfors och omkring 180 km norr om Helsingfors. Källor
Säyhtee

Säyhtee är en sjö i kommunen Orimattila i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Sjön ligger 39,8 meter över havet. Den är 12,29 meter djup. Arean är 2,07 kvadratkilometer och strandlinjen är 7,73 kilometer lång. Sjön ingår i Forsby å huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 33 km sydöst om Lahtis och omkring 89 km nordöst om Helsingfors. Sydväst om Säyhtee ligger Artsjö kyrkoby. Källor
Kirkkolammi

Kirkkolammi är en sjö i kommunen Padasjoki i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Sjön ligger 79 meter över havet. Arean är 1,07 kvadratkilometer och strandlinjen är 6 kilometer lång. Sjön ingår i Kymmene älvs huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 46 km norr om Lahtis och omkring 130 km norr om Helsingfors. I sjön finns ön Takkusaari. Kirkkolammi ligger väster om Päijänne och söder om Yläjärvi. Söder om Kirkkolammi ligger Padasjoki med Padasjoki kyrka. Källor
Iso Kuhajärvi

Iso Kuhajärvi är en sjö i kommunen Laukas i landskapet Mellersta Finland i Finland. Sjön ligger 84,8 meter över havet. Den är 36 meter djup. Arean är 1,37 kvadratkilometer och strandlinjen är 8,64 kilometer lång. Sjön ingår i Kymmene älvs huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 16 kilometer nordöst om Jyväskylä och omkring 250 kilometer norr om Helsingfors. Källor
Seitavuopio

Seitavuopio är en sjö i kommunen Enontekis i landskapet Lappland i Finland. Sjön ligger 331 meter över havet. Arean är 1,12 kvadratkilometer och strandlinjen är 5,13 kilometer lång. Sjön ingår i Torne älvs huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 270 kilometer nordväst om Rovaniemi och omkring 940 kilometer norr om Helsingfors. Källor
Antio

Antio är en sjö i kommunen Övertorneå i landskapet Lappland i Finland. Sjön ligger 114,8 meter över havet. Arean är 78 hektar och strandlinjen är 4,64 kilometer lång. Sjön ingår i Torne älvs huvudavrinningsområde. Den ligger omkring 36 kilometer väster om Rovaniemi och omkring 720 kilometer norr om Helsingfors. Källor
Bomarsund Bridge

The Bomarsund Bridge (Swedish: Bomarsunds bro) (also known as the Prästö Bridge) is a bridge in the municipality of Sund, Aland which crosses the Bomarsund strait, connecting Bomarsund on the west, to the island of Prästö on the east. History and Construction A bridge was originally constructed at this location in 1958. This bridge has been replaced, with the old bridge having reached the end of its life, due to an increase in traffic meaning weight restrictions had to be put in place. The construction of the new bridge was completed in late 2022, with the bridge open for traffic on 14 December 2022. he new bridge is constructed mainly from steel, with the bridge having been designed by Swedish company WSP and built by Eriksson Byggab. The bridge spans a gap of 70.4m with the structure’s total length reaching 80.8m. At their highest point the steel arches reach 12m, and the bridge has a width of 9.55m. The new bridge consists of two traffic lanes, whereas the old bridge had only one - another of the reasons for the replacement of the bridge. The new bridge was inaugurated on 1 May 2023, with a 1km race, and free bread, cake and coffee. In 2023, it was discovered that the bridge had a fault causing it to vibrate in the wind. The fault was not dangerous and the bridge remains open to traffic. The bridge forms part of the popular Prästö hiking trail, which runs for 5.5km along a gravel trail. In 2018 a stamp, designed by Sandra Henriksson, a graphic designer from Åland, was produced by Åland Post depicting the bridge. References
Bottenhavet Nationalpark

Bottenhavet Nationalpark (finsk: Selkämeren kansallispuisto, svensk: Bottenhavets nationalpark) er en nationalpark i Finland. Nationalparken blev oprettet i Bottenhavet i begyndelsen af 2011. Den har et areal på 913 km² hvor omkring 98 % af arealet består af vand. Dyrelivet omfatter sæler, havlevende andefugle alke og havørn. Det lange smalle beskyttede område er omkring 160 km langt og strækker sig fra Gustavs mod nord til Sastmola. For besøgende tilbydes bådture fra Nystad og Raumo. Det meste af nationalparken er kun tilgængeligt med båd. Blandt seværdighederne findes et antal fyr, en mangesidig undervandsnatur, stenet og sparsomt bevokset ydre skærgård og strandenge. Kilder og henvisninger Infoblad med kort (PDF på svensk) Bottenhavets nationalpark på forststyrelsens websted (svensk)
Parc national de la mer de Botnie

Le parc national de la mer de Botnie (finnois : Selkämeren kansallispuisto, suédois : Bottenhavets nationalpark) est un parc national de Finlande. Description Le parc s'étend dans la mer de Botnie dans les régions de Finlande propre et du Satakunta. Le parc est fondé en 2011. Le parc national est une zone protégée significative de la mer Baltique qui s'étend de Kustavi à Merikarvia sur une zone maritime de 160 kilomètres de long. La superficie du parc est d'environ 90 000 hectares. Environ 98 % de la superficie du parc national est constitué d'eau. Une résolution du gouvernement du 2 octobre 2009 et un projet de loi d'avril 2010 permettent la création de la zone. Le projet de parc national a provoqué une forte résistance, c'est pourquoi la superficie a été réduite par rapport au projet initial. Le permission de chasser le grand cormoran et le phoque gris est possible sous réserve d'autorisation spéciale et au respect de certaines conditions. Liens internes Parcs nationaux de Finlande Liens externes Site officiel Références Portail de la Finlande Portail de la conservation de la nature
Nationaal park Selkämeri

Nationaal park Selkämeri (Fins: Selkämeren kansallispuisto/ Zweeds: Bottenhavets nationalpark) (Nederlands (letterlijk): Botnische Zee) is een nationaal park in Varsinais-Suomi en Satakunta in Finland. Het park werd opgericht in 2011 en is 913 vierkante kilometer groot. Het strekt zich uit langs een kuststrook van 160 km lang tussen Kustavi en Merikarvia. Het landschap bestaat voor 98% uit zee, water en eilandjes. In het park leeft onder andere grijze zeehond en aalscholver. Externe links officiële website nationaal park officiële brochure nationaal park beschrijving nationaal park
Bottenhavets nationalpark

Bottenhavets nationalpark är en av de två nya nationalparker som inrättades i Finland 2011. Nationalparken täcker en yta av 913 km² som huvudsakligen är hav. Djurlivet i parken kännetecknas av sälar, havslevande andfåglar av underfamiljen Merginae, alkor och havsörn. Det långsmala skyddsområdet är ungefär 160 km långt och sträcker sig från Gustavs norrut till Sastmola. För besökare erbjuds båtturer från Nystad och Raumo. Det mesta av nationalparken är tillgängligt endast med båt. Bland sevärdheterna finns ett antal fyrar, mångsidig undervattensnatur, karg och stenig yttre skärgård och strandängar. Referenser Externa länkar Infoblad med karta (PDF på svenska) Bottenhavets nationalpark på forststyrelsens webbplats (svenska)
Korkeasaari (Westend)

Korkeasaari est une île du golfe de Finlande du quartier Westend à Espoo en Finlande. Présentation Korkeasaari est une Île de loisir d'Espoo (fi) située dans la zone maritime de Linholmsfjärden. Korkeasaari fait partie du quartier de Westend, dont la partie continentale est située à plus d'un kilomètre à l'ouest de Korkeasaari. La superficie de Korkeasaari est de 6,5 hectares. À l'Est de Korkeasaari se trouvent les îles Niittysaaret, sur le côté Est desquelles passe la frontière entre Espoo et Helsinki. Il y a plusieurs marinas à proximité de Korkeasaari, comme Koivusaari, à environ un kilomètre au nord-est. Comme son nom l'indique, elle s'élève plus haut que ses îles voisines, soit 22 mètres d'altitude, notamment dans sa partie nord. Située à plus d'un kilomètre au sud de la Länsiväylä, l'île est boisée et possède une étroite zone de prairie côtière sur ses rivages. Les falaises de la plage se trouvent principalement dans la partie ouest de l'île. Dans la partie nord-est de l'île, il y a une plage de sable fin. Les îles voisines de Korkeasaari sont, entre autres Tvijälp (fi), Vehkasaari (fi), Niittysaaret (fi) et Käärmesaari (fi). Bibliographie (fi) Hentman, Raija, Espoo ja Kauniainen, Pääkaupunkiseudun retkeilyopas, Tammi, 2010 (ISBN 978-951-31-5429-5) Références Voir aussi Liens externes (fi) « Korkeasaari » Portail des îles Portail de la mer Baltique Portail de la Finlande
Haukilahti Vandtårn

Haukilahti Vandtårn er et vandtårn i Haukilahti i det sydlige Espoo, Finland. Tårnet blev opført i 1968 af Espoo Vandværk. Dets diameter er 45,3 m og det har kapacitet til 4000 m³. Højden af tårnet er 45,3 m og ligger på koten 76,3 m. I den øverste del af vandtårnet findes en restaurant kaldet Haikaranpesä ("Storkerede"). Det er en meget populær restaurant og mange forretningsfolk og turister spiser der. En scene af den finske film Musta jää blev optaget i restauranten. Eksterne henvisninger Muuka.com – Haukilahden vesitorni Arkiveret 18. december 2010 hos Wayback Machine Ravintolaopas.net – Haikaranpesä Arkiveret 5. juni 2008 hos Wayback Machine
Torre de agua de Haukilahti

La Torre de agua de Haukilahti​ (en finés: Haukilahden vesitorni) se encuentra en Haukilahti en el sur de Espoo, Finlandia. La torre de agua fue construida en 1968 y es propiedad de obras hidráulicas de Espoo. El diámetro de la torre es 45,3 m y su volumen es de 4.000 m³. La altura de la torre es 45,3 m y desde el nivel del mar alcanza los 76,3 m. En la parte superior de la torre de agua hay un restaurante llamado Haikaranpesä ("nido de cigüeña"). Es un restaurante muy popular y muchos hombres de negocios y turistas van allí a comer. Una escena de la película finlandesa Musta jaa fue filmada en el restaurante. Véase también Torre Edificio Arquitectura Referencias
Château d'eau d'Haukilahti

Le château d'eau d'Haukilahti (finnois : Haukilahden vesitorni) est un château d'eau situé dans le quartier d'Haukilahti à Espoo en Finlande. Description Le château a deux réservoirs d'eau et leur volume d'eau combiné est de 4 100 m3. La hauteur du château d'eau du niveau d'entrée inférieur au sommet est d'environ 46 mètres et il culmine à 76 mètres d'altitude. Au sommet de la tour, au-dessus des réservoirs d'eau, le restaurant panoramique Haikaranpesä est ouvert depuis 1969. Le château d'eau est considéré comme l'un des monuments du sud d'Espoo. La veuve de l'architecte Erkko Virkkunen a déclaré que l'aspect futuriste du château d'eau était inspiré de la série d'animation Les Jetson. La partie supérieure de la tour a la forme d' une soucoupe volante . Le bâtiment a aussi été rapproché de la tour d'observation Space Needle de Seattle. Bibliographie (fi) Ismo Asola, Vesitorni – yhdyskunnan maamerkki, Keuruu, Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL ry, 2003 (ISBN 951-758-434-2) (fi) Juutilainen, Seppo & Melkko, Markku & Miettinen, Heikki (ed.), Haukilahti – Gäddvik, Haukilahden seura – Gäddvikssällskapet ry, 2006 (ISBN 978-951-857467-8) (fi) Lehtovuori, Panu & Prokkola, Janne et al., « Haukilahden vesitorni – rakennushistoriaselvitys (osa 1/3) », sur livady.fi, 2010 (fi) Lehtovuori, Panu & Prokkola, Janne et al., « Haukilahden vesitorni – rakennushistoriaselvitys (osa 2/3) », sur livady.fi, Livady Oy, 2010 (fi) Hovinen, Juha, « Haukilahden vesitornin peruskorjaus 2011–2012 », Betoni-lehti, Betoniteollisuus ry, no 4,‎ 2012 (lire en ligne) Vues du château d'eau Références Voir aussi Liens internes Liens externes Ressource relative à l'architecture : Structurae Portail de la Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Oberstes Gericht (Finnland)

Das Oberste Gericht Finnlands (finnisch Korkein oikeus, schwedisch Högsta domstolen) ist seit 1918 die letzte Instanz der allgemeinen Gerichte in Finnland. Daneben besteht ein oberstes Verwaltungsgericht (Korkein hallinto-oikeus). Der Präsident und die weiteren Mitglieder des Gerichts werden vom Präsidenten der Republik berufen. Unmittelbar westlich des an der Adresse Pohjoisesplanadi 3 in Helsinki befindlichen Sitzes des Gerichts grenzt das Präsidentenpalais an. Weblinks Korkein oikeus – Offizielle Webpräsenz Der Oberste Gerichtshof – Offizielle Webpräsenz (deutsch)
Cour suprême de Finlande

La Cour suprême de Finlande (en finnois : Korkein oikeus (KKO) et en suédois : Högsta domstolen) est un tribunal finlandais. Fonction Sa fonction principale est de guider les cours de rang inférieur pour les futurs jugements sur des questions sur lesquelles la loi ne prévoit pas une réponse claire et de s'assurer que la justice est rendue de façon identique dans tout le pays. Selon la Constitution, elle est la juridiction suprême pour les affaires civiles et pénales. Les affaires qui relèvent du droit administratif sont de la responsabilité de la Cour administrative suprême de Finlande. Membres Le Président de la Cour suprême et les autres membres de la Cour sont nommés par le Président de la République. Depuis le 1er janvier 2006, le Président de la Cour est Pauliine Koskelo. La cour doit être composée d'au moins 15 membres, ils sont actuellement 18 membres. Architecture Depuis 1934, le bâtiment principal de la Cour suprême de Finlande est situé dans le quartier de Kruununhaka au 3, rue Pohjoisesplanadi. Le bâtiment a été construit en 1816 sur les plans de Pehr Granstedt à proximité du Palais présidentiel. Sources Références Bibliographie (fi) Olavi Heinonen, Korkein oikeus 75 vuotta, Lakimiesliiton kustannus, 1993, 337 p. (ISBN 951-640-687-4) Compléments Articles connexes Constitution de la Finlande Liens externes (fi) « Site de la Cour suprême de Finlande » (consulté le 6 décembre 2012) Portail du droit Portail de la Finlande
Högsta domstolen (Finland)

Högsta domstolen (HD) (finska: Korkein oikeus) är i Finland den högsta instansen i det allmänna domstolsväsendet. Ledamöterna kallas justitieråd; de skall vara minst 15 till antalet och utnämns av republikens president. En av ledamöterna skall vara ordförande och har titeln president. Historia Högsta domstolen skapades 1918, efter att Finland blivit självständigt, med Högsta domstolen i Sverige som förebild. Den förste presidenten var August Nybergh, som satt 1918-1920. Under Finlands tid som en del av Ryssland (1809-1917) fylldes rollen som högsta domstol av justitiedepartementet inom Kejserliga senaten för Finland. Justitieråd i Högsta domstolen Lista över justitieråd i Finlands Högsta domstol och deras tillträdesår. Tatu Leppänen, 2016, president 2019 Juha Häyhä, 2001 Marjut Jokela, 2008 Jukka Sippo, 2008 Pekka Koponen, 2009 Ari Kantor, 2010 Tuula Pynnä, 2012 (tjänstledig 2019–2022, tjänstgör som domare vid tribunalen vid Europeiska unionens domstol) Jarmo Littunen, 2012 Mika Huovila, 2013 Tuomo Antila, 2015 Päivi Hirvelä, 2016 Kirsti Uusitalo, 2017 Lena Engstrand, 2017 Mika Ilveskero, 2017 Juha Mäkelä, 2018 Asko Välimaa, 2018 (tjänstledig 2020–2027, tjänstgör som president i Helsingfors hovrätt) Eva Tammi-Salminen, 2018 Jussi Tapani, 2018 Timo Ojala, 2019 Alice Guimaraes-Purokoski, 2019 [Justitieråd för viss tid vid högsta domstolen 1.9.2019–31.8.2022) Tuija Turpeinen, 2021 (justitieråd för viss tid vid högsta domstolen 1.3.2021–31.10.2027) Lista över Högsta domstolens presidenter 1918–1920: August Nybergh 1920–1929: Julius Grotenfelt 1929–1940: Frans Pehkonen 1940–1945: Hjalmar Neovius 1945–1950: Oskar Möller 1950–1963: Toivo Tarjanne 1963–1964: Matti Piipponen 1964–1975: Antti Hannikainen 1975–1989: Curt Olsson 1989–2001: Olavi Heinonen 2002–2005: Leif Sevón 2006–2015: Pauliine Koskelo 2016–2019: Timo Esko 2019–: Tatu Leppänen Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högsta domstolen (Finland). Högsta domstolen – officiell webbplats
Sompujärvi

Sompujärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Keminmaa i landskapet Lappland, i den norra delen av landet, 600 km norr om huvudstaden Helsingfors. Sompujärvi ligger 78 meter över havet. Arean är 20 hektar och strandlinjen är 1,95 kilometer lång. Sjön ingår i Kemi älvs huvudavrinningsområde. Källor
Cygnaeus Gallery

The Cygnaeus Gallery (Finnish: Cygnaeuksen galleria, Swedish: Cygnaei galleri) is an art gallery in Helsinki. The art gallery was founded by the professor of aesthetics Fredrik Cygnaeus. It was built as a villa in 1869–1870 to designs by architect J.F.W. Mieritz. Cygnaeus donated the gallery to the Finnish nation in his testament. It opened to the public in 1882, and is today owned by the Finnish Heritage Agency. It has been claimed to be the oldest still operating art museum in Finland. The gallery contains mainly Finnish art from the 19th century, c. 200 works in total. Among artists represented are Albert Edelfelt, the Von Wright brothers, Fanny Churberg and Helene Schjerfbeck. Apart from the permanent collections the museum also hosts temporary exhibitions and is used, among other things, as concert venue. In 2014 it was closed down for the time being for lack of funding by the Heritage Agency. References External links Media related to Cygnaeus Gallery at Wikimedia Commons
Galerie Cygnaeus

Galerie Cygnaeus (en finnois : Cygnaeuksen galleria) est un musée d'art situé dans le quartier Kaivopuisto à Helsinki en Finlande. Description Le musée est une composante du musée national de Finlande et il est géré par la Direction des musées de Finlande. Il a principalement une collection de peintures et sculptures finlandaises du XIXe siècle. La galerie Cygnaeus a ouvert en 1882 et c'est le plus ancien musée d'art de Finlande. Elle a été créée à la suite du legs par Fredrik Cygnaeus de sa collection. Le musée occupe la villa léguée par Fredrik Cygnaeus et conçue par l'architecte Johan Wilhelm Friedrich Mieritz. La villa de style romantique national est l'un des rares bâtiments en bois conservés en l'état à Helsinki. La collection se compose de plus de 450 œuvres de Werner Holmberg (en), Hjalmar Munsterhjelm (en), Helene Schjerfbeck, Walter Runeberg et de Johannes Takanen (fi). Albert Edelfelt est représenté par Le Village incendié. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste de musées en Finlande Liste des bâtiments historiques d'Helsinki Liens externes (fi) « La galerie Cygnaeus », Museovirasto (consulté le 6 décembre 2012) (fi) « La galerie Cygnaeus », Guide d'Helsinki (consulté le 6 décembre 2012) Portail d’Helsinki Portail des musées Portail de la peinture Portail de la sculpture
Cygnaeuksen galleria

De Cygnaeuksen galleria ('Cygnaeuksenmuseum') is een kunstmuseum in de Finse hoofdstad Helsinki. Het bevindt zich in het voormalige woonhuis van professor Fredrik Cygnaeus uit 1870. Na zijn overlijden in 1881 doneerde hij het gebouw met zijn kunstverzameling aan de Finse staat. Het opende voor het publiek in 1882 en wordt beheerd door de Finse monumentenvereniging. Het wordt daardoor soms als het oudste kunstmuseum van Finland gezien.
Cygnaei galleri

Cygnaei galleri (finska: Cygnaeuksen galleria) är ett statligt finländskt konstmuseum i Brunnsparken i Helsingfors, som är öppet sommartid. Cygnaei galleri öppnades för allmänheten 1882 och är ett av Finlands äldsta konstmuseer. Galleriets samling omfattar huvudsakligen målningar och skulpturer av finländska 1800-talskonstnärer. Museet ägs av staten genom Museiverket. Cygnaei galleri grundades av professor Fredrik Cygnaeus, som 1872 testamenterade sin konstsamling till staten. Samlingen, som utökats genom donationer, omfattar drygt 450 verk, av vilka cirka 100 målningar, skulpturer och teckningar utgör museets basutställning. Finländsk målarkonst utgör tyngdpunkten i museets samlingar och är företrädd av bland andra Berndt Godenhjelm, Magnus, Wilhelm och Ferdinand von Wright, Werner Holmberg, Hjalmar Munsterhjelm, Albert Edelfelt, Fanny Churberg, Helene Schjerfbeck och Aukusti Uotila. Museet ligger i Villa Väderbacka, en trävilla i romantisk stil från 1869–70, som ritades av den tyskfödde arkitekten Johann Mieritz (1835–83). Källor Noter Externa länkar Om Cygnaei galleri på Museiverkets webbplats
Univerzita v Turku

Univerzita v Turku (finsky Turun yliopisto, švédsky Åbo universitet) je po Helsinské univerzitě druhá největší univerzita ve Finsku. Ročně na ni studuje zhruba 21 000 studentů. Její fakulty se kromě Turku nacházejí také ve městech Rauma, Pori a Salo. Univerzita byla založena v roce 1920 a jedná se o v pořadí třetí univerzitu nacházející se v Turku. První byla Královská akademie v Turku, založená již v roce 1640. Po Velkém požáru Turku v roce 1828 se však přestěhovala do Helsinek a fungovala dál jako Helsinská univerzita. Druhou univerzitou byla švédská Åbo Akademi, založená v roce 1917, se kterou Univerzita v Turku spolupracuje. Od roku 1997 je rektorem univerzity Keijo Virtanen. Známí absolventi Mauno Koivisto – bývalý finský prezident Sauli Niinistö – finský politik a prezident Petteri Orpo – finský politik a předseda vlády Ville Niinistö – finský politik, ministr životního prostředí a předseda Zeleného svazu Paula Lehtomäki – bývalá finská ministryně životního prostředí, zahraničního obchodu a rozvoje Liisa Hyssälä – bývalá ministryně zdravotnictví a sociálních věcí Helli Laaksonen – básnířka Odkazy Reference Související články Královská akademie v Turku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzita v Turku na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Åbo Universitet

Åbo universitet (finsk Turun yliopisto) er et universitet i Åbo i Finland. Det blev oprettet i 1920 og har i dag omkring 18.000 studerende. Universitetet har været statsligt siden 1974. Åbo universitet er landets næststørste universitet og verdens ældste finsksprogede universitet. Åbo universitet er finsksproget og må iikke forveksles med det svensksprogede Åbo Akademi. Universitetets bygninger findes overvejende på og ved Universitetsbacken tæt på Åbo Akademi, så at de to har et mere eller mindre sammenfaldende campus. Universitetet har tillige afdelinger i Raumo, Björneborg og Salo. Rektor for Åbo universitet er professor Keijo Virtanen. Universitetet blev oprettet for indsamlede midler, hvortil mere end 20.000 personer bidrog. Som minde herom står på hovedbygningen teksten "Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle" ("Et frit folks gave til den frie videnskab"). Finland var blevet selvstændigt få år forinden oprettelsen, og det svensksprogede Åbo Akademi var i 1918 på lignende måde blevet oprettet takket være private midler. Tidligere fandtes i Finland det tosprogede statslige Helsingfors universitet. Fakulteter Humanistiske fakultet Juridiske fakultet Matematisk-Naturvidenskabelige fakultet Medicinske fakultet Pædagogiske fakultet Samfundsvidenskabelige fakultet Åbo handelshøjskole Rektorer Artturi H. Virkkunen (1922–1924) V. A. Koskenniemi (1924–1932) J. G. Granö (1932–1934) Einar W. Juva (1934–1945) Harry Waris (1945–1948) T. E. Olin (1948–1954) Osmo Järvi (1954–1960) Tauno Nurmela (1960–1970) Kaarlo Hartiala (1970–1975) Osmo Ikola (1975–1981) Arje Scheinin (1981–1987) Arne Rousi (1987–1993) Keijo Paunio (1994–1997) Keijo Virtanen (1997–2012) Kalervo Väänänen (2012–2019) Jukka Kola (2019–2024) Marjo Kaartinen (2024–) Eksterne henvisninger Åbo universitet, officiel hjemmeside (finsk) Turku Centre for Computer Science (TUCS) (engelsk)