NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Observatorium van Helsinki

Het Universiteitsobservatorium van Helsinki (Fins:Helsingin yliopiston Observatorio, Zweeds: Helsingfors Observatorium) is een observatorium in Finse hoofdstad Helsinki, waar het zich bevindt op de heuvel Tähtitorninvuori. Het gebouw was in gebruik als de afdeling astronomie van de Universiteit van Helsinki tot 2009 toen het verhuisde naar een nieuwe locatie. Het gebouw werd in 1834 ontworpen door stadsarchitect Carl Ludvig Engel met hulp van professor Friedrich Wilhelm Argelander. Het was een van de meest vooruitstrevende observatoriums van zijn tijd. Het was een van de observatoria die bijdroegen aan de Carte du Ciel. Tegenwoordig is het in gebruik als een bezoekerscentrum en museum. Externe links Officiële website Observatorium op de website van Helsinki
Taborförsamlingen på Bergö

Taborförsamlingen på Bergö (Tabor Bergö) är en pingstförsamling i Bergö i Malax i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den 15 mars 1930 med Semer Liljeroos som föreståndare. År 1890 kom de första baptistpredikanterna till Bergö och en påtaglig väckelse bröt fram. Åren 1923–1926 drog en ny väckelse våg över ön. Hastigt ombyggdes en stuga till möteslokal. År 1948 gjorde ytterligare en större ombyggnad och Tabor kunde invigdes. Föreståndare Semer Liljeroos Nils Björklund Arne Herberts Gunnar Backman (1953–1954) Birger Bäck Rolf Strömvall (1960–1965) Stig Karlsson Jonatan Sigfrids Kaj Kanto Bjarne Forsén Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter Externa länkar Församlingen i Kyrktorget
Elimförsamlingen i Kyrkslätt

Elimförsamlingen i Kyrkslätt (Elim Kyrkslätt) är en pingstförsamling i Kyrkslätt i Nyland i Finland. Församlingen grundades 19 juni 1931 med Carl-Gösta Jansson som föreståndare. Friggesby bönehus invigdes 1934. Under "Porkala-parentesen" 1944 utarrenderades Kyrkslätt till Sovjetunionen och medlemmarna skingrades. Man fick emellertid återvända 1956 och 19 maj 1963 återinvigdes Friggesby bönehus. Föreståndare Carl-Gösta Jansson Edvin Segersven Erik Vesterberg J. A. Lindqvist Gösta Bergstén Nils Björklund Helge Holmberg Karl-Gunnar Martin Drott Edberg Axel Nyholm Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter
Betaniaförsamlingen på Korpo

Betaniaförsamlingen på Korpo (Korpo Betania) är en pingstförsamling i Norrskat i Korpo i Egentliga Finland. Församlingen grundades under namnet Sionförsamlingen på Norrskata 1922 med Verner Lindholm som föreståndare. Under den första 20-årsperioden välkomnades 181 medlemmar. På sjuttiotalet kom Maj Ekqvist till Korpo, där Sionförsamlingen hade ett bönehus som kallas Betania. Föreståndare Verner Nyman Fingal Rudstam Sven Brinklöf Fred Nyman Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter
Betesdaförsamlingen i Kuni

Betesdaförsamlingen i Kuni (Betesda Kuni) är en pingstförsamling i Kvevlax i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den 28 maj 1934 med Birger Bäck som föreståndare. Bönehuset Betesda invigdes under efterkrigsåren, 1946. Föreståndare Birger Bäck David Klemetz Emil Dahl Arne Herberts Håkan Nitovuori Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, ISBN 951-95278-4-2 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Filadelfiaförsamlingen i Borgå

Filadelfiaförsamlingen i Borgå (Filadelfia Borgå) är en pingstförsamling i Borgå i Nyland i Finland. Församlingen grundades den 1932. Ändå sedan år 1912 har det funnits pingstvänner i Borgå. T. B. Barratt besökte då staden och förrättade dop i Haikio. En församling bildades som fick namnet Borgå pingstförsamling. År 1924 ändrades namnet till Betania. Den upplöstes 1932 men rekonstruerades samma år och fick namnet Elim. Efter några år ändrades namnet ånyo till nuvarande Filadelfia. Efter att ha fört en mer eller mindre ambulerande tillvaro unde många år kunde församlingen inviga den nya Filadelfiakyrkan 1955. Föreståndare Hilding Söderholm Samuel Gustafsson August Lindholm Lars-Eric Bergstén Samuel Bingmert Edvin Nyqvist Kuno Hällfors Gösta Bergstén Tage Jansson Olof Johnsson Thorild Karlsson Gerhlad Gustafsson David Klemetz Fred Nyman Sven Juth Karl-Gunnar Martin Stig Bäcklund Karl Eklund] Harry Holmberg Lars Bobacka Runar Nylund Nils-Gustav Blom Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter
Särkimo fria församling

Särkimo fria församling är en pingstförsamling i Maxmo i Österbotten i Finland. Församlingen grundades 6 augusti 1933 med Nestor Södergård som föreståndare. Ett bönehus invigdes på Ulot hösten 1937. År 1983 invigdes Pingstkyrkan, byggd på samma plats som det gamla bönehuset. Strax intill är pastorbostaden belägen. I Lövsund och Västerö finns också bönehus. Föreståndare Nestor Södergårs Johannes Finne Göte Edelbring Gunnar Backman Karl-Gustav Svens Levi Solborg Rolf Strömvall Harry Blomberg Kaj Kanto Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter
Vålax bibliska församling

Vålax bibliska församling är en pingstförsamling i Borgå i Nyland i Finland. Församlingen grundades 1932 då 17 personer döptes på midsommardagen. Föreståndare Alfons Andström Arne Nyman August Lindholm Rainer Lindh Sven Juth Viktor Svarvar Rolf Strömvall Gösta Bergstén Referenser Arne Herberts: Ett folk på väg: Den Finlandssvenska pingströrelsen under 75 år, Taborförlaget, 1995, Helsingfors, Isbn 951-95278-4-2 Noter Externa länkar Församlingen i Kyrktorget
Munsala baptistförsamling

Munsala baptistförsamling (fd. Mona baptistförsamling) är en baptistförsamling i Nykarleby i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den januari 1873 med Erik Nygård som föreståndare. Församlingens kyrka i Hirvlax invigdes 1986. Föreståndare 1873–1902: Erik Nygård 1902–1905: Jakob Nygård 1905–1914: A. V. Jaakkola 1914–1915: E. J. Sjöberg 1918: J. H. Swordson 1918–1926: A. V. Jaakkola 1926–1929: J. A. Komstadius 1932–1933: Oscar Carlsson 1933–1935: Alwar Edström 1936–1940: Vilhelm Hedvall 1940–1944: Hugo Holmlund 1945–1950: Edvard Blomkvist 1950–1956: Lennart Heimdahl 1956–1961: Reinhold Nylund 1962–1966: Roy Holmlund 1966–1968: Reinhold Nylund 1958–1974: Carl-Gustav Strand Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Forsby baptistförsamling

Forsby baptistförsamling är en baptistförsamling i Pedersöre i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den december 1873 med Anders Niss som föreståndare. Församlingens Saronkyrkan invigdes 1930. Föreståndare 1873–1875: Anders Niss 1875–1885: Petter Stormåns 1885–1905: Anders Niss 1905–1913: J. Källman, Jakob Kårsen och J. Inborr 1913–1916: H. Wingren 1916–1922: Johan Erik Söderman 1922–1930: H. Wingren 1942–1947: Alwar Edström 1947–1950: Lennart Heimdahl 1950: Villard Wallin 1953–1955: Herbert Söderqvist 1956–1959: Hugo Holmlund 1961-1962: Hugo Holmlund 1962–1966: Rurik Lindqvist 1958–1974: Hans-Erik Jansson Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Purmo baptistförsamling

Purmo baptistförsamling (fd. Överpurmo baptistförsamling) är en baptistförsamling i Pedersöre i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den juli 1874 med Johan Sundqvist som föreståndare. Föreståndare 1874–1910: Johan Sundqvist 1911–1912: Nils Funke 1914–1917: Axel Sundqvist 1918-1920: Edwin Jawerth 1921: Axel Sundqvist 1921–1922: Ilmari Laurell 1923–1924: Herman Granroth 1926–1927: Frithiof Sundell 1927-1929: Emil Nylund 1930–1932: Frithiof Sundell 1934–1937: Samuel Klemetz 1939–1941: Reinhold Nylund 1941–1945: Edvin Svanbäck 1946-1953: Alef Wikström 1954–1956: Tor Smith 1956–1957: Rafael Edström 1957: Roy Holmlund 1958–1965: Max Söderberg 1966–1968: Tor Smith 1968– Nils-Erik Wikström Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Esse baptistförsamling

Esse baptistförsamling är en baptistförsamling i Pedersöre i Österbotten i Finland. Församlingen grundades den december 1874 med Johan Johansson Rådmans som föreståndare. Församlingens kapellet invigdes 1889. Föreståndare 1874–1897: Johan Johansson Rådmans 1897–1900: G. Källman 1900–1903: M. Esselström 1903–1906: I. A. Sundell 1906–1907: A. Eriksson 1907–1909: K. W. Nordlund 1909–1914: J. Rådmans och E. Pettersson J. Esselström 1934–1936: Gustaf Uppgård 1941-1945: Edvin Svanbäck 1950–1953: Roy Holmlund 1954–1956: Harald Westerlund 1962–1967: Herbert Söderqvist 1967–1970: Hugo Holmlund 1970– Mikael Lidman Referenser Litteratur och källor David Edén: Svenska baptisterna i Finland, 1931 Noter Externa länkar Officiell webbplats
Järppilä gård

Järppilä gård är en herrgård i Tövsala i Egentliga Finland. Dess storhetstid var i slutet av 1500-talet och gårdens huvudbyggnad från den tiden har bevarats som ruin. Järppilä torde vara ett av de gårdslän som under 1200- och 1300-talet skapades längs dåvarande Norrfinlands kust. År 1480 gjorde hustru Kirsten i Stensböle, änka efter Anders Olofsson till Haiko, arvskifte med sina barn om deras fädernearv. I skiftet gavs Järppilä gård till hennes sons barn i Pyttis. Gården omnämns nästa gång 1549 som tillhörig Nykoret i Åbo domkyrka och är troligen ett av de många gods som domprosten och biskopen Magnus Särkilax skaffade för korets försörjning. Dansken Bertil Ivarsson (Grön) trädde på 1560-talet i Johan III:s tjänst som stallmästare och var en av kungens främsta tromän i Finland. Han fick 1570 Järppilä i förläning av kungen och lät uppföra gårdens stenbyggnader. Han tjänade sedan som bland annat slottsloven på Viborgs slott och under kung Sigismund i befälet på Åbo slott. Liksom de andra befälhavarna fängslades han 1597 efter slottets kapitulation och miste sina gods. Han återfick dem år 1600 men fängslades på nytt 1610-1613 på grund av sonen Ivars politiska verksamhet i Polen. Fem år före hans död 1620 förlänades Järppilä till riksmarskalken Henrik Horn och gården innehades på 1630-talet av dennes änka Anna Snakenborg. Gården var därefter förlänad till en medlem av ätten Fleming. Den indrogs till kronan 1683 och indelades till ett berustat säteri. År 1769 köptes gården till skatterusthåll av lanträntmästaren Lorentz Mörtengren och efter hans död 1806 ärvdes gården av sonen, borgmästaren i Björneborg, Karl Mörtengren. Efter Karls änkas, Katarina Johanna Eneskjölds bortgång 1822 lämnade släkten Järppilä. Efter dem ägdes gården åtminstone åren 1836-1848 av Johan Widemark och åren 1849-1851 av Adolf Sylvester Blomlöf. Den gamla stenbyggnaden på Järppilä ligger högst uppe på en kulle och den bevarade källarvåningen har två rum med tunnvalv och omfattar inalles 15 x 12-13,5 m. Över källaren torde ha funnits en överbyggnad i sten i en eller två våningar. En annan byggnad i sydost har mer eller mindre försvunnit. Den tredje byggnaden är fundamentet till gårdens spannmålsmagasin som byggdes år 1781. Också magasinets källare har tunnvalv. Gården ska ha förstörts i striderna mellan kung Sigismund och hertig Karl. Den nuvarande huvudbyggnaden är uppförd 1897 på en källare från 1600-talet. Det sägs att Järppilä har varit förebild för Majniemi slott som förekommer i Zacharias Topelius historiska verk Fältskärns berättelser. Källor
Sampo-Rosenlew

Sampo-Rosenlew est une entreprise finlandaise de construction mécanique. Présentation Son siège se situe à Pori, où se situe sa plus grande unité de production. Pori fabrique des moissonneuses-batteuses, des abatteuses forestières et des engins transitaires. Les usines d'assemblage en Afrique du Nord et au Kazakhstan, assemblent des moissonneuses-batteuses à partir de composantes importées de Finlande. En mars 2016, un partenariat stratégique a été conclu avec le constructeur automobile indien Mahindra & Mahindra qui a pris une participation de 35% dans Sampo-Rosenlew. En 2019, l'entreprise met fin à son partenariat avec le fabricant améticain de matériels agricoles John Deere. Produits Les produits principaux de Sampo-Rosenlew Oy sont les moissonneuses-batteuses et les engins forestiers. Changements de marque Les moissonneuses-batteuses Sampo-Rosenlew ont été vendues par de nombreux autres fabricants, bien que souvent seule la peinture ait été adaptée. Les fabricants qui vendent ou ont vendu des moissonneuses-batteuses Sampo Rosenlew avec des changements mineurs comprennent: Deutz-Fahr John Deere Massey Ferguson Uzel Holding (en) Références Notes Liens externes Site officiel Moissonneuse-batteuse Sampo Fiche technique Portail de la Finlande Portail des entreprises
Sampo Rosenlew

Sampo Rosenlew – fińskie przedsiębiorstwo rodzinne z siedzibą w Pori produkujące maszyny rolnicze. Firma Sampo Rosenlew Ltd została założona w 1991 roku. Działalność przemysłową rozpoczęła już jednak w 1853 roku, kiedy przedsiębiorstwo rodzinne Oy W. Rosenlew Ab rozpoczęła działalność usługową, polegającą na dostarczaniu drewna. Następnie stopniowo zajmowała się produkcją zróżnicowanych maszyn rolniczych. Pierwszy kombajn zbożowy tej marki został wyprodukowany w 1957 roku. Stopniowo stał się najbardziej udanym produktem w asortymencie przedsiębiorstwa. Przedsiębiorstwo projektuje i produkuje wysokiej wydajności kombajny i maszyny do pozyskiwania i obróbki drewna. Produkty te są obecnie sprzedawane do około 50 krajów. Główne rynki to kraje skandynawskie, Afryka Północna, Ukraina, Azerbejdżan i Białoruś. Siedziba korporacji znajduje się w Pori, gdzie produkowane są kombajny i pozyskiwane drewno. Spółka dzieli się na różne działy dotyczące określonych maszyn i technologii. Jedną z takich spółek jest Sampo Hydraulika powstała na początku 2003 roku w Jyväskylä, w Finlandii, w ramach Sampo Rosenlew. Zakład produkuje silniki hydrauliczne i rotatory na eksport. Od 2005 Sampo Rosenlew produkuje komponenty do swoich maszyn w Nakkila, Finlandia. Zakład produkuje części i konstrukcje dla przemysłu metalowego. Grupa zatrudnia około 600 pracowników, a sprzedaż netto wynosi 95 mln EUR. Dnia 23 sierpnia 2013 roku Sampo Rosenlew rozpoczęło kooperację z firmą John Deere na mocy której firmą John Deere będzie dystrybuować model W440 bazujący na kombajnie zbożowym Sampo Rosenlew serii 3000. Przypisy Bibliografia https://web.archive.org/web/20140222060608/http://www.sampo-rosenlew.fi/en/home.html https://web.archive.org/web/20140207205228/http://www.sampo-rosenlew.fi/fi/etusivu.html
Sampo-Rosenlew

Sampo-Rosenlew (Сампо-Розенлев) — финская компания в городе Пори, производитель зерноуборочных комбайнов и лесозаготовительной техники. В концерн входит расположенное в городе Ювяскюля предприятие «Сампо Гидравликс» — производитель гидравлических моторов и ротаторов, а также учреждённый в 2005 году филиал «Сампо Компонентс» в местечке Наккила — производитель различных металлоконструкций и комплектующих для промышленности. Штат компании на 2015 год свыше 660 сотрудников, оборот средств — более 95 млн евро. История Компания была учреждена в 1991 году, взяв название прекратившей свою деятельность в 1987 году компании fi:Rosenlew, производившей комбайны с 1957 года, и приставив имя легендарной мельницы Сампо из эпоса «Калевала». В 1993 году начался выпуск промышленных моечных машин. В 1996 году был представлен первый лесозаготовительный комбайн SR1046, серийное производство было начато в 1997 году В 2005 году появилась модель среднего класса лесозаготовительного комбайна SR1066 В 2012 году компания представила на выставке FinnMetko форвардер FR28. На 2015 год компанией произвено более 400 харвестеров для рубок прореживания и более 70 харвестеров среднего класса. В России Из комплектующих Sampo сборку комбайнов под брендом «Террион» (Terrion) ведет «Агротехмаш» в Тамбове, а с 2012 года выпуск комбаинов под названием «Агромаш Енисей 5000» налажен на Владимирском моторо-тракторном заводе, за год на ВМТЗ было произведено 12 единиц. В 2014 году на ВМТЗ также был налажен выпуск линейки «Агромаш 4000», в основе которой также используются узлы Sampo. На Украине В 2014 году было анонсировано создание СП с Харьковским тракторным заводом по производству модели ХТЗ-3085 (она же Sampo Rosenlew 3085 Superior), серийный выпуск планируется наладить с 2016 года в объёме 200 комбайнов в год, а к 2018 году выйти на 500 единиц в год. При этом вначале локализация будет составлять 30-35 %, а к 2020 году планируется выйти на 50-60 % локализации. Ожидается, что стоимость собранного на ХТЗ комбайна будет на 20 % ниже оригинала. В Казахстане В Казахстане выпуск комбайнов Sampo Rosenlew был анонсирован с осени 2014 года. В Петропавловске было создано совместное предприятие ТОО "Машиностроительный завод «Казтехмаш». Планировалось в год выпускать до 200 единиц сельскохозяйственной техники, с последующей локализацией производства, создание 128 рабочих мест. Продукция Две серии зерноуборочных комбайнов: Sampo-Rosenlew серия 2000 и серия 3000. Две модели лесозаготовительных комбайнов: SR1046X, разработанный для рубки прореживания и более габаритный и мощный SR1066, рассчитанный на сплошную рубку и обработку крупных стволов. Уборочная машина Comia. Примечания Ссылки http://www.sampo-rosenlew.fi/ru/glavnaa.html Архивная копия от 25 июля 2015 на Wayback Machine http://sampo-rosenlew.ru/
Kustaa Hiekkas lässtuga

Kustaa Hiekkas lässtuga (finska: Kustaa Hiekan lukutupa) är en tidigare biblioteksbyggnad i Letala i det finländska landskapet Egentliga Finland. Byggnaden uppfördes år 1937 efter arkitekten Heikki Enkos ritningar och är belägen bredvid den medeltida Letala S:t Mikaels kyrka. Historia Kustaa Hiekkas lässtuga var det första biblioteket som byggdes på en landsort i Finland. Byggnaden är uppkallad efter industrirådet Kustaa Hiekka, som finansierade byggandet av biblioteket. Letala stadsbibliotek huserade i huset fram till 2006, då den nya biblioteksbyggnaden färdigställdes. Framför läsrummet finns Kustaa Hiekkas staty, som har designats av Yrjö Liipola. Statyn avtäcktes 1938. Numera är byggnaden ett kulturhus. Bland annat Nystadstraktens musikinstitut (Vakka-Suomen musiikkiopisto) och Letala folkhögskola (Laitilan kansalaisopisto) använder byggnaden för sin verksamhet. Dessutom arrangeras olika typer av utställningar i huset. Källor
Tour Hyperion (Helsinki)

La tour Hyperion est une tour d'habitation située dans le quartier Vuosaari d'Helsinki. Description La tour Hyperion a été achevé à l'été 2023 du côté sud-est du centre commercial Columbus et de la station de métro Vuosaari. La tour de 23 étages abrite 216 appartements en location. Les résidents peuvent utiliser, entre autres, une salle club, une terrasse sur le toit, une buanderie et des saunas avec vue. À côté d'Hypérion, la tour Atlas, haute de de 120 mètres, est en cours de construction et devrait être achevée en 2024. Les tours ont été construites en même temps et leurs façades suivent le même style. La façade présente du béton teinté dans des tons de bronze métallique, sur lequel des motifs graphiques ont été réalisés. Construction La tour Hyperion appartient à la société d'investissement immobilier allemande Union Investment et son constructeur est Skanska. La valeur totale du projet était d'environ 74 millions d'euros, dont la valeur du contrat de Skanska était d'environ 47 millions. La tour Hyperion est un bâtiment entièrement en béton dont la façade est constituée de panneaux sandwich. La technique est typique de la construction de bâtiments résidentiels standard, tandis que les tours sont généralement construites avec des murs porteurs à ossature, c'est-à-dire par la construction de murs porteurs à travers une ossature constituée de montants, qui est ensuite remplie de matériau isolant et consolidée avec des panneaux de lamelles orientées. Hyperion a atteint sa hauteur finale en novembre 2022. Galerie Références Voir aussi Liens externes Liens internes Liste des plus hauts bâtiments de Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail d’Helsinki
Atlas (tour)

Atlas est une tour d'habitation construite dans le quartier Vuosaari d'Helsinki en Finlande. Description Atlas est une tour de 120 mètres de haut située du côté sud-est du centre commercial Columbus, juste à côté de la station de métro Vuosaari. Le bâtiment, classé gratte-ciel, devrait être achevé à l'automne 2024. Atlas comptera un total de 33 étages et 288 appartements en location. Le dernier étage est réservé aux espaces communs des résidents. Du côté est de la tour Atlas, la Tour Hyperion dont la construction s'est achevée à l'été 2023. Les façades des deux bâtiments sont en béton teinté faceal avec un ton bronze métallique, qui a été réalisé savec des motifs graphiques. Le revêtement métallique est utilisé comme effet. Il y a déjà une tour à Vuosaari, la tour Cirrus, qui mesure près de 90 mètres de haut. On dit qu'Atlas et Hyperion équilibrent le profil du quartier. Références Voir aussi Liens externes Articles connexes Liste des plus hauts bâtiments de Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail d’Helsinki
Urdsgjallar

Urdsgjallar är Teknologföreningens nationshus, som ligger på Aalto-universitetets campusområde i Otnäs i Esbo i Finland. Byggnaden stod färdig 1966, och den ritades av Kurt Moberg utifrån det vinnande förslaget Bacci Tempus. Bakgrund Namnet kommer från nordisk mytologi. Där dricker Valhalls einhärjar öl ur dryckeshornet Urdsgjallar, som det är valkyrian Sköguls uppgift att hålla fyllt. Formen på huset påminner om ett dryckeshorn. Urdsgjallar togs i bruk samtidigt som sin granne Dipoli, Tekniska högskolans studentkårs byggnad, ritad av Reima Pietilä. Båda byggnaderna representerar 1960-talets fria formarkitektur i brutalism. Förutom den skulpturala formen är det mest igenkännande inslaget användningen av platsgjuten betong i fasader och interiörer. Urdsgjallar är känd för att ha konstruerats utan några räta vinklar. Sedan färdigställandet har byggnaden använts av Teknologföreningen. I byggnaden finns också en studentrestaurang och med invigning 1991 har gjorts en större utbyggnad med en köksflygel. Från andra hälften av 2010-talet har ägaren Teknologföreningen diskuterat att riva byggnaden och i stället uppföra studentbostäder på tomten, bland annat mot bakgrund av att byggnaden är i behov av en grundlig och dyrbar renovering. Föreningen har också diskuterat att medverka i byggandet av nya föreningslokaler som en del av ett nytt studentkårhus, "Träffpunkt Aalto", nära Aalto-universitetets metrostation. År 2023 beslöt man ändå att byggnaden skall bevaras och renoveras. Referenser Källor Urdsgjallar – teknologföreningenin osakuntatalo: Rakennushistoriaselvitys, 2016 Noter Externa länkar Urdsgjallars webbplats
Klädesfabriksparken

För parken i Tammerfors, se Klädesfabriksparken, Tammersfors. Klädesfabriksparken (finska: Verkatehtaanpuisto) är en park i Gammelstaden i Helsingfors. Den ligger vid mynningen av Helsinge å, där också den äldsta hamnen i Helsingfors låg. På Borgnäset, tvärs över mynningen, låg vid denna tid ett varv. Klädesfabriksparken representerar Gammelstadens traditionella industrimiljö med forslandskap samt industribyggnader i rött tegel, som främst härstammar från den senare hälften av 1800-talet. Området är kulturhistoriskt värdefullt. Klädesfabrikens gamla industribyggnad används idag av Yrkeshögskolan Metropolia och har genomgått många förändringar under årtiondenas lopp. Den ursprungliga byggnaden i rött tegel ritades av arkitekt Theodor Höijer (1843–1910) och stod klar år 1900. Gammelstadsbäcken rinner genom parken. Två broar går över bäcken. I parken finns patriciervillan Villa Arabeski, som ritades av Ole Gripenberg för disponenten på spinneriet Helsingfors Mekaniska Väfveri Ab, som ingick i Yhdistyneet Villatehtaat Oy / De Förenade Yllefabrikerna Ab. En björkallé leder till byggnaden från Tavastvägen. År 1959 köptes villan och närliggande fabriksbyggnader av Helsingfors stad. Först användes byggnaden för ett daghem och senare, fram till 2009, för Konst- och kommunikationshögskolan vid Yrkeshögskolan Metropolia. Källor Klädes­fabriks­parken på www.vihreatsylit.fi