NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bergholm och Långskär

Bergholm och Långskär är en holme i Brändö kommun på Åland (Finland). Den ligger 4 km väster om Torsholma och cirka 5 km nordöst om Björkö i Kumlinge. Långskär har Granön i norr, Lilla Börsskär i öster, Högskär i söder, Svenholm i sydväst och Västerön i nordväst. Öns area är 26,2 hektar och dess största längd är 1 kilometer i nord-sydlig riktning. Terrängen på Bergholm består av hällmarksskog med inslag av lövträd i sänkorna. Stränderna är klippiga med undantag av västsidan där sundet mellan Bergholm och Västerön är grunt och delvis igenväxt av vass. Bergholm är obebyggd. Källor
Mellanskär (Geta, Åland)

Mellanskär är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet eller Bottenhavet och i kommunen Finström i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 40 kilometer norr om Mariehamn och omkring 290 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 7,7 hektar och dess största längd är 400 meter i nord-sydlig riktning. Källor
Äppelholmen

Äppelholmen är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Finström i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 18 kilometer norr om Mariehamn och omkring 280 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 15,3 hektar och dess största längd är 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning. Ön höjer sig omkring 20 meter över havsytan. I omgivningarna runt Äppelholmen växer i huvudsak barrskog. Runt Äppelholmen är det glesbefolkat, med 19 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Ljugarsholm

Ljugarsholm är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Kumlinge i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 48 kilometer öster om Mariehamn och omkring 230 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 84,1 hektar och dess största längd är 1,7 kilometer i nord-sydlig riktning. Källor
Stackören (Kumlinge, Åland)

Stackören är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Kumlinge i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 48 kilometer öster om Mariehamn och omkring 230 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 6,5 hektar och dess största längd är 430 meter i öst-västlig riktning. Källor
Gunnarsten

Gunnarsten är öar i Åland (Finland). De ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Brändö i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Öarna ligger omkring 60 kilometer öster om Mariehamn och omkring 220 kilometer väster om Helsingfors. Ingående öar Söderlandet, ö i Brändö, Åland, 60.2209°N 21.0067°Ö﻿ / 60.2209; 21.0067﻿ (Söderlandet (Brändö, Åland)) (48 ha) Norrlandet, ö i Brändö, Åland, 60.2298°N 21.0115°Ö﻿ / 60.2298; 21.0115﻿ (Norrlandet (syd Brändö, Åland)) (29 ha) Hamnklobbarna, skär i Brändö, Åland, 60.2248°N 21.0293°Ö﻿ / 60.2248; 21.0293﻿ (Hamnklobbarna) (3 ha) Surklobb, skär i Brändö, Åland, 60.2204°N 21.0208°Ö﻿ / 60.2204; 21.0208﻿ (Surklobb) (2 ha) Grisselklobben, skär i Brändö, Åland, 60.228°N 20.9913°Ö﻿ / 60.228; 20.9913﻿ (Grisselklobben (vid Gunnarsten, Brändö, Åland)) (2 ha) Öjnskär, skär i Brändö, Åland, 60.2128°N 20.9947°Ö﻿ / 60.2128; 20.9947﻿ (Öjnskär) (2 ha) Alskär, ö i Brändö, Åland, 60.214°N 20.978°Ö﻿ / 60.214; 20.978﻿ (Alskär (Brändö, Åland)) (9 ha) Källor
Zoo Korkeasaari

Der Zoo Korkeasaari (finnisch Korkeasaaren eläintarha) auf der Insel Korkeasaari in der Stadt Helsinki ist der älteste und größte zoologische Garten Finnlands. Mit mehr als 500.000 Besuchern pro Jahr ist er eine der beliebtesten Sehenswürdigkeiten der finnischen Hauptstadt. Neben den Tieren gelten auch die Lage des Zoos auf einer Schäreninsel und die Überfahrt dorthin als Attraktionen für die Besucher. Gegründet im Jahr 1889, zählt der Zoo zu den ältesten der Welt. Es werden etwa 150 Tierarten und Hunderte verschiedene Pflanzenarten aus aller Welt gehalten. Neben einheimischen Tierarten wie Bär und Waldren finden sich auch exotischere, zum Beispiel Kängurus, Emus, Kamele und Löwen. Für das Wappentier des Zoos, den Schneeleoparden, wird im Europäischen Erhaltungszuchtprogramm auch das Zuchtbuch geführt. Weblinks Website des Zoos (englisch) Juhlavuosi 2009: Korkeasaari eläintarhana 120 vuotta (Jubiläumsjahr 2009: Tiergarten Korkeasaari 120 Jahre) (Memento vom 26. Oktober 2013 im Internet Archive) (finnisch) Visitor information: The Whole World on One Island (Memento vom 1. November 2013 im Internet Archive) (englisch) Einzelnachweise
Parc zoologique de Korkeasaari

Le parc zoologique de Korkeasaari (finnois : Korkeasaaren eläintarha) est un parc zoologique situé dans l'île de Korkeasaari à Helsinki en Finlande. Description Fondé en 1889, le zoo est géré par une fondation à but non lucratif dont le but est la conservation de la biodiversité. Le zoo de Korkeasaari est membre de l'Association européenne des zoos et aquariums et participe à ses programmes de protection des espèces. le zoo abrite environ 150 espèces animales. Le zoo est situé sur une île appelée Korkeasaari au large d'Helsinki, et il est ouvert tous les jours de l'année. Le zoo de Korkeasaari est l'un des endroits les plus populaires d Helsinki avec environ un demi-million de visiteurs annuels. Korkeasaari abrite trois restaurants, des cafés, une boutique de souvenirs et plusieurs kiosques. Animaux Korkeasaari possède plusieurs animaleries et zones dédiées à différents climats et types d'environnement. Les grands félins vivent dans la vallée des chats, qui a été construite dans les années 1960. Les lions vivaient à l'origine dans le château du Lion, achevé en 1936, qui a depuis été rénové en château des singes et où vivent aujourd'hui les macaques de Barbarie. La maison Borealia, construite en 1995, abrite des oiseaux de la nature finlandaise et de petits mammifères. Des espèces domestiques plus grandes telles que le renne des forêts eurasiennes et le glouton sont exposées dans la nouvelle zone Korpi. De petits animaux de la forêt amazonienne vivent dans la maison tropicale Amazonia : lézards, serpents, tortues, araignées, insectes, poissons, grenouilles, petits singes et perroquets. Lorsque le temps le permet, des oiseaux et des singes sont exposés dans les jardins extérieurs. Une autre maison tropicale, Africasia, ouverte à l'été 2002, a été construite après la visite du président Martti Ahtisaari au zoo national d'Afrique du Sud, où des animaux et des plantes lui ont été offerts. Africasia abrite de petites mangoustes, des serpents, des grenouilles, des insectes, des araignées et des oiseaux des déserts africains et des forêts tropicales asiatiques. Hämärätalo a été ouverte en 2016. Elle abrite des espèces actives au crépuscule et propose une exposition sur la coopération des douanes et le commerce illégal d'animaux. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Faune et flore de la Finlande Liens externes Sites officiels : (fi) www.korkeasaari.fi, (en) www.korkeasaari.fi/en et (sv) www.korkeasaari.fi/sv Portail du tourisme Portail de la zoologie Portail d’Helsinki
Korkeasaari Zoo

Korkeasaari zoo (Fins Korkeasaaren eläintarha) is een bezienswaardigheid gelegen op het eiland Korkeasaari, Helsinki. De dierentuin herbergt een paar honderd diersoorten en rond de duizend plantensoorten. De dierentuin werd in 1889 geopend met enkel Finse soorten. De grootste publiekstrekkers in de dierentuin zijn de katachtigen en de beren. Verder zijn er onder andere wisenten en muskusossen te zien. Onder professionals staat de dierentuin wereldwijd bekend om de sneeuwpanters. Bij deze soort heeft de dierentuin een leidende rol als het gaat om de instandhouding en het zuiver houden van het ras. Fokprogramma's Het park neemt deel aan meerdere internationale fokprogramma's en coördineert en beheert de EEP-stamboeken voor de sneeuwuil, het bosrendier en de Turkmeense schroefhoorngeit. Galerij
Högholmens djurgård

Högholmens djurgård (finska: Korkeasaaren eläintarha, engelska: Korkeasaari Zoo) är en djurpark på ön Högholmen i Helsingfors stad. Djurparken upprätthålls av en allmännyttig stiftelse som tillhör Helsingfors stadskoncern. Högholmen har också ett sjukhus för vilda djur. Sammanlagt finns det omkring 150 djurarter och 1 000 växtarter. Högholmen är internationellt mest känd för sina snöleoparder, som fötts upp på ön sedan 1976. Djurparken föder upp hotade arter i EAZA Ex-situ Programme, och deltar program som syftar till att återinföra djuren i deras naturliga livsmiljöer. Djurparken är medlem i Europeiska djurparksföreningen (EAZA), Internationella naturvårdsunionen (IUCN) och Svenska Djurparksföreningen. Sommartid kommer man till Högholmen med en sjöbuss från Salutorget eller Hagnäs torg. Vintertid kan man endast besöka holmen genom att gå över bron från Blåbärslandet, dit man kommer från Brändö eller Fiskehamnen som har en metrostation. Man kan även ta buss nummer 16 som går med täta intervall mellan Järnvägstorget och Blåbärslandet. Bilder Källor Vidare läsning Vägvisaren på Högholmen : illustrerad handbok. Helsingfors. 1892. Libris 3192791. https://runeberg.org/hogholmen/
Samelandsbroen

Samelandsbroen er en skråstagsbro som krydser floden Tanaelv mellem Roavvegieddi i Tana i Norge og Utsjoki i Finland. Broen er 316 meter lang, og hovedspændet er 155 meter. Broen har i alt fire spænd. Den blev åbnet i 1993 og er en del af E75.
Saamen silta

Saamen silta (finnisch), Samelandsbrua (norwegisch) oder Sámi šaldi (nordsamisch) ist eine den Fluss Deatnu überquerende Straßenbrücke, die das Gemeindezentrum von Utsjoki in Finnland mit dem zur Gemeinde Tana gehörende Roavvegieddi in Norwegen verbindet. Daten Die Länge der Brücke ist 316,5 m und die Höhe des Pylons (Brückenpfeiler) beträgt 117 m. Der Konstruktionstyp ist eine Schrägseilbrücke, H-Pylon, zwischen Harfen- und Büschelform. Die Brücke wurde 1993 eröffnet. Bei der Brücke endet die in Helsinki beginnende Staatsstraße 4. Die E 75 verläuft über die Brücke und weiter in Norwegen bis Vardø. Weblinks Saamen silta. In: Structurae
Sami Bridge

The Sami Bridge (Finnish: Saamen silta; Northern Sami: Sámi šaldi; Norwegian: Samelandsbrua) is a cable-stayed bridge that carries the European route E75 across the Tana River between Finnmark county in Norway and Utsjoki in Finland. The bridge is 316 metres (1,037 ft) long, divided into four spans and the main span is 155 m (509 ft). The Sami Bridge was opened in 1993. Before this, there was a ferry during summer and ice road in winter. See also List of international bridges External links Media related to Sami Bridge at Wikimedia Commons Road Viaducts & Bridges in Norway (> 500 m) An image of the bridge Another image
Puente Sami

El Puente Sami (en finés: Saamen silta; en noruego: Samelandsbrua) es un puente atirantado que lleva a la ruta europea E75 a través del río Tana entre el condado de Finnmark en Noruega y el municipio Utsjoki de Finlandia.​ El puente es de 316 metros (1.037 pies) de largo, y el vano principal es de 155 m (509 pies). El puente Sami fue inaugurado en 1993. Véase también Puente Puentes más largos del mundo Puentes más altos del mundo Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Puente Sami.
Pont Sami

Le pont Sami (en finnois : Saamen silta, en same du Nord: Sámi šaldi, en norvégien : Samelandsbrua) est un pont à haubans qui relie Utsjoki en Finlande et Tana en Norvège. Présentation Le pont européen situé sur route européenne 75 traverse la rivière Teno entre le comté de Troms et Finnmark en Norvège et la municipalité d'Utsjoki en Finlande. Le pont est à l'extrémité septentrionale de la route nationale 4, qui commence à Helsinki, la E75 traverse le pont et continue du côté norvégien jusqu'à Vardø. Ouvert en 1993, le pont mesure 316 mètres de long et sa travée principale est de 155 m. Auparavant, il y avait un traversier en été et une route de glace en hiver. Le pont a été conçu par le cabinet SuunnitteluKortes (fi) basé à Oulu. Le concepteur de la structure du pont, Esko Järvenpää, a reçu le prix de la structure métallique de l'année en 1993 pour son ouvrage. Références Liens externes Portail de la Finlande Portail de la Norvège Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des transports Portail des ponts
Számi híd

A Számi-híd (norvégül: Samelandsbrua) közúti ferdekábeles híd, amely a Tana folyó felett ível át, összekötve Finnmark megyét és Utsjokit, Finnországban. A Számi híd 316 méter hosszú és leghosszabb fesztávja pillérei közt 156 méter. A hidat 1993-ban adták át. A hídon halad keresztül az E-75-ös európai útvonal. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Sami Bridge című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Külső hivatkozások Road Viaducts & Bridges in Norway (> 500 m) An image of the bridge Another image Források
Saamen silta

De Saamen silta (Noors: Samelandsbrua) is een tuibrug die een vaste wegverbinding vormt tussen Finland (nabij Utsjoki) en Noorwegen ( Roavvegieddi bij Tana ). De brug overspant de Tenojoki, is 316,5 m lang en 12 m breed. De pijlers zijn 117 m hoog en staan 155 m uit elkaar. De brug werd in 1993 geopend. Zij is het eindpunt van de Rijksweg 4 uit Helsinki. De Europese weg 75 loopt over de brug verder naar Vardø. Referenties Dit artikel of een eerdere versie ervan is een (gedeeltelijke) vertaling van het artikel Saamen silta op de Duitstalige Wikipedia, dat onder de licentie Creative Commons Naamsvermelding/Gelijk delen valt. Zie de bewerkingsgeschiedenis aldaar.
Ponte Sami

A ponte Sami (em finlandês: Saamen silta; em norueguês: Samelandsbrua) é uma ponte rodoviária atirantada entre o condado de Finnmark na Noruega e o município de Utsjoki na Finlândia. Tem 316 metros de comprimento e o vão principal é de 155 m. Cruza o rio Tana e foi inaugurada em 1993. Referências
Лапландский мост

Лапландский мост (норв. Samelandsbrua, фин. Saamen silta, сев.‑саам. Sámi šaldi) — автодорожный металлический вантовый мост через реку Танаэльв, проходящий по финско-норвежской границе и соединяющий коммуны Тана в фюльке Финнмарк (Норвегия) и Утсйоки (Финляндия). По мосту проходит европейский автомобильный маршрут E75. Лапландский мост был открыт в 1993 году. В связи с тем, что мост расположен на границе между двумя государствами, его поддержкой занимаются сразу два дорожных ведомства: Норвежская государственная дорожная администрация (NRPA, англ. Norwegian Public Roads Administration) и транспортное агентство Финляндии (RHK, англ. Finnish Transport Agency). См. также Список мостов Норвегии Мост Тана — второй мост через реку Танаэльв. Примечания
Samelandsbron

Samelandsbron (norska: Samelandsbrua, finska: Saamen silta, nordsamiska: Sámi šaldi) är en snedkabelbro över Tana älv mellan byn Roavvegieddi i Tana kommun i Finnmark fylke i norra Norge och tätorten Utsjoki i Utsjoki kommun i Lappland i norra Finland. Samelandsbron är en del av Europaväg 75 och utgör ändpunkten för riksväg 4 i Finland. En halv kilometer norr om bron förenar sig Europaväg 75 med det norska avsnittet av Europaväg 6. Strax söder om bron finns en finsk-norsk tullstation. Brodäcket är 300 meter långt fördelat på fyra brospann och brons hela längd är 316,5 meter med landfästen. Huvudspannet mellan de två H-formade dubbelpylonerna är 155 meter långt. Brons fria bredd är 10,5 meter. Pylonerna reser sig 50,3 meter över älvens högvattennivå. Samelandsbron öppnades för trafik 30 september 1993. Före det var det färja, men väg på isen om vintern. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Samelandsbron.﻿
Puurijärvi-Isosuo Nationalpark

Puurijärvi-Isosuo Nationalpark (finsk: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto) er en nationalpark i Birkaland og Satakunta- regionerne i Finland . Den blev grundlagt i 1993 og dækker et areal på 27 km². Området består hovedsageligt af store sumpområder og Puurijärvi-søen. Desuden er de alluviale kyster i Kokemäenjoki i næsten naturlig tilstand her. Kilder og henvisninger Puurijärvi-Isosuo Nationalpark på utinaturen.fi hentet 7. februar 2021
Puurijärvi-Isosuo National Park

Puurijärvi-Isosuo National Park (Finnish: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto) is a national park in the Pirkanmaa and Satakunta regions of Finland. It was established in 1993 and covers 27 km2 (10 sq mi). The area consists mainly of large swamp areas and the Puurijärvi lake. Moreover, the alluvial shores of Kokemäenjoki are on almost natural state here. See also List of national parks of Finland Protected areas of Finland References External links Media related to Puurijärvi-Isosuo National Park at Wikimedia Commons National Park
Parc national de Puurijärvi-Isosuo

Le parc national de Puurijärvi-Isosuo (Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto en finnois) est un parc national situé dans les régions de Pirkanmaa et Satakunta en Finlande. Il se compose principalement de grandes zones marécageuses et du lac Puurijärvi. Présentation Créé en 1993, il couvre une surface de 27 km2. Il englobe la totalité du lac Puurijärvi, qui lui a donné son nom, ainsi qu’une partie de la plaine alluviale du Kokemäenjoki et des marécages alentour. Les rives alluviales de Kokemäenjoki sont à l’état presque naturel ici. Liens internes Parcs nationaux de Finlande Liens externes Références Portail de la conservation de la nature Portail de la Finlande
Parco nazionale di Puurijärvi-Isosuo

Il parco nazionale di Puurijärvi-Isosuo (in finlandese: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto) è un parco nazionale della Finlandia, nella provincia della Finlandia occidentale. È stato istituito nel 1993 e occupa una superficie di 27 km². Note Voci correlate Aree naturali protette della Finlandia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su parco nazionale di Puurijärvi-Isosuo Collegamenti esterni Parco nazionale di Puurijärvi-Isosuo su www.outdoors.fi Parco nazionale di Puurijärvi-Isosuo su www.luontoon.fi
Nationaal park Puurijärvi-Isosuo

Nationaal park Puurijärvi-Isosuo (Fins: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto/ Zweeds: Puurijärvi-Isosuo nationalpark) is een nationaal park in Pirkanmaa en Satakunta in Finland. Het park werd opgericht in 1993 en is 27 vierkante kilometer groot. Het landschap bestaat uit moeras, veen en de oevers van het Puurijärvi-meer. Externe links officiële website nationaal park officiële brochure nationaal park
Puurijärvi-Isosuo nationalpark

Puurijärvi-Isosuo nationalpark (fi. Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto) är en nationalpark i Birkaland och Satakunda i Finland. Den inrättades 1993 och omfattar ungefär 27 kvadratkilometer. Reservatet omfattar huvudsakligen myrområden och sjön Puurijärvi. Kumo älv rinner genom området och är här i nästan opåverkat tillstånd. Puurijärvi-Isosuo nationalpark är också ett Natura 2000-område. Fågelfaunas värde i området överskrider de världsomfattande kriterierna för ett värdefullt fågelområde "Important Bird Areas" (IBA). Puurijärvi träsk Puurijärvi är en 450 hektar stor sjö som är nästan helt igenväxt. Sjön är täckt med starr, vass och fräken och tillhör Finlands intressantaste fågelområden. Sjön var på 1700-talet fortfarande ett träsk med klart vatten och hård botten. Dikningar och rensningar av forsar förändrade sjöns omgivningar och vattennivån sjönk påtagligt. Projektet Kokemäenjoki Life (2006–2012) har syftat till att någorlunda återställa sjöns ursprungliga vattennivå. Insekter Totalt har 38 fjärilsarter påträffat i området, till exempel myrvisslare (Pyrgus centaureae), gul myrmätare (Aspitates gilvaria), Frejas pärlemorfjäril (Boloria freija), och snedstreckad lövmätare (Scopula virgulata). 24 olika trollsländsarter har också påträffats i nationalparken, bland annat pudrad kärrtrollslända (Leucorrhinia albifrons). Referenser Fotnot Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Puurijärvi-Isosuo nationalpark.
Université des sciences appliquées de Carélie du Nord

L'université des sciences appliquées de Carélie du nord (en finnois : Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu) est un établissement d'enseignement supérieur et de recherche situé à Joensuu en Finlande. Elle a environ 4 000 étudiants et 450 employés. Elle offre 20 filières diplômantes. Anciens étudiants Rakel Liekki Références Annexes Articles connexes Liste des universités finlandaises Liens externes Sites officiels : (fi) www.karelia.fi, (en) karelia.fi/en/front-page et (ru) karelia.fi/ru/ru-etusivu Ressource relative à la recherche : Horizon 2020 Portail de la Finlande Portail des universités
Arbetarbostadsmuseet

Arbetarbostadsmuseet (finska: Työväenasuntomuseo) är ett lokalhistoriskt museum i Helsingfors, som ingår i Helsingfors stadsmuseum. Arbetarbostadsmuseet är inrymt i ett trähus vid foten av Borgbacken i Alphyddan i Helsingfors, som uppfördes av Helsingfors stad som arbetarbostad. Huset renoverades 1987–89. Museet visar i nio rum hur invånarna levde under olika perioder under 1900-talet. Arbetarbostadsmuseets gårdsplan är en av de få bevarade historiska gårdarna till trähus i Helsingfors. Eftersom dass och vedlider hade placerats i källarvåningen, var gårdsplanen ovanligt stor för att tillhöra en arbetarbostad. Den grusbelades på 1910-talet och planterades med björkar. Till museet hör en trädgård, där trädgårdskulturen från tidiga 1900-talets arbetarbostäder rekonstruerats. Ett trettiotal typiska växtarter har valts ut. Prydnadsväxter blev vanliga på gårdsplaner först vid sekelskiftet 1800/1900 och var vanligen så kallade torparväxter: härdiga, anspråkslösa och lättförökade. Bildgalleri Källor Arbetargårdarnas växter på Helsingfors stads webbplats Externa länkar Arbetarbostadsmuseets webbplats
Alandica kultur och kongress

Alandica kultur och kongress, vardagligt bara "Alandica", är ett kultur- och kongresshus som är beläget i Östra hamnen i Mariehamn på Åland. Huset öppnades 2009 och ägs av Ålands landskapsregering. Driften sköts av närliggande Hotell Arkipelag som ingår i Wiklöf Holding-koncernen. Byggnaden Redan på 1970-talet påbörjades en diskussion om att anlägga ett kultur- och kongresscenter i Mariehamn, då det fanns begränsade utrymmen att tillgå för större evenemang. På 1990-talet utlystes en arkitekttävling och år 2007 inleddes byggandet enligt det vinnande bidraget från den danska arkitektbyrån Kjær & Richter. Byggnaden är byggd i betong och grundtanken var att skapa en byggnad med tre separata öar sammanlänkade av en glasfoajé, som en hyllning till Ålands skärgård med många öar och skär. En av "hus-öarna" går dessutom i en färg som efterliknar åländsk röd granit. Kongresscentret innehåller en stor sal med 600 sittplatser, ett mindre auditorium med plats för 200 personer och sju mindre mötesrum med plats för mellan 12 och 50 personer. Framför byggnadens ingång finns metallskulpturen Swing, som invigdes i december 2009 och skapades av formgivaren Satu Kiljunen. Konstverket har tagit inspiration av vågornas rörelser. Verksamhet År 2011 besöktes byggnaden av närmare 42 000 personer. Av dessa var drygt 22 300 besökare vid kulturevenemang och ungefär 20 000 mötesgäster vid bland annat bolagsstämmor, pokerturneringar och mässor. Alandica har fått stå värd för konserter av bland annat Glenn Miller Orchestra, Carola Häggkvist och österrikiska Schönbrunner Schlossorchester. Under en tid 2009-2010 fungerade byggnaden även som biograf då Ålands enda biograf Bio Savoy renoverades. Även teaterverksamhet bedrivs löpande i byggnaden genom föreningen Teater Alandica. Teatern sätter upp 2-4 produktioner per år och driver också en teaterskola för barn och ungdomar. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från finskspråkiga Wikipedia. Externa länkar Alandicas webbsida
Stenholmen, Helsingfors

Stenholmen, finska: Kivisaari, är en ö i Finland. Den ligger i Finska viken och i kommunen Helsingfors i landskapet Nyland, i den södra delen av landet. Ön ligger nära Helsingfors och trafikeras med skärgårdsbåtar från FRS Finland, som även driver hotell och restaurang i den k-märkta byggnaden Merilinna, byggd 1918 pch ritad av Eliel Saarinen. Öns area är 4,2 hektar och dess största längd är 370 meter i öst-västlig riktning. Klimat Inlandsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är 5 °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är 16 °C, och den kallaste är januari, med −6 °C. Källor