NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Universitat de Hèlsinki

La Universitat de Hèlsinki (en finès Helsingin yliopisto, abreujat HY; en suec Helsingfors universitet, abreujat HU) és una universitat pública a Hèlsinki, la més gran de Finlàndia en nombre d'estudiants i de facultats. Va ser fundada a la ciutat de Turku el 1640 com a Reial Acadèmia d'Åbo sota l'Imperi Suec, i es va traslladar a Hèlsinki el 1828 sota el patrocini del tsar Alexandre I. El 2020, uns 31.600 estudiants estaven matriculats als programes de grau de la universitat repartits en 11 facultats i 11 instituts de recerca. A partir de l'1 d'agost de 2005, la universitat compleix amb l'estructura harmonitzada del Procés de Bolonya en l'àmbit europeu i ofereix títols de grau, màster, llicenciat i doctorat. L'accés als estudis de grau es determina habitualment per proves d'accés, en el cas dels graus, i pels resultats previs del grau, en el cas de màsters i postgraus. La universitat és bilingüe, amb ensenyament per llei impartit tant en finès com en suec. Com que el suec, encara que és una llengua oficial de Finlàndia, és una llengua minoritària, el finès és, amb diferència, la llengua dominant a la universitat. L’ensenyament en anglès és extens a tota la universitat, tant en els màsters com en les llicenciatures i doctorats, i esdevé, en la pràctica, una tercera llengua d’instrucció. És membre de diverses xarxes universitàries internacionals destacades, com Europaeum, UNICA, la Xarxa d'Utrecht, i és membre fundador de la League of European Research Universities. La universitat també ha rebut suport financer internacional per al benestar global; per exemple, el setembre de 2021, el Departament de Defensa dels EUA va proporcionar a la universitat més de quatre milions d'euros en finançament per al tractament dels gens MYC i el càncer de mama. Referències Vegeu també Llista d'universitats de Finlàndia
Helsinská univerzita

Helsinská univerzita (latinsky: Universitas Helsingiensis) je největší a nejstarší univerzita ve Finsku. Historie Byla založena v Turku v roce 1640 jako součást Královské akademie v Turku v době švédské nadvlády. Od roku 1829 je umístěna v Helsinkách. V roce 2009 měla 35 000 studentů. Academic Ranking of World Universities Dle Academic Ranking of World Universities se v celosvětovém žebříčku univerzit umístila k roku 2010 na 72. místě a v evropském na 22. místě. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Helsinská univerzita na Wikimedia Commons
Helsinki Universitet

Helsingfors Universitet (svensk: Helsingfors universitet; finsk: Helsingin yliopisto; latin: Universitas helsingiensis) er et universitet i Helsingfors/Helsinki, Finland. Universitetet blev etableret i 1640 som Det Kongelige Akademi i Åbo, og blev flyttet til Helsingfors i 1829. Helsingfors Universitet er et internationalt velrenommeret og prestigetungt universitet i internationale rangeringer. Universitetet rangeres jævnligt blandt Nordens top-tre, Europas top-20 og verdens top-100 bedste universiteter. Det er det ældste og største universitet i Finland med flest videnskabelige discipliner. I 2016 havde Helsingfors Universitet 32.000 studerende og 4.621 videnskabeligt ansatte. Universitetet har som Finland to officielle sprog, finsk og svensk, men det meste foregår på finsk. Engelsk er det tredje sprog. Omkring 6,5% af de studerende er svensksprogede (de fleste af dem finlandssvenskere). Ifølge finsk lov skal der være mindst 27 professorater ved universitetet, som varetager den svenske undervisning. Der er omkring det dobbelte. Universitetet består af fire campusser. Oprindeligt lå hele universitet i Helsingfors centrum, men som følge af universitetets store vækst siden 1930'erne er udflytning blevet nødvendig. City Campus rummer i dag de fleste samfundsvidenskabelige fakulteter samt administratition. De fleste af bygningerne er af stor arkitektonisk betydning. Kumpula Campus fire km fra centrum rummer naturvidenskab, mens Mejlans Campus i tilknytning til Mejlanshospitalet ligger i bymidten. Endelig rummer Vik Campus 8 km nordøst for centrum de biovidenskabelige fakuluteter. Udenfor fakulteterne står en enkelt enhed: Svenska social- och kommunalhögskolan. Universitetsbiblioteket var indtil 2010 Finlands nationalbibliotek, hvorefter fakultetsbibliotekerne blev deres egen samlede universitetsbibliotek og Finlands nationalbibliotek, der fortsat administreres af universitetet, fik sin egen administrative enhed. Fakulteter Universitet er opdelt i følgende 11 fakulteter: Det Teologiske Fakultet (grundlagt 1640) Det Juridiske Fakultet (grundlagt 1640) Det Medicinske Fakultet (grundlagt 1640) Det Humanistiske Fakultet (grundlagt 1640) Det Naturvidenskabelige Fakultet (grundlagt 1640) Det Farmaceutiske Fakultet (grundlagt 1640) Det Pædagogiske Fakultet (grundlagt 1992) Det Samfundsvidenskabelige Fakultet (grundlagt 1945) Det Jordbrugs- og Skovbrugsvidenskabelige Fakultet (grundlagt 1898) Det Veterinærmedicinske Fakultet (grundlagt 1945) Eksterne henvisninger Helsingfors Universitets hjemmeside Noter
Universidad de Helsinki

La Universidad de Helsinki, en finés Helsingin yliopisto (abreviatura HY) y en sueco Helsingfors universitet (abreviatura HU), es la mayor universidad de Finlandia en cuanto al número de estudiantes y facultades. Fue fundada en la ciudad de Turku (Academia de Turku), en 1640, de donde fue trasladada a la nueva capital Helsinki en 1828. En 2008, la universidad cuenta con 11 facultades, 35.000 estudiantes de carrera y una plantilla de 7.900 personas.​ Personalidades que estudiaron en esta Universidad Referencias
Università di Helsinki

L'Università di Helsinki (Helsingin Yliopisto/Helsingfors Universitet) è l'università della capitale della Finlandia. Storia È stata trasferita nel 1829 a Helsinki dalla sua sede originale di Åbo, in cui venne fondata nel 1640 da Cristina di Svezia come accademia reale. È una delle maggiori università multidisciplinari del Nord Europa, con oltre trentottomila studenti e un forte orientamento alla ricerca di base. Voci correlate Orchestra Sinfonica dell'Università di Helsinki Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di Helsinki Wikispecies contiene informazioni su Università di Helsinki Collegamenti esterni (EN) Sito ufficiale, su helsinki.fi. (FI) Sito ufficiale, su helsinki.fi. (SV) Sito ufficiale, su helsinki.fi. University of Helsinki (canale), su YouTube. (EN) University of Helsinki, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Università di Helsinki, su GitHub.
Universiteit van Helsinki

De Universiteit van Helsinki (Fins: Helsingin yliopisto; Zweeds: Helsingfors Universitet) is de grootste universiteit van Finland. Geschiedenis De Universiteit van Helsinki is sinds 1829 gevestigd in Helsinki, maar werd al in 1640 gesticht in Turku als de Koninklijke Academie van Turku. Het was de derde universiteit in het Zweedse Rijk na de Universiteit van Uppsala en de Academia Gustaviana in Tartu, de voorganger van de Universiteit van Tartu in Estland. In 1809 werd Finland een autonoom grootvorstendom binnen het Russische Rijk, waardoor de naam van de Academie van Turku veranderd moest worden in Keizerlijke Academie van Turku. Na de grote brand van Turku in 1827 en de verplaatsing van de hoofdstad van het Grootvorstendom Finland naar Helsinki, werd de universiteit daar in 1829 ook gevestigd en door tsaar Nicolaas I omgedoopt tot Keizerlijke Alexander-Universiteit van Finland, ter ere van zijn overleden broer en voorganger tsaar Alexander I van Rusland. Deze universiteit was in de negentiende eeuw het culturele centrum van Finland. De universiteit kreeg toen Finland in 1917 onafhankelijk werd haar huidige naam. Gebouwen Het hoofdgebouw werd tussen 1828 en 1832 door Carl Ludvig Engel gebouwd en in 1936 uitgebreid. Ten noorden van het hoofdgebouw ligt de eveneens door Engel ontworpen universiteitsbibliotheek. De universiteit heeft vier hoofdcampussen. Oorspronkelijk lag de hele universiteit in het centrum van Helsinki, maar vooral in de jaren dertig van de twintigste eeuw werd vanwege de snelle groei uitgebreid in andere delen van de stad. In de jaren zeventig besloot men om de activiteiten van de universiteit op vier campussen te concentreren: het centrum, Meilahti, Kumpula en Viikki. Faculteiten De Universiteit van Helsinki is verdeeld in elf faculteiten. De universiteit hanteert een officiële volgorde, die een afspiegeling is van zowel de geschiedenis van de universiteit als van de hiërarchie van de disciplines toen de universiteit werd gesticht: Bekende alumni en medewerkers Lars Ahlfors Ragnar Granit Elias Lönnrot Johan Ludvig Runeberg Johan Vilhelm Snellman Zacharias Topelius Artturi Ilmari Virtanen Georg August Wallin
Uniwersytet Helsiński

Uniwersytet Helsiński (fiń. Helsingin yliopisto, szw. Helsingfors Universitet) – największy uniwersytet w Finlandii (32 tys. studentów i 7,6 tys. pracowników). Wykłady odbywają się w językach fińskim i szwedzkim. Kobiety stanowią ok. 63% studentów. Uczelnia została założona 26 marca 1640 w Turku, jako Akademia Królewska pod patronatem władz Szwecji. Składała się z czterech wydziałów: filozofii, prawa, teologii i medycyny. Studenci rozpoczynali naukę na Wydziale Filozofii, a następnie mogli ją kontynuować w jednej z pozostałych jednostek. Wykładowcami w tym okresie byli m.in. Henrik Gabriel Porthan, teolog Johannes Gezelius, chemik Johan Gadolin i lekarz Elias Tillandz. Po powstaniu Wielkiego Księstwa Finlandii, w 1828 roku uczelnia została przeniesiona z Turku do Helsinek i, jako Imperialny Uniwersytet Aleksandra, stała się częścią systemu edukacyjnego Imperium Rosyjskiego. Równocześnie stała się centrum tworzących się fińskich ruchów niepodległościowych, rozwijanych m.in. przez Johana Wilhelma Snellmana, Johana Runeberga, Zachariasa Topeliusa, czy Eliasa Lönnrota. W 1917 roku, po uzyskaniu niepodległości przez Finlandię, uczelnia przyjęła obecną nazwę. O jej wysokim poziomie naukowym świadczy fakt, że jednym z pierwszych laureatów Medalu Fieldsa był Lars Ahlfors. Na uczelni pracowało dwóch noblistów: w 1945 roku biochemik Artturi Virtanen otrzymał nagrodę Nobla w dziedzinie chemii, a w 1967 neurofizjolog Ragnar Granit został laureatem nagrody Nobla w dziedzinie fizjologii lub medycyny. Struktura organizacyjna Wydział Rolnictwa i Leśnictwa Wydział Humanistyczny Wydział Pedagogiczny Wydział Nauk Biologicznych i Środowiskowych Wydział Prawa Wydział Medycyny Wydział Farmacji Wydział Nauk Ścisłych Wydział Nauk Społecznych Wydział Teologii Wydział Weterynarii Przypisy Linki zewnętrzne Portal uniwersytetu Historia na stronie uczelni
Universidade de Helsinque

A Universidade de Helsinque ou Universidade de Helsínquia (em finlandês Helsingin yliopisto; em sueco Helsingfors universitet;) é uma instituição de ensino superior localizada na cidade de Helsinque, Finlândia. É a maior e mais antiga universidade do país, com a maior quantidade de disciplinas disponível. Há cerca de 31 600 estudantes, incluindo outros 4 548 em pós-graduação, que estão atualmente matriculados. A Universidade foi originalmente fundada na cidade de Turku, em 1640, então parte do Império Sueco, como a "Real Academia de Turku". Porém, foi transferida para Helsinque em 1829. Linus Torvalds fez o seu mestrado e criou o Linux nesta universidade. Em 30 de abril de 2019, a universidade foi agraciada com a insígnia da Ordem de Rio Branco pelo governo brasileiro. Referências Ligações externas «Página oficial da Universidade de Helsinque» (em inglês)
Universitatea din Helsinki

Universitatea din Helsinki (în finlandeză Helsingin yliopisto, în suedeză Helsingfors universitet) este o universitate publică de cercetare situată în Helsinki, Finlanda, începând din anul 1929; dar ea a fost fondată în 1640 în Turku (în suedeză Åbo), pe atunci parte din Imperiul Suedez, sub numele de Academia Regală din Åbo. Este cea mai veche și mai mare universitate din Finlanda, cu cele mai multe discipline predate. În 1920, aproximativ 31.000 de studenți (dintre care 64% femei) erau înscriși la programele de studiu, în 11 facultăți și 11 institute de cercetare. Este distribuită în patru unități: Centru {științe sociale), Meilahti (medicină), Kumpula și Viikki (științele naturii). Începând din 1 august 2005 universitatea a aderat la procesul european Bologna și oferă studii de licență, masterat și doctorat. Admiterea se face prin examen de admitere (la studiile de licență) sau pe baza rezultatelor de la studiile precedente (la programele de masterat și doctorat). Examenul este foarte selectiv: circa 15% dintre candidați sunt admiși. Clasificările ARWU, OS și THEA din anul 2016 au plasat-o printre primele 100 de universități din lume. Universitatea este prin lege bilingvă, cu predarea în finlandeză și suedeză; întrucât suedeza, deși limbă oficială, este minoritară, finlandeza este limba dominantă. La studiile de licență, masterat și doctorat este folosită mai ales limba engleză, ea fiind astfel de facto a treia limbă de predare. Galerie de imagini Note Legături externe Materiale media legate de Universitatea din Helsinki la Wikimedia Commons List of IAU Members, International Association of Universities (accesat în 2 mai 2022)
Универзитет у Хелсинкију

Универзитет у Хелсинкију (фин. Helsingin yliopisto, швед. Helsingfors universitet, лат. Universitas Helsingiensis, скраћено UH) је универзитет са сједиштем у Хелсинкију, Финска, од 1829. године. Оригинално је основан 1640. у граду Турку под именом Краљевска академија града Турку, и у то вријеме је био дио Шведског царства. То је највећи и најстарији универзитет у Финској са највећим избором разних дисциплина. Тренутно има око 35000 студената у 11 факултета и 11 истраживачких института. Од првог августа 2005. универзитет је у складу са стандардима Болоњског процеса и нуди титуле Bachelor, Master, Licenciate, и Doctor Пријем у програме је обично утврђен на бази улазних испита, а за мастер и докторске титуле на бази резултата на нижем нивоу факултета. Процес је доста строг: само 15% кандидата се прима. Рангиран је међу 100 најбољих универзитета на свијету 2011. (Times Higher Education and the Academic Rankings of World Universities). Универзитет је двојезичан, са наставом на финском и шведском језику. Настава на енглеском је интензивна на нивоима Master, Licentiate, и Doctor. Држећи се традиционално Хумболдтовог (Wilhelm von Humboldt) учења, Универзитет у Хелсинкију ставља тежиште на висок квалитет наставе, и истраживања. Члан је разних међународних универзитетских мрежа, као што су Europaeum, UNICA,, Utrecht Network, и један је од оснивача Лиге европских истраживачких универзитета (League of European Research Universities). Референце Спољашње везе Службени сајт универзитета у Хелсинкију
Гельсінський університет

Гельсінський університет (фін. Helsingin yliopisto, швед. Helsingfors universitet, лат. Universitas Helsingiensis) — один із найбільших університетів Фінляндії. Заснований в Турку в 1640 році як Королівська академія в Турку. В університеті навчається близько 38 000 студентів (в тому числі 5500 аспірантів). З 1 серпня 2005 року університет згідно з європейським стандартом Болонського процесу пропонує навчання на бакалаврів, магістрів і докторських ступенів. Університет є членом LERU, Unica (університети в столицях Європи). Канцлер університету з 2017 року — Каарле Гямері, а ректор з 2022 року — Сарі Ліндблум. Університет входить до асоціації університетів Європи Утрехтська мережа. Історія Заснований в місті Турку в 1640 році як Королівська академія в Турку. Після пожежі 1827 року рішенням імператора Миколи I переведений із Турку в Гельсінгфорс і отримав назву Олександровський, на честь покійного брата імператора Олександра I. У 1944 році деякі будівлі університету були знищені бомбардуванням радянської авіації. Відомі випускники Див. також — «Випускники Гельсінського університету‎» Ларс Альфорс, фінський математик Вяйньо Таннер — фінський політик Амвросій (Яаскеляйнен), православний митрополит Юхані Ахо, фінський письменник Міка Тоймі Валтарі, фінський письменник Арттурі Ілмарі Віртанен, фінський біохімік Хелла Вуолійокі, фінська письменниця Фелікс Іверсен, фінський математик Ейно Кайла, фінський філософ Матіас Кастрен, фінський філолог Гейккі Паасонен, фінський філолог і фольклорист Урхо Калева Кекконен, Президент Фінляндії (1956—1982) Пентті Ескола, фінський геолог і петрограф Марі Ківініемі, прем'єр-міністр Фінляндії Отто Вільгельмович Куусінен, фінський письменник, теоретик марксизму Лагермарк Герман Іванович, хімік, ректор Харківського університету Тууре Лехен, фінський філософ Ерік Хейнрікс, генерал-майор Фінської Армії. Герой радянсько-фінської війни (1939—1940). Почесний доктор філософії Гельсінського університету. Іван Іванович Мунк, генерал Юго Паасиківі, Президент Фінляндії (1946—1956), прем'єр-міністр Фінляндії Лаурі Христіан Реландер, Президент Фінляндії (1925—1931) Оллі Рен, єврокомісар, депутат Європарламенту Вальтер Магнус Рунеберг, фінський скульптор Іоганн Вільгельм Рунеберг, фінський лікар Евінд Свінхувуд, президент Фінляндії (1931—1937) Якоб Седерман, перший Європейський омбудсмен (1995—2003), фінський політичний і державний діяч Лінус Торвальдс, фінський програміст, хакер Тар'я Галонен, 11-й Президент Фінляндії (2000-) Ренні Харлін, фінський кінорежисер, сценарист, актор Матті Хяурю, професор біоетики та філософії права Сем Лейк, фінський письменник, що працював над створенням серій відеоігор «Max Payne» та «Alan Wake» Див. також Науковці Гельсінського університету‎ Примітки Посилання Сайт університету [Архівовано 13 січня 2011 у Wayback Machine.] (фін.)(швед.)(англ.)
Konsulinsaari

Konsulinsaari est une petite île du quartier de Jussinkylä à Tampere en Finlande. Histoire Konsulinsaari est une petite ile au milieu des rapides Tammerkoski. En 1858, un étroit pont piétonnier en bois est construit à travers Konsulinsaari. C'est alors le deuxième pont sur les Tammerkoski. À cette époque, le pont construit à l'emplacement du pont Hämeensilta s'appelait Isosilta. En 1882, on construit sur l'île un café-restaurant qui fonctionnera jusqu'en 1897. C'est alors que l'on a commencé la construction de l'actuel Satakunnansilta, et lorsqu'elle s'achève en 1900, l'accès à l'île est coupé. En même temps, une grande partie de l'île est restée sous le pont. En 1901, on projette de construire un nouveau restaurant sur l'île dont les plans sont commandés à l'architecte Birger Federley, mais les plans seront abandonnés. Depuis lors, l'île est restée inoccupée. À l'automne 2016, des rénovations ont été effectuées sur l'île et on y a érigé la statue Kultakutri sculpté par Matti Haupt. Références Voir aussi Liens externes Portail de la Finlande Portail des îles
Parc sportif de Tikkurila

La parc sportif de Tikkurila (finnois : Tikkurilan urheilupuisto) est un parc sportif situé dans le quartier de Viertola à Vantaa en Finlande. Présentation Le parc sportif de Tikkurila comprend la piscine de Tikkurila, la patinoire de Tikkurila et le centre sportif de Tikkurila. De plus, le parc dispose d'un terrain de sable et d'herbe, de deux terrains de gazon artificiel et d'une structure gonflable en hiver. Le parc sportif est situé en bordure de Läntinen Valkoisenlähtientie à environ un kilomètre de la gare de Tikkurila. La patinoire de Tikkurila est la patinoire des Kiekko-Vantaa. Le terrain de Tikkurila Palloseura est également situé dans le parc sportif de Tikkurila. Références Voir aussi Liens externes Liens internes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Finlande
Lojo sjukhus

Lojo sjukhus (finska: Lohjan sairaala) är ett förlossningssjukhus med jour i Tynnismalm i Lojo i Finland. Sjukhuset ligger i Helsingfors och Nylands sjukvårdsdistrikt och Lojo sjukvårdsområde omfattar Högfors, Lojo, Sjundeå och Vichtis. Sjukhuset har jour dygnet runt. Innan 1997 års kommunsammanslagning låg sjukhuset i Lojo landskommun nära dåvarande gränsen mellan landskommunen och Lojo stad. Sjukhuset fungerar också som ett undervisningssjukhus. I maj 2024 beslutade HUS-sammanslutningens styrelse att stänga Lojo bb senast 2026. För stängningen röstade Samlingspartiet och De Gröna, medan SFP var emot stängningen av Lojo bb. Polikliniker Det finns följande polikliniker i Lojo sjukhus: Mödrapolikliniken Diabetespolikliniken Endokrinologiska polikliniken Polikliniken för rehabilitering Gastroenterologiska polikliniken Hematologiska polikliniken Polikliniken för hudsjukdomar och allergologi Kardiologiska polikliniken Polikliniken för lungsjukdomar Kirurgiska polikliniken Polikliniken för öron-, näs- och halssjukdomar Polikliniken för barnsjukdomar Njurpolikliniken Polikliniken för kvinnosjukdomar Neurologiska polikliniken Ortopediska polikliniken Plastikkirurgiska polikliniken Reumatologiska polikliniken Polikliniken för ögonsjukdomar Intermedicinska polikliniken Urologiska polikliniken Polikliniken för kärlkirurgi Källor
Poleeni

La Centre culturel Poleeni (finnois : Kulttuurikeskus Poleeni) est un bâtiment construit à Pieksämäki en Finlande. Histoire Conçu par Kristian Gullichsen, Erkki Kairamo et Timo Vormala , le bâtiment est construit en 1989. Le centre culturel Poleeni héberge la bibliothèque municipale, une salle pouvant accueillir 600 personnes et un espace d'expositions. Il dispose aussi de salles de réunions (Poheemi, Aapeli, Ruohola). Galerie Références Liens externes Liens internes Portail de la Finlande Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Manhattan (Turku)

Manhattan est un bâtiment situé dans le quartier de Pitkämäki à Turku en Finlande. Présentation Le bâtiment postmoderne, achevé en 1990, a été conçu par le cabinet d'architectes Casagrande & Haroma. Situé en bordure de la voie rapide de Naantali il abrite un centre commercial et un centre sportif. Centre commercial Le centre commercial de Manhattan comprend, entre autres, S-market, station d'essence Neste, pharmacie, Alko, marchés aux puces Kirppis-Center et Pikkusiili, Minihinta. Centre sportif Le Centre sportif de Manhattan est installé dans les étages supérieurs du bâtiment. On peut y jouer au tennis, au floorball, au squash, au badminton et au tennis de table. Références Voir aussi Liens externes Liens internes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Finlande Portail du commerce
Kuivajärvi

Kuivajärvi är en sjö i Övertorneå kommun i Norrbotten och ingår i Torneälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,905 kvadratkilometer och ligger 47 meter över havet. Delavrinningsområde Kuivajärvi ingår i det delavrinningsområde (739286-184654) som SMHI kallar för Utloppet av Kuivajärvi. Medelhöjden är 80 meter över havet och ytan är 6,9 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 86 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (69 procent). Avrinningsområdet har 0,89 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 12,9 procent. Se även Lista över insjöar i Övertorneå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Kuivajärvi på VISS
Pyhä-Häkki Nationalpark

Pyhä-Häkki Nationalpark (Pyhä-Häkin kansallispuisto) er en nationalpark i det Mellemste Finland. Den blev oprettet i 1956 (udvidet i 1982, da Kotaneva blev lagt til) og dækker 13 km2 . Dens grundlæggelse var planlagt allerede i slutningen af 1930'erne, men anden verdenskrig afbrød disse planer. Nationalparken beskytter gamle krat af skovfyr og rødgran, som voksede op da Finland var stadig under svensk styre, og moser, som omfatter halvdelen af nationalparken. Nationalparken er det største tilbageværende område med urskov i den sydlige halvdel af Finland . Foruden fyr og gran er vortebirk, dunbirk, bævreask og rødel (den sidstnævnte langs nogle åer) de højere træarter i nationalparken. Kilder og henvisninger Skabelon:Commons category-inline Outdoors.fi - Pyhä-Häkki National Park Parkens uofficielle webside