NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kvarken

Kvarken (švédsky Kvarken nebo Norra Kvarken, finsky Merenkurkku) je název pásu moře s četnými ostrovy, který vede v Baltském moři na jihu Botnického zálivu od švédské pevniny k finské. Většina území se přitom nachází na švédské straně. V roce 2006 (Höga kusten již v roce 2000) byl Kvarken přijat ke světovému dědictví UNESCO. Husté pokrytí ostrovy dříve pomáhalo za tuhých zim k realizaci ledové silnice mezi ostrovy souostroví a přes celý Botnický záliv – v moderní době má ale přednost lodní doprava a trvalému zamrznutí zálivu tak brání ledoborce. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kvarken na Wikimedia Commons
Kvarken

Kvarken (finsk: Merenkurkku) eller Norra kvarken er det ørige havområde mellem Umeå i Nord-Sverige og Vasa i Nord-Finland hvor Bottenviken danner en indsnævring. I Sverige skelner man mellem en Norra- og Södrakvarken (nordlige og sydlige). Södrakvarken (finsk: Ahvenanrauma) er sundet mellem Åland og det svenske fastland. Med Kvarken menes almindeligvis Norrakvarken. Man hører også Västra og Östrakvarken; Västrakvarken er da sundet mellem Umeå og Holmön, mens Östrakvarken er hovedsundet ud for Holmön/Ängesön. Kvarken med skærgården på begge sider blev i 2006 indlemmet i verdensarvsområdet Höga kusten, og fik navnet Höga kusten og Kvarken skærgård. I Finland ligger Kvarken i de 5 kommuner: Korsholm, Korsnäs, Malax, Vaasa og Vörå, der alle ligger i landskabet Österbotten. Flere af kommunerne i området har et svensktalende flertal. Eksterne kilder og henvisninger Kvarkens naturguide Kvarkens skærgård
Kvarken

Le Kvarken, en finnois : Merenkurkku, en suédois : Norra Kvarken, est un détroit du golfe de Botnie, en mer Baltique. Il se situe entre la Finlande à l'est et la Suède à l'ouest et permet à la baie de Botnie située au nord de communiquer avec la mer de Botnie située au sud. Les principales villes proches sont Vaasa et Jakobstad sur la côte finlandaise, et Umeå et Holmsund en Suède. Il comporte de nombreuses îles et archipels côtiers, dont l'archipel de Kvarken côté finlandais, et les Holmöarna côté suédois. Liens externes (sv) Site officiel Portail de la Finlande Portail de la Suède Portail de la mer Baltique
Merenkurkku szigetvilága

Merenkurkku (magyar fordítása: a tenger torka) (svédül Norra Kvarken vagy csak Kvarken) a Botteni-öböl legkeskenyebb része, Selkämeri és Perämeri között, nagyjából a finn Vaasa és a svéd Umeå városok között található. Kb. 70–80 km széles, legnagyobb mélysége 20 méter. Merenkurkkunál a földfelszín évente kb. 8–9 mm-t emelkedik. Ha ez a tendencia töretlenül folytatódik, 2000 év múlva szárazföldi híd alakul ki a két ország között, és a Botteni-öböl északi része lefűződik a Balti-tengerről. Merenkurkku szigetvilága Merenkurkku szigetvilága 2006 februárjában került fel az UNESCO világörökséglistájára, mint Finnország első természeti öröksége. A listára, mint a már korábban is szereplő svéd Höga Kusten kiterjesztéseként vették fel, abból a tényből kiindulva, hogy ez a kettő együtt képviseli azt földtani egységet, ahol a Würm-glaciális utáni földkitüremkedés egyedülállóan megfigyelhető. A terület kb. 10 ezer éve szabadult fel a jég alól. Területe: 326 300 hektár Körülvevő közigazgatási egységek: Korsnäs, Maalahti, Vaasa, Mustasaari, Vöyri-Maksamaa Lakosainak száma: 2500 Szigetei: 6550 A szigetek közül Raippaluoto Finnország 8. legnagyobb szigete, ezt a szárazfölddel összekötő híd pedig a leghosszabb az országban. Világítótorony Valassaari szigeten További információk [1] A Finn Erdészeti Igazgatóság (Metsähallitus) Merenkurkku szigetvilágát bemutató oldala (finn, svéd, angol) [2] Nyugat-Finnország környezetvédelmi központjának Merenkurkku szigetvilágát bemutató oldala (finn, svéd, angol) Merenkurkku szigetvilága az UNESCO világörökség honlapján (angol)
Kvarken

Con il termine Kvarken (in svedese) o Merenkurkku (in finlandese, lett. "collo del mare") viene identificata la regione di mare corrispondente alla parte più stretta del Golfo di Botnia, fra la Svezia e la Finlandia. La profondità delle acque di questa regione è di soli 25 metri circa, e qui si verifica un inusuale sollevamento della crosta terrestre pari a circa 1 centimetro l'anno, fra i maggiori registrati nel nostro mondo. Geografia L'arcipelago dello Kvarken, composto da isole appartenenti a Svezia e Finlandia, è stato inserito nell'elenco dei Patrimoni dell'umanità dell'UNESCO nel 2006, come estensione della Höga kusten (un tratto di costa sul lato svedese del Golfo di Botnia, fondamentale per lo studio dell'isostasia). La parte finlandese dell'arcipelago è costituita da una miriade di piccole isole, quasi tutte disabitate. Nella parte svedese, invece, il numero di isole è minore, ed esse hanno coste più scoscese rispetto alle isole orientali. Storia Storicamente l'arcipelago dello Kvarken era utilizzato come punto di transito per la consegna della posta tra la Svezia e la Finlandia quando il Golfo di Botnia era ghiacciato, soprattutto quando le due nazioni erano unite sotto il dominio svedese. Nel gruppo di isole al centro dell'arcipelago (chiamato Valsörarna in svedese o Valassaaret in finlandese) si trova il faro di Valsörarna, alto 36 metri, progettato da Henry LePaute, che lavorava nello studio ingegneristico di Gustave Eiffel. La somiglianza fra la struttura del faro (costruito nel 1885) e quella della Torre Eiffel (costruita nel 1889) è molto evidente. Come la maggior parte dei fari finnici, anche questo oggi è automatizzato. Negli ultimi anni è stata proposta la costruzione di un ponte per unire le coste svedesi e finlandesi, sfruttando la presenza dell'arcipelago dello Kvarken. L'ambizioso progetto prevederebbe la costruzione in serie di 3 diversi ponti, per una lunghezza complessiva di circa 40 chilometri, ma è stato giudicato troppo costoso (benché interessante) da entrambi i governi coinvolti. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kvarken Collegamenti esterni (SV) Sito ufficiale, su kvarken.fi. (EN) Pagina del sito dell'UNESCO relativa all'arcipelago Kvarken, su whc.unesco.org.
Kvarken

Kvarken (Zweeds), Fins: Merenkurkku) is het smalle deel in het midden van de Botnische Golf. Op die plek is de afstand tussen het Zweedse en het Finse vasteland slechts 80 km, en de gemiddelde diepte is daar rond de 25 meter. De Finse zijde van Kvarken heeft een grote archipel, de Kvarkenarchipel, waartoe de grote eilanden Replot en Björkö behoren, alsmede duizenden kleinere eilandengroepen, scheren en rotsen. Ook aan de Zweedse zijde bevinden zich een aantal eilanden, minder talrijk en veel steiler. Dit gebied heeft de grootste postglaciale bodemstijging ter wereld. Daardoor ontstaan er doorlopend nieuwe eilanden, die tijdens hun ontstaan te herkennen zijn als clusters rotsen die zich soms ver van de kust in het water bevinden. Reeds bestaande eilanden groeien aan elkaar. Als de bodemstijging met dezelfde snelheid door zou gaan, zou Kvarken over 2000 jaar droogvallen en een landengte vormen tussen Zweden en Finland, en zou het noordelijke deel van de Botnische Golf een enorm binnenmeer worden. Etymologie Het woord 'kvarken' komt van het Oudzweedse woord 'kvark', dat keel of hals betekent. Historische postroute In de 17e eeuw, toen het Zweedse koninkrijk ook het huidige Finland omvatte, waren deze eilandengroepen belangrijk vanwege de postroute. Evenals de Postroute Stockholm–Turku was deze zeestraat een essentiële verbinding voor de communicatie tussen het oostelijke en het westelijke deel van het koninkrijk. Met kleine, ongeveer 6-8 meter lange houten scheepjes die zowel geroeid als gezeild konden worden werden de postzakken overgevaren; de scheepjes waren net klein genoeg om in de winter over het ijs voort te kunnen worden getrokken. Ter herinnering hieraan vaart jaarlijks nog steeds in juni, op de eerste zaterdag na midzomer, een groep van deze traditionele scheepjes deze zeestraat over; op de even jaren van de Zweedse Holmöarna naar Svedjehamn op Björkö; op de oneven jaren in de andere richting. Verkeersverbinding tussen Finland en Zweden Er is een veerverbinding die de steden Umeå (via het havenplaatsje Holmsund) en Vaasa met elkaar verbindt. Hij maakt deel uit van de Europese weg 12. Het is 's werelds meest noordelijke internationale veerverbinding die 12 maanden per jaar vaart. De veerboot kan daarvoor zelfstandig functioneren als ijsbreker. Er zijn plannen om hier een brug aan te leggen, al dan niet in combinatie met dammen tussen Finland en Zweden, bestaande uit drie delen van in totaal ongeveer 40 km. Maar gezien de zeer hoge kosten van een dergelijk lange brug (1,5-2 miljard euro) in relatie tot het dun bevolkte achterland is dat waarschijnlijk geen reële optie. Bovendien loopt het tracé voor een deel door een beschermd natuurgebied. Een serieuzer plan is om op het eiland Replot een veerhaven aan te leggen, zodat de (financieel onrendabele en door Finland gesubsidieerde) overtocht met een uur kan worden verkort, van zes naar vijf uur. Zie ook Kvarkenarchipel
Kvarken Północny

Kvarken Północny (szw. Norra Kvarken, fiń. Merenkurkku) – cieśnina o szerokości 75 km na Morzu Bałtyckim, w środkowej części Zatoki Botnickiej. W 2000 roku region został wpisany na listę Światowego Dziedzictwa Kulturowego i Przyrodniczego Ludzkości organizacji UNESCO. Zobacz też Replot Przypisy
Estreito de Kvarken

O estreito de Kvarken – em sueco Kvarken e em finlandês Merenkurkku – é o braço de mar mais estreito do golfo de Bótnia, no mar Báltico. Também é designado por "Kvarken do Norte" (Norra kvarken) para ser distinguido do Kvarken do Sul (Södra kvarken), que separa o mar de Åland do mar de Bótnia. Fica entre a baía de Bótnia a norte e o mar de Bótnia a sul, assim como entre a costa oriental da Suécia e a costa ocidental da Finlândia. Tem uma profundidade de cerca de 25 m e uma largura de uns 80 km. No lado finlandês, existe um grande arquipélago com 7 000 ilhotas - o arquipélago Kvarken. No lado sueco existe um arquipélago de menores dimensões. Referências Ver também Mar de Bótnia Mar do Arquipélago Golfo da Finlândia Ligações externas The Kvarken Council - em inglês Kvarken Nature Guide – em inglês
Норра-Кваркен

Но́рра-Ква́ркен, Се́верный Ква́ркен (швед. Norra Kvarken, также Kvarken; фин. Merenkurkku) — пролив в Балтийском море, соединяющий северную и южную части Ботнического залива. Разделяет Швецию (лен Вестерботтен) на северо-западе и Финляндию (провинция Похьянмаа) на юго-востоке. Описание Ширина пролива Норра-Кваркен составляет 75 км. Вода в Северной части Ботнического залива почти пресная (0,26 — 0,39 %), в проливе Кваркен её можно даже пить. Группой островов Хольмёарна (крупнейшие — Хольмён и Энгесён), принадлежащих Швеции, разделяется на два пролива, называемые Эстра-Кваркен и Вестра-Кваркен. У финского берега расположен архипелаг Кваркен (крупнейший остров — Райппалуото (Реплут)). Летом Кваркен опасен для мореходцев по множеству отмелей и по неровности дна; зимой он замерзает и представляет сухопутное сообщение между противолежащими берегами Глубина в восточной части пролива достигает 6—7 м, в западной — до 29 метров. Течения в проливе зависят от ветров и атмосферного давления. В зимний период пролив замерзает, хотя не каждую зиму, что позволило перейти его по льду в 1658 году шведскому королю Карлу X из Ютландии в Зеландию, и русской армии в 1809 году в ходе русско-шведской войны. См. также Медаль «За переход на шведский берег» Сёдра-Кваркен Кваркено Примечания Ссылки Кваркен // Военная энциклопедия : [в 18 т.] / под ред. В. Ф. Новицкого … [и др.]. — СПб. ; [М.] : Тип. т-ва И. Д. Сытина, 1911—1915.
Північний Кваркен

Півні́чний Ква́ркен, (швед. Kvarken, фін. Merenkurkku) — протока у Балтійському морі, у західній частині Васийських шхер. Сполучає північну (Ботнічна бухта) та південну (Ботнічне море) частини Ботнічної затоки. Ширина 75 км. Групою островів Хольмеарна розділено на дві протоки — Східний Кваркен і Західний Кваркен. Глибина Східного Кваркена 6—7 м, Західного — до 29 м. Течії залежать від вітрів і атмосферного тиску. Взимку замерзає. Регіон також має незвичайну норму сухопутного підвищення близько 1 см на рік. У групі островів посередині протоки є 36-метровий маяк — Валсрарна. Спроєктований Генрі Лапатом (Henry LePaute), що працював на Густафа Ейфеля. Схожість у структурі між маяком (збудований у 1885) і Ейфелевою вежею (збудованою у 1889 році) очевидна. Маяк зараз автоматизований, як і більшість маяків у Фінляндії. Міст Є пропозиції щодо будівництва моста через протоку, вартістю близько 1,5—2 млрд євро. Довжина моста склала б близько 40 км. Але йде обговорення щодо доцільності будівництва. Примітки Ресурси Інтернету www.kvarken.org — Offizielle Internetpräsenz des Kvarkenrådet (englisch, finnisch, schwedisch) www.kvarken.fi
Ryssänsaari

Ryssänsaari [ˈrysːænsɑːri] (schwedisch Ryssholmen) ist eine kleine bewohnte finnische Insel in der Ostsee zwischen der Hauptstadt Helsinki und der Inselgruppe Suomenlinna. Auf der Insel befinden sich ein Holzhaus als Wohnhaus, ein kleineres Holzgebäude, ein Schuppen sowie Steganlagen. Die Insel wird über ein Seekabel mit Elektrizität versorgt, auf ihr ist ein Fahnenmast für die „Blaukreuzflagge“ errichtet, der Flagge Finnlands die an Flaggentagen gehisst wird. Ryssänsaari ist etwa 135 Meter lang (in Südost-Nordwest-Ausdehnung) und 65 Meter breit. Die Insel war früher von Fischern bewohnt, das Haus wurde Ende des 19. Jahrhunderts gebaut. Etymologie Der Name Ryssänsaari geht wahrscheinlich auf das alte finnische Wort ryssä zurück, was so viel wie „Russe“ bedeutet, heute aber ein Schimpfwort ist. Die heutige neutrale Bezeichnung für „Russe“ ist venäläinen. Zur Zeit der Namensgebung und Besiedlung durch die Fischer war das Land jedoch als Großfürstentum Finnland Teil des Russischen Reiches, und die Wortbedeutung entsprach noch nicht der heutigen. Als Übersetzung ins Deutsche wäre am ehesten Russeninsel passend, „Saari“ ist das finnische Wort für Insel. Lage In einer Entfernung von jeweils einigen hundert Metern ist Ryssänsaari von anderen Inseln umgeben: Valkosaari im Nordwesten, Katajanokanluoto im Osten, Puolimatkansaari im Südosten und Luoto im Westen. Das nächstgelegene Festland ist die Halbinsel Katajanokka, gleichzeitig ein Stadtteil von Helsinki, 400 Meter nördlich gelegen. Die städtischen Fähren des Verkehrsbetriebs der Stadt Helsinki transportieren jährlich circa 1,6 Millionen Fahrgäste nach Suomenlinna, darunter zahlreiche Touristen. Diese Fähren fahren unmittelbar an Ryssänsaari vorbei, was die Insel zu einem beliebten Fotoobjekt macht. Auch die großen Fähren nach Tallinn, Schweden und Russland, die im Südhafen (Eteläsatama) festmachen, passieren die Insel. Flora und Fauna Ryssänsaari als typische Schäreninsel besteht aus Felsgestein. Die Insel ist nur spärlich bewachsen, neben wenigen Bäumen sind nur niedrige Sträucher, Gras und Moose anzutreffen. Weblinks Fußnoten
Ryssänsaari

Ryssänsaari (suédois : Ryssholmen) est une île de l'archipel de Suomenlinna à Helsinki en Finlande . Description Ryssänsaari mesure environ 135 mètres de long (dans la direction sud-est-nord-ouest) et 65 mètres de large. L'île a été habitée par des pêcheurs, une maison a été construite à la fin du XIXe siècle. Le nom Ryssänsaari remonte probablement à l'ancien mot finnois « Ryssä », qui signifie « russes » et est de nos jours péjoratif. Ryssänsaari est entourée par d'autres îles : Valkosaari au nord-ouest, Katajanokanluoto à l'est, Puolimatkansaari au sud-est et Luoto à l'ouest. Le continent le plus proche est la péninsule Katajanokka un quartier d'Helsinki, à 400 mètres au nord. Les traversiers urbains de la Établissement des transports de la ville d'Helsinki transportent environ 1,6 million de passagers par an pour Suomenlinna. Ces traversiers passent juste devant Ryssänsaari ce qui fait de l'île un motif photographique populaire. Les gros navires à destination de Tallinn, de la Suède et de la Russie partant du port sud d'Eteläsatama passent aussi devant l'île. Références Voir aussi Archipel d'Helsinki Liens externes Eteläsatama et Ryssänsaari Portail des îles Portail de la mer Baltique Portail d’Helsinki
Ryssholmen, Helsingfors

Ryssholmen, finska: Ryssänsaari, är en ö i Finland. Den ligger i Finska viken och i kommunen Helsingfors i landskapet Nyland, i den södra delen av landet. Ön ligger nära Helsingfors. Öns area är 0,6 hektar och dess största längd är 130 meter i sydöst-nordvästlig riktning. Källor
Jorvi Hospital

The Jorvi Hospital is part of The Hospital District of Helsinki and Uusimaa (HUS) and Helsinki university central hospital (HUCS). The hospital is located in Karvasmäki, Espoo, Finland; next to Glims Farmstead Museum. Departments: • Maternity ward (one of the 3 in the greater Helsinki area) with on-call neonatologist. • Espoo town wards. • Children's wing with hospital school and 3 children's wards. • 24/7 emergency department for both adults and children's (serves mainly Espoo and adjacent municipalities). • High dependency unit. • ICU. • Nationwide comprehensive burn unit (integrated with the ICU). • 24/7 operating theatre. • Neurology ward. • Internal medicine & surgery wards. References
Hôpital de Jorvi

L'hôpital de Jorvi (finnois : Jorvin sairaala) est un hôpital du HUS situé dans le quartier de Karvasmäki à Espoo en Finlande. Présentation L'hôpital de Jorvi fait partie du centre hospitalier universitaire d'Helsinki (HUCH). Spécialités Anesthésiologie Maladies pulmonaires Chirurgie Soins intensifs et de brûlures Pédiatrie Chirurgie Obstétrique Neurologie Psychiatrie Ophtalmologie et otorhinolaryngologie Médecine interne Transports Les terminus des bus HSL 118N vers Kamppi, 227 vers Leppävaara, 531 vers Matinkylä, 542 vers Soukka et 549 vers Tapiola sont situés devant l'hôpital de Jorvi. Les bus 200 et 565 parcourant la Turuntie s'arrêtent aussi à l'hôpital de Jorvi. L'hôpital dispose de son propre site d'atterrissage pour hélicoptères (OACI : EFEJ). Références Voir aussi Autres articles District hospitalier d'Helsinki et de l'Uusimaa Liens externes (fi + sv + en) « L'hôpital de Jorvi », HUS (consulté le 1er décembre 2012) Portail de la Finlande Portail de la médecine Portail des universités
Kalvholm (i Bussö fjärden, Vårdö)

Kalvholm är en ö i Bussö fjärden i södra Vårdö kommun på Åland. Öns area är 1 kvadratkilometer och dess största längd är 1,9 kilometer i nord-sydlig riktning. Kalvholm omges av Töftö och Mickelsö i nordväst samt Ängö och Bussö i sydost. I nordost breder Bussö fjärden ut sig och längre bort Grundsunda fjärden och fasta Vårdö. Källor
Kokombrink

Kokombrink är ett skär i Finland. Det ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Pargas i landskapet Egentliga Finland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 49 kilometer sydväst om Åbo och omkring 190 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 2,2 hektar och dess största längd är 240 meter i sydöst-nordvästlig riktning. I omgivningarna runt Kokombrink växer i huvudsak barrskog.Runt Kokombrink är det mycket glesbefolkat, med 7 invånare per kvadratkilometer.. Det finns inga samhällen i närheten. Källor
Korsö (Kökar, Åland)

Korsö är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Kökar i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 61 kilometer öster om Mariehamn och omkring 230 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 42,9 hektar och dess största längd är 1,1 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Korsö (söder om Asterholma, Brändö, Åland)

Korsö med Blomholm och Sivlarören är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Brändö i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 64 kilometer öster om Mariehamn och omkring 210 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 1,07 kvadratkilometer och dess största längd är 1,9 kilometer i nord-sydlig riktning. Sammansmälta delöar Korsö 60.27222°N 21.05832°Ö﻿ / 60.27222; 21.05832﻿ (Korsö) Blomholm 60.2768°N 21.05698°Ö﻿ / 60.2768; 21.05698﻿ (Blomholm) Sivlarören 60.26774°N 21.05467°Ö﻿ / 60.26774; 21.05467﻿ (Sivlarören) Appolnäs 60.2675°N 21.0658°Ö﻿ / 60.2675; 21.0658﻿ (Appolnäs) Korsö skäret, 60.2647°N 21.0619°Ö﻿ / 60.2647; 21.0619﻿ (Korsö skäret) Källor
Kummelskär (Lemland, Åland)

Kummelskär är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Ålands hav eller Skärgårdshavet och i kommunen Lemland i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 20 kilometer söder om Mariehamn och omkring 270 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 4 hektar och dess största längd är 300 meter i sydöst-nordvästlig riktning. Källor
Kungsholm (Lemland, Åland)

Kungsholm är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Lemland i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger nära Mariehamn och omkring 270 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 43,8 hektar och dess största längd är 1 kilometer i öst-västlig riktning. Ön höjer sig omkring 25 meter över havsytan. Kommentarer Källor
Långholm (Vårdö, Åland)

Långholm är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Vårdö i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 32 kilometer nordöst om Mariehamn och omkring 260 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 16,5 hektar och dess största längd är 0,8 kilometer i sydväst-nordöstlig riktning. Ön höjer sig omkring 15 meter över havsytan. Kommentarer Källor
Bolmö

Bolmö är en ö i byarna Jurmo och Åva i Brändö kommun på Åland. Beskrivning Öns area är 3,96 kvadratkilometer och dess största längd är 3,8 kilometer i sydöst-nordvästlig riktning. Landhöjningen har gjort att den tidigare fristående ön Långö sammansmällt med Bolmö. Långö utgör nu den nordvästliga delen av Bolmö. Ön har fast vägförbindelse med ön Åva i söder, på Långö finns Åva färjfäste som trafikeras av Ålandstrafikens färjor till ön Jurmo och till Osnäs i Gustavs (med förbindelse vidare till finska fastlandet). Gränsen mellan Jurmo och Åva byar går i den södra delen av ön. Källor
Långskär (Lemland, Åland)

Långskär är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Lemland i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 19 kilometer sydöst om Mariehamn och omkring 260 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 16,6 hektar och dess största längd är 0,7 kilometer i sydväst-nordöstlig riktning. Ön höjer sig omkring 15 meter över havsytan. Kommentarer Källor
Långskär (sydost Vårdö, Åland)

Långskär är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Vårdö i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 32 kilometer öster om Mariehamn och omkring 250 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 93,9 hektar och dess största längd är 1,8 kilometer i sydväst-nordöstlig riktning. Källor
Länsmansgrund

Länsmansgrund med Västra landet är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Saltvik i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 40 kilometer norr om Mariehamn och omkring 260 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 42,1 hektar och dess största längd är 1,3 kilometer i nord-sydlig riktning. Ön höjer sig omkring 10 meter över havsytan. Delöar och uddar Länsmansgrund 60.44315°N 20.16283°Ö﻿ / 60.44315; 20.16283﻿ (Länsmansgrund) Västra landet 60.44383°N 20.15732°Ö﻿ / 60.44383; 20.15732﻿ (Västra landet) Bodudden 60.44524°N 20.16501°Ö﻿ / 60.44524; 20.16501﻿ (Bodudden) (udde) Kommentarer Källor
Lanto

Lanto med Örarna är en ö i Åland (Finland). Den ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Kumlinge i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 56 kilometer nordöst om Mariehamn och omkring 230 kilometer väster om Helsingfors. Öns area är 2,09 kvadratkilometer och dess största längd är 3,6 kilometer i nord-sydlig riktning. Ön höjer sig omkring 20 meter över havsytan. Delöar och uddar Lanto 60.40323°N 20.76547°Ö﻿ / 60.40323; 20.76547﻿ (Lanto) Stenkils näset 60.40694°N 20.77468°Ö﻿ / 60.40694; 20.77468﻿ (Stenkils näset) (udde) Örarna 60.39789°N 20.76534°Ö﻿ / 60.39789; 20.76534﻿ (Örarna) Porsskärs ören 60.39507°N 20.77877°Ö﻿ / 60.39507; 20.77877﻿ (Porsskärs ören) (udde) Rävklobb 60.38473°N 20.78355°Ö﻿ / 60.38473; 20.78355﻿ (Rävklobb) (udde) Storhamns revet 60.41007°N 20.77126°Ö﻿ / 60.41007; 20.77126﻿ (Storhamns revet) (udde) Svartudden 60.4088°N 20.75893°Ö﻿ / 60.4088; 20.75893﻿ (Svartudden) (udde) Hälingsrevet 60.39277°N 20.76482°Ö﻿ / 60.39277; 20.76482﻿ (Hälingsrevet) (udde) Kommentarer Källor