NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Moala

Moala je ostrov vulkanického původu ležící v souostroví Moala, podskupině souostroví Lau. Leží na 18,60° jižní šířky a 179,90° východní délky. Moala má rozlohu 62,5 km² a maximální výšku 468 m. Na ostrově žije přibližně 3000 obyvatel. Obyvatelstvo Obyvatelstvo čítající 3000, žije ve třech vesnicích, přičemž největší z nich je Neroi s 500 obyvateli. Náboženství Římskokatolická církev Metodisté Delaimoala Dalaimola je nejvyšší vrchol ostrova Moala měřící 468 metrů nad mořskou hladinou. Je pokryt bohatou a bujnou vegetací. Ekonomika Hospodářská aktivita ostrova zahrnuje: pěstování kokosových ořechů výrobu kakaa rybolov produkci kava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Moala na Wikimedia Commons
Moala

Moala ist eine Insel vulkanischen Ursprungs im Südwesten des Lau-Archipels im Pazifischen Ozean. Politisch gehört sie zur Eastern Division des Inselstaates Fidschi. Geographie Moala ist die nördlichste Insel in der nach ihr benannten Moala Group, einer Gruppe von drei Atollen, die den südwestlichen Bereich des Lau-Archipels bilden. Die Insel befindet sich rund 40 km nordwestlich von Totoya, 55 km nordöstlich von Matuku sowie 70 km südöstlich von Gau, der größten Inseln der Lomaiviti-Inseln. Moala liegt – neben Matuku – als einzige Insel des Archipels westlich des 180. Längengrades. Die ambossförmige Insel ist 13 km lang, bis zu 11 km breit und weist eine Fläche von 62,5 km² auf, was sie zur größten Insel des Lau-Archipels macht. Sie bildet die vulkanische Zentralinsel eines vergleichsweise jungen Atolls und ist unvollständig von einem Korallenriff umsäumt. Die hügelige Insel ist bewaldet und erreicht im Delaimoala eine Höhe von 468 m über dem Meer. Verwaltung Moala bildet einen der 13 traditionellen Distrikte (Fidschi: Tikina) der Provinz Lau und gliedert sich in die acht Dörfer (Fidschi: Koro) Naroi (Nordosten), Nasoki (Südosten), Keteira, Vunuku, Cakova (Südwesten), Vadra, Maloku (Norden) und Muaikacuni. Hauptort der Insel ist Naroi im Nordosten; dort befindet sich auch der Flughafen der Insel (IATA-Code: MFJ, ICAO-Code: NFMO). Einwohnerentwicklung 1840: ca. 900 1891: 743 1921: 665 1936: 851 1946: 1027 Wirtschaft Es werden Kokosnüsse angebaut und Kava (in Fidschi Yaqona genannt) hergestellt. Literatur Marshall Sahlins: Moala. Culture and Nature on a Fijian Island. University of Michigan Press, Ann Arbor 1962. Marshall Sahlins: Land Use and the Extended Family in Moala, Fiji. In: American Anthropologist, Band 59, 1957, S. 449–462 (PDF). Weblinks Fotostrecke (Memento vom 25. Januar 2013 im Webarchiv archive.today) auf Picasa Einzelnachweise
Моала (остров)

Моала (фидж. Moala) — остров в Фиджи. Административно входит в состав провинции Лау. География Моала расположен в южной части Фиджи, в одноимённой островной группе, являющейся частью архипелага Лау, в южной части Тихого океана. Находится примерно в 160 км от столицы Фиджи, города Сува. Омывается водами моря Коро. Ближайший материк, Австралия, находится в 2800 км. Моала имеет вулканическое происхождение. Площадь острова составляет 62,5 км², а высшая точка достигает 468 м (на ней расположены два кратерных озера). Моала покрыт густым тропическим лесом. Из растительности преобладают кокосовые пальмы. Климат на острове влажный тропический. Подвержен негативному воздействию циклонов. История Европейским первооткрывателем острова является британский путешественник Уильям Блай, открывший его в 1792 году. В середине XVIII века Моала попал под контроль вождей с острова Мбау, расположенного недалеко от побережья Вити-Леву, а в 1853 году был завоёван тонганцами. В 1874 году остров, как и другие острова Лау, стали частью британской колонии Фиджи. Население Численность населения острова составляет около 3000 человек, которые проживают в 9 деревнях. Главное поселение — Нарои. Экономика Основное занятие местных жителей — сельское хозяйство (производство копры, какао), рыболовство. Примечания
Moala

Moala är en vulkanö i ögruppen Moalaöarna, som i sin tur är en undergrupp till Lauöarna. Den har en areal om 62,5 kvadratkilometer, och dess maxhöjd är 468 meter över havet. Den har en befolkning på ungefär 1 200 invånare. På ön finns kokosnöt- och kavaplantager.
Malolo Lailai Airport

Malolo Lailai Airport (IATA: PTF, ICAO: NFFO) is an airport on the Malolo Lailai island in the Fijian Western Division. The airport is a short strip running the width of the island, and is mainly used for general aviation and transporting guests to resorts on the island, such as Musket Cove Resort, Lomani Island Resort and Plantation Island Resort. Airlines and destinations References
Aeroportul Malolo Lailai

Aeroportul Malolo Lailai (IATA: PTF, ICAO: NFFO) este un aeroport din Fiji ce deservește zona Malolo Lailai⁠(d)[[Malolo Lailai (island in Fiji)|​]]. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 3 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Malolo Lailai Island Airport

Malolo Lailai Island Airport är en flygplats i Fiji. Den ligger i divisionen Västra divisionen, i den västra delen av landet, 140 km väster om huvudstaden Suva. Malolo Lailai Island Airport ligger 2 meter över havet. Den ligger på ön Malolo Lailai Island. Terrängen runt Malolo Lailai Island Airport är platt. Kommentarer Källor
Mana Island (Fiji)

Mana Island belongs to the Mamanuca Islands, Fiji. It is Survivor Island, where the reality survival show is set and recorded. Mana was used as a tribe name in Survivor: Game Changers. The islands Malolo and Qalito are to the south and Matamanoa and Tavua are located north of the island. Facilities Mana Island Airport is located there. The island is a home to a private resort. The Mana Island Lighthouse was located on the island from 1865 to 1881 before being moved to Cape Egmont, being named the Cape Egmont Lighthouse. References External links Mana Island map
Mana Island

Mana Island (engelska: Perry Island) är en ö i Fiji. Den ligger i divisionen Västra divisionen, i den västra delen av landet, 150 km väster om huvudstaden Suva. Arean är 1,3 kvadratkilometer. Terrängen på Mana Island är mycket platt. Öns högsta punkt är 46 meter över havet. Den sträcker sig 1,5 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,6 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Cakaudrove

Cakaudrove ist eine der vierzehn fidschianischen Provinzen (yasana) und eine der drei Provinzen auf Vanua Levu. Die Provinz umfasst 2.816 km² und hatte 2017 eine Bevölkerung von 50.469 Einwohnern. Die einzige größere Stadt ist Savusavu mit einer Einwohnerschaft von ca. 3.500 Personen. Geographie Die Provinz liegt im südöstlichen Drittel der Insel und umfasst auch die nahegelegenen Inseln Taveuni, Rabi, Kioa und eine ganze Anzahl von Inseln in der Vanua-Levu-Gruppe. Die Küste ist gegliedert durch die Savusavu Bay und Natewa Bay. Das Dorf Dakuniba ist bekannt für die Ndakunimba Stones, die Überreste eines gigantischen Monolithen, der mit Petroglyphen verziert war. Geschichte Cakaudrove ist eine von Fidschis einflussreichsten Provinzen. Ratu Sir Penaia Ganilau, Fidschis letzter Governor-General und erster Präsident, trug den Titel Tui Cakau und Cakaudrove war der traditionelle Sitz seiner Häuptlingschaft. Der ehemalige und seit Dezember 2022 erneute Premierminister Sitiveni Rabuka stammt ebenfalls aus Cakaudrove. Gegenwärtig trägt Ratu Naiqama Lalabalavu den Titel Tui Cakau. Cakaudrove wird vom Cakaudrove Provincial Council verwaltet. Persönlichkeiten Ratu Rakuita Vakalalabure, Politiker, CAMV The Kubuabola family is a branch of the Ai Sokula clan, to which the present Tui Cakau and former Cabinet Minister Ratu Naiqama Lalabalavu also belongs. Manasa Tugia Politiker, CAMV Ratu Epeli Ganilau, ein Sohn von Penaia Ganilau ist Führer der National Alliance Party of Fiji Ratu Jone Yavala Kubuabola ist Fidschis Minister for Finance (seit 2000) und Repräsentant der South West Urban Fijian Communal Constituencies im House of Representatives für Soqosoqo Duavata ni Lewenivanua (SDL, seit 2001). Er war zudem Governor of the Reserve Bank of Fiji Ratu Inoke Kubuabola, Politiker, der 1999 bis 2000 als Leader of the Opposition fungierte. Nach der Wahlschlappe der Soqosoqo ni Vakavulewa ni Taukei (SVT) 1999 wurde er auch deren Parteivorsitzender. Siehe auch Liste der Divisionen Fidschis Einzelnachweise
Cakaudrove Province

Cakaudrove (Fijian pronunciation: [ðaˈkɔuɳɖʳoβe]) is one of fourteen provinces of Fiji, and one of three based principally on the northern island of Vanua Levu, occupying the south-eastern third of the island and including the nearby islands of Taveuni, Rabi, Kioa, and numerous other islands in the Vanua Levu Group. It has a total land area of 2,816 square kilometers, with a population of 50,447 at the most recent census in 2017, making it the seventh most populous province. The only major town is Savusavu, with a population of 5,494 in 2017. Politics Cakaudrove has proved to be one of Fiji's most influential provinces. Ratu Sir Penaia Ganilau, Fiji's last Governor-General and first President, held the chiefly title of Tui Cakau, with Cakaudrove as his traditional fiefdom. Former Prime Minister Sitiveni Rabuka is also from Cakaudrove. The present Tui Cakau, Ratu Naiqama Lalabalavu, is serving as the President of Fiji. The CAMV politicians Ratu Rakuita Vakalalabure and Manasa Tugia also hail from Cakaudrove. Ratu Epeli Ganilau, a son of Ratu Sir Penaia Ganilau leads another significant political party, the National Alliance Party. Ratu Jone Yavala Kubuabola is Fiji's Minister for Finance, a position he has held since 2000. He also represents the South West Urban Fijian Communal constituencies in the House of Representatives, to which he was elected as a candidate of the Soqosoqo Duavata ni Lewenivanua (SDL) in 2001. He was also a former Governor of the Reserve Bank of Fiji. Ratu Inoke Kubuabola is a Fijian politician who served as Leader of the Opposition in 1999 and 2000. He became leader of the Soqosoqo ni Vakavulewa ni Taukei (SVT) following its defeat in the 1999 election and the subsequent resignation of its leader, the defeated Prime Minister Sitiveni Rabuka, from Parliament. The Kubuabola family is a branch of the Ai Sokula clan, to which the present Tui Cakau and former Cabinet Minister Ratu Naiqama Lalabalavu also belongs. Cakaudrove is administered by the Cakaudrove Provincial Council. Archaeological sites The village of Dakuniba is noted for the Ndakunimba Stones, the remains of a giant monolith carved with petroglyphs. Demographics 2017 Census References 16.6748699°S 179.2409699°E﻿ / -16.6748699; 179.2409699
Cakaudrove

Cakaudrove est l'une des quatorze provinces des Fidji et l'une des trois basées principalement sur l'île de Vanua Levu. En effet, la province occupe le tiers sud-est de l'île et comprend aussi les îles avoisinantes Taveuni, Rabi et Kioa. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Cakaudrove » (voir la liste des auteurs). Liens externes Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail des Fidji
Provincia di Cakaudrove

Cakaudrove è una provincia delle isole Figi, nella Divisione Nord, costituito principalmente da parte dell'isola di Vanua Levu, la seconda dell'arcipelago. La provincia è costituita dal terzo sud-orientale dell'isola e include le vicine isole di Taveuni, Rabí, Kioa, e molte altre isole del Gruppo di Vanua Levu, per una superficie totale di 2816 km². Principale città della provincia è Savusavu che secondo il censimento del 1996 raggiungeva i 4 962 abitanti. Il territorio è governato da un Consiglio Provinciale, che era guidato da Sitiveni Rabuka. Distretti
Cakaudrove

Cakaudrove – prowincja w Dystrykcie Północnym, w Fidżi. W 2017 roku zamieszkiwało ją 50 447 osób. Powierzchnia Cakaudrove wynosi 2816 km². Położona jest na Vanua Levu, w jej skład wchodzą również wyspy Taveuni, Rabi oraz Kioa. Głównym miastem prowincji jest Savusavu. Przypisy
Cakaudrove

Cakaudrove é uma das três províncias da Divisão do Norte, das Fiji. Faz parte da ilha de Vanua Levu. Ocupa ainda as ilhas de Taveuni, Rabi, Kioa e outras ilhas do arquipélago de Vanua Levu. A cidade mais importante desta província é a cidade de Savusavu, com 4.962 habitantes de acordo com o censo de 1996.
Thakaundrove Province

Thakaundrove Province är en provins i Fiji. Den ligger i divisionen Norra divisionen, i den nordöstra delen av landet, 190 km nordost om huvudstaden Suva. Antalet invånare är 49 344. Arean är 2 186 kvadratkilometer. Thakaundrove Province ligger på ön Vanua Levu. Terrängen i Thakaundrove Province är kuperad. Kommentarer Källor
Nanuya Lailai

Nanuya Lailai is an island of the Yasawa Group in Fiji. It is located north of Nanuya Levu, which served as a location for the film The Blue Lagoon, separated by a narrow channel. A beach on the west of the island is leased by Blue Lagoon Cruises, nearby is the island's one luxury resort. The small settlement of Enendala is at the base of a hill on the island's eastern beach. Seven families, all related and with family connections to Naisisili Village on Nacula Island, live there. They operate a small number of backpacker hostels. References Cross theory - Fiji Times Online Fiji: a slice of paradise that doesn't break the bank Los Angeles Times: Archives - Grass Skirts A-Go-Go in Fetching Fiji
Gau Airport

Gau Airport (IATA: NGI, ICAO: NFNG) is an airport on Gau Island, one of the Lomaiviti Islands in Fiji. It is operated by Airports Fiji Limited. Facilities The airport is at an elevation of 50 feet (15 m) above mean sea level. It has one runway which is 754 metres (2,474 ft) in length. Airlines and destinations References External links Accident history for NGI / NFNG at Aviation Safety Network
Aeroportul Ngau

Aeroportul Ngau (IATA: NGI, ICAO: NFNG) este un aeroport din Fiji ce deservește zona Gau Island⁠(d)[[Gau Island (island belonging to Fiji's Lomaiviti Archipelago)|​]]. Situat la o altitudine de 15 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Ngau Airport

Ngau Airport är en flygplats i Fiji. Den ligger i den östra delen av landet, 90 km öster om huvudstaden Suva. Ngau Airport ligger 13 meter över havet. Den ligger på ön Ngau Island. Terrängen runt Ngau Airport är huvudsakligen kuperad, men den allra närmaste omgivningen är platt. Havet är nära Ngau Airport söderut. Närmaste större samhälle är Levuka, 6,0 km norr om Ngau Airport. Kommentarer Källor
Fiji

Fiji (Fijiansk: Viti Fijiansk Hinduisk: फ़िजी; officielt: Republikken Fiji) (Fijiansk: Matanitu Tugalala o Viti; Fijiansk Hinduisk: रिपब्लिक ऑफ फीजी Ripablik ăph Phījī) er et land beliggende i Oceanien i det sydlige Stillehav, cirka to tredjedele af vejen fra Hawaii til New Zealand. Landet består af 9 større øer samt 300 mindre øer og atoller af vulkansk eller koral oprindelse. Af disse er kun de 100 beboet. Øgruppen er beliggende i Melanesien mellem Vanuatu i vest og Tonga i øst, omkring 5 grader nord for stenbukkens vendekreds. Landets største øer (der overvejende er af vulkansk oprindelse) er Viti Levu (hvor hovedstaden ligger) og Vanua Levu. Landskabet er generelt bjergfuldt. Klimaet er tropisk regnfuldt, omend modereret af havets indflydelse og den frugtbare jord i lavlandet muliggør dyrkningen af sukkerrør og kopra. Havet er truet af overfiskning samt forurening fra byerne. Vandmiljøet er truet af intensivt fiskeri og af forureningen i kystområderne. Landet er endvidere præget af afskovning. Historie De første indbyggere på Fiji kom fra Sydøst-Asien længe før øerne blev opdaget af europæiske opdagelsesrejsende i 1700-tallet. Beliggende i det centrale Stillehav, har Fijis geografi gjort det både til en destination og en krydsning for migration i mange århundreder. I henhold til mundtlig tradition er de oprindelige Fijians i dag efterkommere af chefen Lutunasobasoba og dem, der ankom med ham på Kaunitoni-kanoen. Landende ved det, der nu er Vuda, flyttede nybyggerne ind i landet til Nakauvadra-bjergene. Selvom denne mundtlige tradition ikke er uafhængigt underbygget, fremmer den fijianske regering officielt den, og mange stammer hævder i dag at være afstammet fra Lutunasobasobas børn. Øerne blev en britisk koloni i 1874. I 1970 blev Fiji uafhængigt, men det demokratiske styret er siden blevet afbrudt af flere militærkup. Fiji var kendt som “Kannibaløerne”. Beviser på kannibalisme er fundet i Chaco Canyon i New Mexico i ruinerne efter Anasazikulturen. Ved et militærkup i 2006 tog Frank Bainimarama statsmagten. Landets højesteret fastslog i 2009, at militærledelsen af landet var ulovlig, præsident Josefa Iloilo, som militæret havde bevaret som det nominelle statsoverhoved, ophævede formelt forfatningen og genudnævnte Bainimarama. Senere i 2009 blev Iloilo afløst som præsident af Epeli Nailatikau. Efter flere års forsinkelser blev der afholdt et demokratisk valg på Fiji den 17. september 2014. Den siddende premierminister Bainimaramas parti FijiFirst vandt valget med 59,2% af stemmerne, valget blev anset som troværdige af internationale observatører. Billeder Referencer Eksterne henvisninger Finding Fiji Arkiveret 14. april 2005 hos Wayback Machine (på engelsk) Kort over Fiji Arkiveret 2. februar 2004 hos Wayback Machine (på engelsk)
Sigatoka Sand Dunes

The Sigatoka Sand Dunes National Park is located at the mouth of the Sigatoka River on the island of Viti Levu in Fiji. They are located approximately 3 km west of the town of Sigatoka. The dunes are the product of erosion in the coastal hinterland and coastal dune forming processes. The extensive dune system covers an area of 650 hectares and comprises a series of parabolic sand dunes. The dunes range from 20–60 m tall. The dunes have been forming over thousands of years. Archaeological excavations have uncovered pottery more than 2,600 years old, as well as one of the largest burial sites in the Pacific. Evidence of the past is clearly visible throughout the dune system as pottery shards, stone tools, human remains and other archaeological relics continue to be uncovered by natural processes. The sand dune ecosystem contributes to its national significance as outlined in Fiji's Biodiversity Strategy and Action Plan. National Park status The dunes were designated Fiji's first National Park in July 1989 and consequently came under the management of the National Trust of Fiji. The dunes are now an important educational and recreational point for locals and tourists. Apart from being a key tourist destination, the dunes are an important source of archaeological artifacts and information for local and foreign universities and archaeological institutes. World Heritage Status This site was added to the UNESCO World Heritage Tentative List on 26 October 1999 in the Cultural category. References External links UNESCO World Heritage Centre – tentative list
Sigatoka Sand Dunes National Park

Sigatoka Sand Dunes National Park är en nationalpark i Fiji. Den ligger i divisionen Västra divisionen, i den västra delen av landet, 100 km väster om huvudstaden Suva. Sigatoka Sand Dunes National Park ligger 1 meter över havet. Terrängen runt Sigatoka Sand Dunes National Park är huvudsakligen platt, men norrut är den kuperad. Havet är nära Sigatoka Sand Dunes National Park åt sydväst. Närmaste större samhälle är Sigatoka, 3,8 km nordost om Sigatoka Sand Dunes National Park. Kommentarer Källor
Rabi (ostrov)

Rabi (IPA: [ra mbi]) je vulkanický ostrov na severu Fidži. Patří do skupiny Vanua Levu. Leží 5 km západně od Taveuni. Má rozlohu 66,3 km, nejvyšší vrchol v nadmořské výšce 463 m a pobřeží v délce 46,2 km. Populace čítá okolo 5.000 obyvatel. Rabi je domovem vystěhované komunity z Kiribati, zejména z ostrova Banaba. Původní fidžijští obyvatelé byli přestěhováni na Taveuni, aby uvolnili místo přistěhovalcům z Kiribati, ale dodnes udržují spojení s ostrovem a stále užívají jména Rabi v národních soutěžích. Charakter území Na Rabi jsou čtyři hlavní osady – všechny pojmenované a osídlené potomky ze čtyř vesnic na Banabě, které byly zničeny během invaze japonských vojsk v druhé světové válce. Tabwewa, formálně známa jako Nuku ve fidžijštině, je administrativním střediskem na Rabi. Nachází se na severu ostrova a honosí se přístavem, poštou, soudní budovou, nemocnicí a jediným penzionem na ostrově. 14 km jižně od Tabwewy je Tabiang (formálně Siosio), domov jediné školy a přistávací plochy na Rabi. Další osady jsou Uma (formálně Wiinuku) mezi Tabwewou a Tabiangem a Buakonikai (formálně Aoteqea) asi 22 km od Tabwewy. Historie Před osídlením Rabi Banabany, ostrov vlastnila společnost Lever's Pacific Plantations Pty Ltd. která jej využívala pro kokosové plantáže. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rabi na Wikimedia Commons
Rabi (Fidschi)

Rabi (Aussprache [rambi], auch [rampi]), früher auch in der Schreibung Rambi, ist eine Insel des Inselstaates Fidschi im südlichen Pazifischen Ozean und wird dort administrativ zur Northern Division, speziell zur Provinz Cakaudrove gezählt. Bekannt ist die Insel vor allem wegen ihrer aus Banaba zwangsumgesiedelten gilbertesischen Bevölkerung. Geographie Die Insel liegt weniger als vier Kilometer östlich der großen Tunuloa-Halbinsel von Vanua Levu, der zweitgrößten Insel Fidschis sowie 20 km nördlich der Insel Taveuni. Rabi ist etwa 13 km lang, bis zu 8 km breit und weist eine Fläche von 66 km² auf. Rabi ist vulkanischen Ursprungs, hügelig und erreicht im Delairabe (Mt. Banaba) eine Höhe von bis zu 463 m über dem Meer. Rabi hat vier Hauptsiedlungen, die nach den ehemaligen im Zweiten Weltkrieg zerstörten Dörfern auf Banaba benannt sind: Das Verwaltungszentrum Tabwewa, früherer fidschianischer Name Nuku, im Nordwesten der Insel, mit einer Werft, dem Postamt und einem Krankenhaus; 4 km südlich davon Uma, früher Wiinuku; Tabiang, früherer fidschianischer Name Siosio, mit der einzigen Schule und einer Landebahn, ganz im Südwesten; sowie Buakonikai, früher Aoteqea, an der Südküste. Karten Literatur Raobeia Ken Sigrah, Stacey M. King: Te rii ni Banaba. Institute of Pacific Studies, University of the South Pacific, Suva, Fiji 2001, ISBN 982-02-0322-8 (Bibliografie S. 312–316). Ausführliche Online-Vorschau Henry Evans Maude: The book of Banaba. From the Maude and Grimble papers and published works. Edited by H. C. and H. E. Maude. Institute of Pacific Studies, University of the South Pacific, (Suva) 1994, ISBN 0-646-20128-X. Martin G. Silverman: The Resettled Banaban (Ocean Island) Community in Fiji: A Preliminary Report In: Current Anthropology Volume 3, No. 4, 1962, S. 429–431. R. N. Posnett: Ocean Island and the Banabans. A report to the Minister of State for Foreign and Commonwealth Affairs. 1978 (Memento vom 31. März 2011 im Internet Archive) (PDF; 4,1 MB). Teresia K. Teaiwa: Peripheral visions? Rabi Island in Fiji’s general election (PDF; 961 kB). In: Brij V. Lal (Hrsg.): Fiji before the storm. Elections and the politics of development. Asia Pacific Press, Canberra 2000, ISBN 0-7315-3650-9, S. 93–109. (Online) Weblinks Banaba halboffizielle Website für Banaba und Rabi (englisch, Teile auch in deutsch). Aufgerufen 14. Mai 2010. Banaba auf www.janeresture. com rev. 16th January 2009. Hintergrundinformationen und Bilder zu Banaba und Rabi (englisch). Aufgerufen 14. Mai 2010. Karte von Rabi Aufgerufen 10. November 2014. Einzelnachweise
Rabi

Rabi est une île des Fidji, dans la province de Cakaudrove, peuplée par des Gilbertins et de Banaba (Kiribati) qui y ont été déplacés après la Seconde Guerre mondiale, surtout en raison des conséquences de l'occupation japonaise et de la surexploitation préalable de phosphates sur leur île d'origine. Les habitants de l'île avaient été préalablement transférés sur Taveuni. La population est de 1 349 habitants dont 1 067 Gilbertins. En 2014, le recensement donne 5 000 habitants, pour la plupart Banabans. Notes et références Portail des Fidji Portail des Kiribati Portail des îles
Ilha Rabi

Rabi é uma ilha vulcânica no norte de Fiji, na província de Cakaudrove. Fica perto da ilha Taveuni (5 km a oeste) no grupo de Vanua Levu. Tem 66,3 km2 de área, com máxima altitude de 463 m e 46,2 km de costa. Conta com cerca de 1349 habitantes, dos quais 1067 gilberteses. É atravessada pelo meridiano 180.