NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mariukirkjan

A Mariukirkjan (Mária-templom) a feröeri katolikus közösség temploma Tórshavnban, a tórshavni városliget mellett (Mariugøta 4). 1987-ben szentelték fel, és egyben a ferences nővérek kolostorának templomaként is működik. A templomot Árni Winther építész tervezte; a belső díszítés Ole Jacob Nielsen, Tróndur Patursson, Svend Havsteen Mikkelsen és Guðrið Poulsen munkája. A templomot körülvevő kertben számos különféle növény nő, melyek közül sok a déli félteke hasonló éghajlatú területeiről származik. Ezek a növények a katolikus egyház nemzetközi közösségét jelképezik. Történelem A vallásszabadság 1849-es bevezetését követően a német Bauer atya próbálta újra meghonosítani a katolicizmust Feröeren. 1857-ben érkezett a szigetekre, és a tórshavni Rættarában épített templomot. Csak néhány követőt tudott szerezni, és amikor 1880-ban elhagyta Feröert, senki nem vette át a helyét. 1931-ben két fiatal pap, a holland E. G. Boekenogen és a skót Thomas King érkezett Feröerre, és a ferences nővérek által bérelt házban május 23-án szenteltek fel egy apró kápolnát. Az első hívek között volt néhány idős ember, akik fiatal korukban Bauer atya templomába jártak. A bringsnagøtai kápolna hamar kicsinek bizonyult, és az új Szent Ferenc iskolával együtt 1933. december 19-én szentelték fel az új Mária-templomot a Varðagøtában. Az 1980-as évekre világossá vált, hogy a nővérek nem tudják fenntartani az iskolát, ezért megegyeztek Tórshavn községgel, hogy az iskolát és a bölcsődét átveszi a város, és cserében felépít egy új templomot és kolostort. Ez lett az új, 1987-ben felszentelt Mariukirkjan. Mióta az utolsó állandó plébános, Per Waagø 1990-ben váratlanul elhunyt, a plébániát Paul Marx OMI, August Ziggelaar SJ és jelenleg Lars Messerschmidt vezették. A plébánián számos pap szolgál rotációs rendszerben. Christian Gabrielsen diakónus vezeti az imádságokat. Jegyzetek További információk The Catholic Church of Tórshavn, tjatsi.fo (angol, német, francia, dán, feröeri) Visit the Church Archiválva 2005. február 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, Katólska Kirkjan (angol) Mariukirkjan, Árni Winther Arkitektar (feröeri)
Chiesa di Santa Maria (Tórshavn)

La chiesa di Santa Maria è l'unica chiesa cattolica presente sulle Isole Fær Øer. Storia La chiesa di Santa Maria è stata consacrata il 30 agosto 1987. Questa chiesa è anche la chiesa conventuale delle suore francescane. La comunità si raduna qui ogni domenica mattina per la messa. Nel giardino che circonda la chiesa vi è una grande varietà di piante, molte delle quali provenienti da aree remote dell'emisfero australe con condizioni di innesto simili a quelle delle Fær Øer. Queste piante simboleggiano il posto della chiesa di Santa Maria nel Cattolicesimo mondiale. Dei circa 130 cattolici di tutte le isole, almeno un terzo sono faroesi: alcuni giovani parrocchiani appartengono alla quinta generazione di fedeli. Due di loro rappresentarono la Chiesa cattolica e le Isole Fær Øer in occasione della visita di papa Giovanni Paolo II in Danimarca nel 1989. Prima dell'attuale chiesa di Santa Maria, era già stata costruita un'altra chiesa dedicata alla Madonna nel 1933. Voci correlate Chiesa cattolica nelle Fær Øer Diocesi di Copenaghen (cattolica) Tórshavn Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Santa Maria Collegamenti esterni (EN, DA, FO) Katolsk.fo - Sito ufficiale, su katolsk.fo.
Igreja de Santa Maria (Tórshavn)

A Igreja de Santa Maria (em feroês: Mariukirkjan) é a única igreja católica presente nas Ilhas Feroé. História A igreja de Santa Maria foi consagrada em 30 de agosto de 1987. Nesta igreja há o convento de freiras franciscanas. A comunidade lá se reúne aos domingos de manhã para a missa. No jardim da igreja, há uma grande variedade de plantas, muitas das quais vêm de áreas remotas do Hemisfério Sul, com condições de acoplamento semelhantes às espécies locais. Estas plantas simbolizam o lugar da igreja de Santa Maria no mundo católico. Dos cerca de 130 católicos ao redor das ilhas, pelo menos um terço são de pessoas naturais das Ilhas Feroé, sendo que alguns jovens paroquianos pertencem à quinta geração de fiéis. Dois deles representaram a Igreja Católica e as Ilhas Faroé, na ocasião da visita do Papa João Paulo II à Dinamarca, em 1989. Antes da igreja de Santa Maria, já havia sido construída outra igreja dedicada à Virgem Maria, em 1933. Ver também Catolicismo nas Ilhas Feroé Diocese das Ilhas Feroé Ligação externa Katolsk.fo - Site oficial
Tórshavnar kommuna

Tórshavnar kommuna (okres) je samosprávný územní celek na Faerských ostrovech, jehož centrem je největší a také hlavní město Faerských ostrovů Tórshavn. Kommuna zaujímá 12 % povrchu ostrovů, ale celých 40 % jejich populace. Náleží k ní velká část ostrova Streymoy a také ostrovy Koltur, Hestur, Nólsoy a Sandoy. Demografie Vývoj počtu obyvatel kommuny od roku 1801: předpoklad Odkazy Reference Související články Seznam starostů Tórshavnu Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tórshavnar kommuna na Wikimedia Commons (faersky) Oficiální web kommuny
Tórshavn Kommune

Tórshavn kommune (færøsk: Tórshavnar kommuna) er en kommune på Færøerne, der består af landets hovedstad Tórshavn og omegn. Kommunen dækker den sydlige del af Streymoy og de nærliggende småøer. Kommunen er den største på Færøerne både målt på indbyggertal og areal. Arealet udgør 173 km², mens indbyggertallet er 19.759 (pr. 2012). Indbyggertallet har været konstant stigende siden 1997 og forventes i 2020 at passere 23.000. Kommunen blev grundlagt i 1866, hvormed Tórshavn blev Færøernes officielle hovedstad. Den består foruden Tórshavn af forstæderne Argir i syd og Hoyvík i nord, der begge er vokset sammen med byen, samt Norðradalur og Syðradalur i vest, Hvítanes, Sund, Kaldbaksbotnur, Kaldbak og Kollafjørður i nord langs Streymoys østkyst, og den forhenværende danske militærbase Mjørkadalur i fjeldene, som nu er arrest. Ved en kommunesammenlægning i januar 2005 blev øerne Hestur og Nólsoy, som dengang også var selvstændige kommuner samt Kirkjubøur's kommune (Kirkjubøur og Velbastaður på Streymoys sydvestkyst) lagt sammen med Tórshavn Kommune. Politik Kommunens borgmester er siden 2005 Heðin Mortensen (Javnaðarflokkurin – Det Socialdemokratiske Parti). Valgresultater 2012 Se også Borgmestre i Thorshavn Referencer
Kommune Tórshavn

Die Kommune Tórshavn (färöisch Tórshavnar kommuna) ist die größte färöische Kommune, sowohl von der Fläche als auch von der Einwohnerzahl her. Die Kommune wurde 1866 gegründet. Damit wurde die Stadt Tórshavn offiziell zur Hauptstadt des Landes ernannt. Gliederung Neben der Hauptstadt Tórshavn und den mit ihr verschmolzenen Orten Argir im Süden und Hoyvík im Norden, umfasst die Kommune Tórshavn Norðradalur und Syðradalur im Westen; Hvítanes, Sund, Kaldbaksbotnur, Kaldbak und Kollafjørður nördlich an der Ostküste Streymoys; und die dänische Militärbasis Mjørkadalur in den Bergen. Seit dem 1. Januar 2005 ist die Kommune Tórshavn mit den folgenden Kommunen zusammengefasst: Hestur (mit Koltur), Kirkjubøur (mit Velbastaður) und Nólsoy. Von Anfang 2005 bis Ende 2016 war der sozialdemokratische Politiker Heðin Mortensen Bürgermeister von Tórshavn. Die Kommune Tórshavn ist die einzige Kommune auf den Färöern, deren Grundgebiet sich über vier Inseln erstreckt. Im November 2015 erreichte die Einwohnerzahl der Kommune mit 20.468 Personen einen neuen Höchststand: Nie zuvor lebten mehr Menschen in der färöischen Hauptstadt. Der Anteil der Hauptstadt an der Gesamtbevölkerung lag nun bei über 40 Prozent. Bevölkerungsentwicklung Entwicklung der Einwohnerzahl der Kommune Tórshavn (ab 1985 zum 31. Dezember): Bilder Weblinks Tórshavn. In: faroeislands.dk (englisch, Informationen und Fotos) Einzelnachweise
Tórshavn (commune)

La commune de Tórshavn est une commune des îles Féroé se situant sur la partie méridionale de l'île de Streymoy et d'autres îles environnantes : Koltur, Hestur et Nólsoy. C'est dans cette commune que se trouve la ville de Tórshavn, la capitale de l'archipel. Références Liens externes Site officiel Portail des îles Féroé
Tórshavn község

Tórshavn község (feröeriül: Tórshavnar kommuna) egy község Feröeren. Streymoy sziget déli részét, valamint Hestur, Koltur és Nólsoy szigeteket foglalja magába. A Kommunusamskipan Føroya önkormányzati szövetség tagja. A tórshavni városháza 1894-ben épült feröeri bazaltból. 1955-ig iskola működött benne. Az 1970-es évek közepén felújították, és irodákat alakítottak ki benne. Történelem A község 1866. február 16-án alakult meg, és Tórshavn azóta Feröer fővárosa. Azóta számos település csatlakozott hozzá: 1977. január 1-jén csatolták hozzá Kaldbak községet. 1978-ban a Tórshavni városkörnyék községből kiválva csatlakozott hozzá Hoyvík és Hvítanes. 1997. január 1-jén csatolták hozzá Argir községet. 2001. január 1-jén csatolták hozzá Kollafjørður községet 2005. január 1-jén csatolták hozzá Hestur, Kirkjubøur és Nólsoy községeket. Önkormányzat és közigazgatás Települések Polgármesterek Annika Olsen (2017-) Heðin Mortensen (2005 – 2008/2009 – 2016) Jan Christiansen (2001–2004) Leivur Hansen (1997–2000) Lisbeth L. Petersen (1993–1996) Poul Michelsen (1981–1992) Petur Christiansen (1972–1980) Kjartan Mohr (1971) Hanus við Høgdalsá (1970) Peter F. Christiansen (1968–1969) Sigfried Skaale (1958–1967) Johan Pauli Henriksen (1952–1957) Kjartan Mohr (1949–1951) Johan Pauli Henriksen (1944–1948) Mads A. Jacobsen (1933–1944) Johannes O. Joensen (1929–1932) Valdemar Lützen (1925–1928) H. C. W. Tórgarð (1923–1924) Anton Fr. Degn (1921–1922) Søren Emil Müller (1913–1920) Mads Andreas Winther (1909–1912) Népesség Jegyzetek
Tórshavnar kommuna

De gemeente Tórshavn of in het Faeröers Tórshavnar kommuna is de grootste gemeente van de Faeröer, zowel naar oppervlakte als naar inwonersaantal. De gemeente werd in 1866 gesticht, hierdoor werd de stad Tórshavn officieel als hoofdstad aangenomen. Naast de hoofdstad Tórshavn en de voorsteden Argir in het zuiden en Hoyvík in het noorden, omvat de gemeente ook nog de plaatsen Norðradalur en Syðradalur in het westen; Hvítanes, Sund, Kaldbaksbotnur, Kaldbak en Kollafjørður in het noordoosten en de Deense militaire basis Mjørkadalur in de Bergen. Op 1 januari 2005 smolt de gemeente samen met Hestur (met Koltur), Kirkjubøur (met Velbastaður) en Nólsoy. Externe link (fo) Website Tórshavnar Kommuna
Торсхавн (коммуна)

Коммуна Торсхавн (фар. Tórshavnar kommuna, дат. Tórshavn Kommune) — крупнейшая из 30 коммун Фарерского архипелага, автономии Дании, с административным центром в Торсхавне. Коммуна занимает южную половину острова Стреймой и прилегающие малые острова. Общая площадь равна 172,8 км². На 1 января 2022 года население составляет 22 754 человека. История Коммуна была основана в 1866 году. География Коммуна занимает южную часть острова Стреймой, а также близлежащие острова: Кольтур, Хестур, Нёльсой. Она является самой большой по площади среди всех коммун Фарерского архипелага — 172,8 км². Население Плотность населения составляет 131,7 чел./км². Половой состав От общего числа населения доля женщин составляет 49,2 %, или 11 186 человек. Доля мужчин составляет 50,8 %, или 11 568 человек. Возрастной состав 0—9 лет — 3151 чел. 10—19 лет — 3209 чел. 20—29 лет — 2578 чел. 30—39 лет — 2909 чел. 40—49 лет — 2845 чел. 50—59 лет — 3039 чел. 60—69 лет — 2367 чел. 70—79 лет — 1720 чел. 80—89 лет — 756 чел. Старше 90 лет — 180 чел. Транспорт Главным связующим звеном между городами и деревнями коммуны являются автобусные маршруты. Примечания
Torshamns kommun

Tórshavns kommun (färöiska: Tórshavnar kommuna), ibland försvenskat till Torshamns kommun, är en kommun på Färöarna, och den största i ögruppen till både yta och invånarantal. Den omfattar huvudstadsområdet med huvudstaden Tórshavn, samt orterna Hoyvík, Argir, Hvítanes, Kaldbak, Kaldbaksbotnur, Kollafjørður, Kirkjubøur, Velbastaður, Norðradalur, Sund, Syðradalur, Oyrareingir, Signabøur, Hestur, Koltur och Nólsoy. Kommunen hade 20 382 invånare vid folkräkningen 2015. Totalt finns det 650 båtplatser i kommunen, varav de flesta i Tórshavn och Argir (sammanlagt 520 platser). Befolkningsutveckling Politik Kommunens invånare väljer i november vart fjärde år ett kommunstyre, ofta omnämnt som stadsstyre (býráð), för kommunen. Kommunstyret tillträder den 1 januari året därpå. Senaste kommunstyresvalet genomfördes den 13 november 2012. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Vestmanna kommuna

Vestmanna kommuna er en kommune på Færøerne. Den ligger på den vestlige del af Streymoy, og omfatter øens næststørste by Vestmanna. Vestmanna kommuna blev udskilt fra Norðstreymoyar præstegælds kommune i 1872. 1. januar 2009 havde Vestmanna kommuna 1 256 indbyggere. Politik Seneste kommunalvalg fandt sted 13. november 2012, og valgte nyt bygderåd med tiltrædelse 1. januar 2013. Der blev kun opstillet én liste, og Pauli T. Petersen blev ny borgmester, da han fik 14 stemmer mere end den siddende borgmester Karl A. Olsen. Valgdeltagelsen var 77,9%. Referencer Eksterne henvisninger Kommunens netside
Vestmanna község

Vestmanna község (feröeriül: Vestmanna kommuna) egy község Feröeren. Streymoy nyugati részén fekszik. A Føroya Kommunufelag önkormányzati szövetség tagja. Történelem A község jelenlegi formájában 1892-ben jött létre, amikor kivált Norðstreymoy egyházközségből. Önkormányzat és közigazgatás Települések Polgármesterek Karl A. Olsen (2005 – 2008/2009–) Népesség Hivatkozások Jegyzetek Külső hivatkozások Digitális térkép (feröeri)
Vestmanna (gmina)

Vestmanna (far. Vestmanna kommuna) – gmina na archipelagu Wysp Owczych, duńskim terytorium zależnym na Oceanie Atlantyckim. Sąsiaduje z trzema innymi jednostkami: Kvívíkar, Sunda oraz Tórshavnar kommuna. Siedzibą jej władz jest Vestmanna. Gmina położona jest w północnej części zachodniego wybrzeża wyspy Streymoy, nad cieśniną Vestmannasund. Jej powierzchnie wynosi 51,5 km². Populacja Vestmanna kommuna, według danych z 1 stycznia 2014 roku wynosi 1 201 osób. Historia Gminę założono w roku 1892, kiedy jako pierwsza odłączyła się z istniejącej od 1872 Norðstreymoyar Prestagjalds kommuna. Od tamtego czasu jej granice nie uległy zmianie. Populacja Gminę Vestmanna zamieszkuje 1 201 osób. Współczynnik feminizacji wynosi tam ponad 98 (na 595 kobiet przypada 606 mężczyzn). Ludzie młodsi niż 20 lat stanowią około 28% populacji gminy, natomiast osoby starsze niż lat 60 około 26,5%. Największą grupą w przedziałach dziesięcioletnich są osoby w wieku 0-9 lat (14,24%), drugą zaś ludzie między 10 a 19 rokiem życia (13,57%). Dane dotyczące populacji gminy Vestmanna zbierane są sukcesywnie od 1960 roku. Liczba mieszkańców wynosiła wówczas 1 174 i wzrastała (1 186 w 1966, 1 249 w 1977, 1 297 w 1983) do roku 1985, kiedy żyło tam 1 304 osoby. Następnie zaczęła maleć, szczególnie w latach 90. (z 1 284 w 1990 do 1 152 w 1995), co miało związek z kryzysem gospodarczym panującym wówczas na Wyspach Owczych. Po tym okresie nastąpił krótkotrwały wzrost do 1 241 ludzi w 2005 roku, następnie spadek (1 192 w 2010), a obecnie ponownie obserwowany jest przyrost populacji gminy. Polityka Burmistrzem gminy Vestmanna jest Pauli T. Petersen, wybrany z listy Partii Ludowej. Prócz niego w radzie zasiada sześć osób. Ostatnie wybory samorządowe na Wyspach Owczych odbyły się w 2012 roku, a ich wyniki dla Vestmanna kommuna przedstawiały się następująco: Frekwencja wyniosła 77,11% (z 878 uprawnionych zagłosowało 688 osób). Oddano dwie karty wypełnione błędnie oraz dziewięć pustych. W poprzednich wyborach prócz Partii Ludowej startowała Partia Unii, która zdobyła wówczas pięć miejsc w radzie gminy, jednak w 2012 roku nie utworzyła ona listy w gminie Vestmanna. Miejscowości wchodzące w skład gminy Vestmanna Zobacz też Gminy Wysp Owczych Vestmanna Przypisy
Museu Nacional de les Illes Fèroe

El Museu Nacional de les Illes Fèroe (Føroya Fornminnissavn en feroès) és el museu d'història cultural i natural de les illes Fèroe. Contingut El museu exposa a l'edifici del carrer Brekkutún 6 de Hoyvík, una localitat del municipi de Tórshavn annexa a la capital. Les galeries expliquen la història natural i cultural de les Illes Feroe. S'hi explica des de l'origen de l'arxipèlag fa 65 milions d'anys fins a l'època dels primers assentament, l'arribada dels viking i el desenvolupament de la seva cultura a l'arxipèlag durant l'edat mitjana. La mostra inclou també roques i minerals, aus, plantes i peixos, així com eines agrícoles i de la vida marítima a les Illes Fèroe. Els famosos Kikjubøstólarnir del segle xv, que formen part dels bancs originals de l'Olavskirkjan (Església de Sant Olaf) de Kirkjubøur, es troben entre els objectes culturals més valorats del Museu Nacional de Brekkutún 6; van estar a Dinamarca durant molts anys però finalment van tornar a les illes. També hi ha una rèplica del bot a rems tradicional de les Fèroe (entre altres rèpliques d'embarcacions), una col·lecció d'indumentària típica i troballes arqueològiques de l'era dels vikings. La casa museu Heima á Garði Heima á Garði és una casa pairal situada també a Hoyvík, molt a prop de Tórshavn, que forma part del Museu Nacional de les Illes Fèroe. L'edifici principal va ser construït cap al 1812, però està moblat com les cases feroeses de principis del segke XX. La casa és un museu a l'aire lliure que mostra les estances i les eines que pertanyien a la pròpia casa. Història La idea de fer un museu històric nacional es remunta al 1890, quan Jóannes Patursson va exigir a les Illes Fèroe el seu propi museu històric. A continuació es mostra una cronologia del seu desenvolupament: El 1898, durant la festa de l'Ólavsøka, es va inaugurar el Føroya Forngripagoymsla (Col·lecció Històrica de les Illes Fèroe). El 1916 el Føroya Forngripagoymsla es va convertir en Føroya Forngripafelag (Associació històrica de les Illes Fèroe) El 1928 M. A. Jacobsen i el matrimoni format per Hans Andrias Djurhuus i Petra Djurhuus reorganitzen el museu. Entre 1930 i 1950 tant el polític Andreas Weihe (1867-1946) com l'historiador feroès Sverri Dahl (1910-1987), que va investigar durant els anys 1940 l'època vikinga a les Illes Fèroe, van ser un valor important per al desenvolupament del museu. El 1952 el løgting va reanomenar la Col·lecció Històrica amb el nom de Museu Històric de les Fèroe. Des de 1996 el museu s'allotja a Hoyvík en un nou edifici amb biblioteca. Referències Enllaços externs Lloc oficial del museu. (feroès) (anglès) (alemany) (danès)
Færøernes Nationalmuseum

Færøernes Nationalmuseum (færøsk Tjóðsavnið) er et kulturhistorisk museum og nationalmuseum for Færøerne. Siden 1996 har hovedafdelingen været i Hoyvík i en ny bygning med bibliotek og en bådehal med færøske både. Der er åbent fra 1. maj til 30. september fra 10 til 17. Den permanente udstilling viser Færøernes geologi, botanik, zoologi, arkæologi, folkeliv og historie. Museet rummer blandt andet fund fra vikingetiden på Færøerne, bl.a. Kirkjubøur-runestenen de originale færøske robåde, kirkebøstolene fra det 15.århundrede, folkedragter og møntfundet i Sandur. Historie 1898 I Ólavsøka blev Føroya Forngripagoymsla (Færøernes historiske samling) indviet. 1916 blev Føroya Forngripafelag. (Historisk forening for Færøerne stiftet) 1928 blev museet med M. A. Jacobsen og ægteparret Hans Andrias Djurhuus og Petra Djurhuus som hovedkræfter reorganiseret. 1930-1950 Politikeren Andreas Weihe (1867-1946) var en vigtig foregangsmand i 30-erne. Den færøske historiker Sverri Dahl (1910-1987) forskede i 40-erne i vikingetiden på Færøerne, hvilket fik stor betydning for museets udvikling. 1952 blev den Historiske samling udnævnt til Færøernes historiske museum af Lagtinget. Afdelingen Frilandsmuseet Hoyvíksgarður Museumsafdelingen der ligger i bydelen Hoyvík har åbent fra 1. maj til 30. september fra 10 til 17. Der vises en gammel færøsk gård med huse, stalde og omgivelser. Ifølge sagnet lå bondegården oprindeligt ved Kúr.dalur, men blev i 1772 flyttet til dets nuværende placering af bonden, der på dette tidspunkt havde overtaget gården. Afdelingen Hvalstationen Við Áir Við Áir ved Hvalvík blev bygget i 1905 af norske hvalfangere, men blev senere drevet af færinger. Den blev forladt i 1984, da fangsten stoppede. I dag er við Áir industriarv. Bevaringsprojektet på hvalstationen har været i gang siden 2011. Der er åbent fra 22. juni til 11. august, lørdag og søndag fra 10 til 17. Eksterne henvisninger og kilder Museets hjemmeside Arkiveret 1. april 2024 hos Wayback Machine www.tjodsavnid.fo Åbningstider Arkiveret 1. april 2024 hos Wayback Machine Referencer
Historisches Museum der Färöer

Føroya Fornminnisavn ist das Historische Museum der Färöer und befindet sich im Nordosten der Hauptstadt Tórshavn. Die Idee eines nationalen Geschichtsmuseums geht auf Jóannes Patursson zurück, der diese Forderung im Jahr 1890 erhob. Zur Ólavsøka 1898 wurde dann die Føroya Forngripagoymsla (Historische Sammlung der Färöer) gegründet. Dem Vorstand gehörten damals 18 Mann an. Rasmus Rasmussen erwies sich als der aktivste Förderer des Museums. 1916 wurde der Føroya Forngripafelag (Geschichtsverein der Färöer) gegründet. Ab 1928 wurde das Museum unter der Federführung von Mads Andreas Jacobsen und den Eheleuten Hans Andrias und Petra Djurhuus († 1975) reorganisiert. Der Politiker Andreas Weihe (1867–1946) erwies sich als wesentlicher Förderer in den 1930er Jahren. Ab den 1940er Jahren spielte der färöische Historiker Sverri Dahl (1910–1987) eine herausragende Rolle bei der Erforschung der Wikingerzeit auf den Färöern. 1952 schließlich wurde die Historische Sammlung zum Historischen Museum der Färöer erhoben, nachdem sich das Løgting diese Angelegenheit zu eigen machte. Seit 1996 befindet sich das Museum in einem Neubau in Hoyvík, hat eine eigene Bibliothek, eine große Bootshalle mit färöischen Booten und ein Freilichtmuseum. Einer der größten Schätze des Museums ist der Münzfund von Sandur. Seit 2002 ist das Kirchengestühl von Kirkjubøur die Hauptattraktion, nachdem es von Dänemark an die Färöer zurückgegeben wurde. Siehe auch Astrid Andreasen Weblinks Offizielle Webseite
National Museum of the Faroe Islands

The Faroe Islands National Museum (Faroese: Tjóðsavnið, Danish: Færøernes Nationalmuseum) is the national museum of the Faroe Islands, located in Tórshavn. The exhibition at Brekkutún 6 The Faroe Islands National Museum has exhibitions in the museum building at Brekkutún 6 in Tórshavn. The galleries tell the natural and cultural history of the Faroe Islands. This stretches from the origin of the landmass dating back 65 million years, through the pre-settlement era and the culture of the Viking Ages and the Middle Ages. Displays include rocks and minerals, birds, plants and fish, as well as items from the farming life and the maritime life in the Faroe Islands. The famous Kirkjubøstólarnir, which are parts of the original benches from Ólavskirkjan (St. Olav's Church) at Kirkjubøur are amongst the most valued cultural items of the National Museum. These were in Denmark for many years but have now returned to the Faroe Islands. Heima á Garði in Hoyvík Heima á Garði is a farmhouse in Hoyvík, near Tórshavn. The farmhouse is now a part of the National Museum of the Faroe Islands. The main building was built around 1812, but it is furnished like Faroese houses were in 1920s. The museum is an outdoors museum with all the buildings, tools, and other items which belonged to the farmhouse. Pew ends The medieval pew ends from Saint Olav's church at Kirkjubøur (mentioned above) featured in three series of Faroese stamps, engraved by Czeslaw Slania. Faroese stamps 1980: Faroese stamps 1984: Faroese stamps 2001: See also List of national museums National Archives of the Faroe Islands National Library of the Faroe Islands References External links tjodsavnid.fo (Official website of the National Museum of the Faroe Islands).