NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Eiði Power Plant

The Eiði Hydroelectric Power Station (Faroese: Eiðisverkið) is the largest hydroelectric power station in the Faroe Islands. It stands below a dam on Lake Eiði (elevation 129 to 149 meters or 423 to 489 feet) on the island of Eysturoy. The power plant started production on April 28, 1987, and it was built and is owned by the power producer and distributor SEV. Originally, two Francis turbines were installed with a capacity of 6.7 MW each. A third turbine began operation in 2013, with a 15 km water collection tunnel to the south. Overall cost has been DKK 1 billion. The plant operates at an installed capacity of 21.7 MW, with an average annual production of about 55 GWh. The reservoir holds water for 5.5 days of production. References
Eiði kraftverk

Eiði kraftverk (färöiska: Eiðisverkið) är Färöarnas största vattenkraftverk. Det ligger vid sjön Eiðisvatn på Eysturoy och invigdes den 28 april 1987. Kraftverket, som ägs och drivs av kraftbolaget SEV, har tre turbiner med en total effekt på 22,1 MW och en årsproduksjon på 55,3 GWh. Eiðisvatn, som tidigare var Färöarnas fjärde största sjö, har dämts upp med två vallar på 22 respektive 13 meters höjd till ett vattenmagasin med en yta på 1,14 kvadratkilometer dit vatten leds i tunnlar från två intilliggande dalar. Källor
Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju

Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju ist ein Park in der Stadt Tvøroyri auf der färöischen Insel Suðuroy. Er besteht hauptsächlich aus Fichten, Eschen, Ahorn, Erlen und Birken und befindet sich im Stadtzentrum gegenüber der Kirche. Das färöische Wort viðarlund bedeutet wörtlich „Gehölz“ und bezeichnet eine Parkanlage oder einen Wald auf den Färöern, von deren Fläche nur 0,06 % bewaldet sind. Der Kirchenrat von Tvøroyri wandte sich 1968 an die Forstbehörde (Skógfriðingarnevndin) der Färöer mit der Bitte, im Ortskern gegenüber der Kirche einen Park anzulegen. Diesem Wunsch wurde allerdings erst am 19. September 1972 entsprochen, so dass mit der Bepflanzung begonnen werden konnte. Der Park Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju ist im Besitz der Kirchengemeinde Tvøroyri und bedeckt insgesamt eine Fläche von 3.800 m². Das Grundstück Flur 513, auf dem er angelegt wurde, gehört zur Gemeinde Froðba, die im Osten direkt an die Stadt Tvøroyri grenzt. Der Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju ist demnach einer der kleinsten Wälder bzw. Parks nicht nur der Insel Suðuroy, sondern auch der Färöer insgesamt. Die Färöer sind mit ihrem feuchten kühlen Klima für das Gedeihen von Bäumen denkbar ungeeignet, denn die Bodenkrume ist relativ dünn und bietet Baumwurzeln wenig Halt. Nicht selten weht starker Wind, der Bäume entwurzeln kann, und es kommt vor, dass die Bäume in einem milden Januar oder Februar ausschlagen und im Frühjahr durch plötzlich einbrechenden Frost überrascht werden. Der auf leicht abschüssigem Gelände angelegte Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju ist eine besondere Sehenswürdigkeit der Stadt Tvøroyri, da sich hier zeigt, dass auf den Färöern durchaus ein Wald bzw. eine Parkanlage existieren kann. Wie alle Wälder bzw. Parkanlagen der Färöer außerhalb der Hauptstadt Tórshavn ist auch der Viðarlundin við Tvøroyrar kirkju eingezäunt, um die Bäume vor Nahrung suchenden Schafen zu schützen. Einzelnachweise
Eiðisvatn

L'Eiðisvatn (català: llac d'Eiði) és un llac de l'illa d'Eysturoy, a les illes Fèroe. El llac d'Eiði es troba entre els pobles d'Eiði i Ljósá. És el cinquè llac més gran de les Illes Fèroe, amb una mida natural de 47 hectàrees que ha augmentat la seva àrea fins als 1,14 quilòmetres quadrats. La mida del llac va incrementar amb la construcció de murs de 22 i 13 m d'alçada, instal·lats per l'empresa SEV per a la central elèctrica d'Eiði, que utilitza el llac com a embassament. La producció d'electricitat es va iniciar el 1987. Dos túnels redirigeixen l'aigua de les valls adjacents a Eiði. Referències Bibliografia Proctor, James. Faroe Islands (en anglès). Bradt Travel Guides, 2016. ISBN 978-1-78477-013-6.
Lake Eiði

Lake Eiði (Faroese: Eiðisvatn) is a lake on the island of Eysturoy in the Faroe Islands. Lake Eiði is located between the villages of Eiði and Ljósá. It is the fifth-largest natural lake in the Faroe Islands, with a natural size of 47 hectares (120 acres) that has been increased to 1.14 square kilometers (0.44 sq mi). The size of the lake was increased by walls 22 and 13 m high, constructed by the SEV company in connection with the Eiði power plant, which uses the lake as a reservoir. Electricity production was started in 1987. Two tunnels redirect water from adjacent valleys to Eiði. References External links Photo of Lake Eiði Овцы заселили Фарерские острова раньше викингов
Eiðisvatn

Eiðisvatn ("lago de Eiði") es un lago de las Islas Feroe, Dinamarca, ubicado en el norte de Eysturoy. Tiene un área de 0,5 km². El lago se encuentra en una meseta que limita al oeste con una pendiente abrupta que desciende hasta el mar, al sureste de Eiði y entre este pueblo y Ljosá. El lago está apresado tanto por el noroeste como por el sur, y se utiliza para la generación de energía hidroeléctrica por la compañía intermunicipal SEV desde 1987. También hay cierta actividad turística, pesca de temporada y renta de botes. Referencias «Departamento de Estadística de las Islas Feroe» (en feroés). Archivado desde el original el 7 de mayo de 2012. Consultado el 29 de marzo de 2012. The Tourist Information Centres in Eysturoy. «Eiðisvatn (Eiði Lake)» (en inglés). Consultado el 29 de marzo de 2012. SEV. «SEV's History» (en inglés). Archivado desde el original el 10 de febrero de 2012. Consultado el 29 de marzo de 2012.
Eiðisvatn

Eiðisvatn är en sjö i Färöarna (Kungariket Danmark). Den ligger i på ön Eysturoy i kommunen Eiði och sýslan Eysturoya sýsla, i den norra delen av landet, 30 km norr om huvudstaden Tórshavn. Eiðisvatn ligger 211 meter över havet. Den högsta punkten i närheten är Slættaratindur, 882 meter över havet, 1,6 km nordost om Eiðisvatn. Sjön har en yta på 1,14 kvadratkilometer och är vattenmagasin för Eiði kraftverk. Innan utbyggnaden av vattenkraften var Eiðisvatn Färöarnas femte största naturliga sjö. Källor
Mykinesar kirkja

Mykinesar kirkja er en kirke fra 1879 i bygden Mykines på øen Mykines i Færøerne. Kirken hører til i Færøernes folkekirke. Kirken har 120 siddepladser. Kirken står i dag hvidkalket med græstag. Over vestenden er en diagonalt stillet tagrytter. På sydsiden er der syv vinduer, mens der er to i vestgavlen. Indgangsdøren er i kirkens nordvest side og fører ind til den blåmalede forkirke. På loftet over denne står kirkens harmonium samt 4 simple bænke. Indvendigt har kirken halvtøndehvælv - malet lyseblåt, mens væggene er hvide. De grønmalede stolestader er nummererede, idet gårdene tidligere havde faste pladser. Altertavlen viser korsfæstelsen, og er malet af en ukendt kunstner, købt i København og er en gave givet i 1905 af en kongsbonde på Mykines. Under maleriet står teksten "Herre, i dine hænder befaler jeg min aand". Den enkle prædikestol er lavet af træ med glat overflade. På den firbenede, hvidmalede døbefont, hvor benene forsætter op og danner en slags søjle, ligger et fad med bebudelsen som centermotiv. I forkirken er der en kirkebøsse af messing, der oprindelig var stormklokke på en russisk trawler, der strandede syd for bygden i oktober 1956 og blev slået til vrag. Et krucifiks skåret i eg fra 1957 hænger på kirkens nordvæg. Kirkeklokken med inskriptioner er en gave fra menigheden og støbt af Johan Jacob Ritzmann i København 1827. Historie I bygden var der i tidligere tid et bønnehus, på det såkaldte Bønhúsbergi. Udgravninger har afsløret en bygning med indvendig længde på 5 m og og en bredde på 3,5 m, bygget af vellagte sten. Gulvet og indgangen var belagt med flade sten. Under denne stensætning var der et ældre gulv med et askelag, som formentlig er kommet efter at den første bygning er brændt. Senere er huset genopbygget det samme sted. Byggemåden og fundet af en sten-tranlampe i gotisk stil, tyder på at bygningen er fra middelalderen. Senere fik øen en kirke i 1863, men den blev ødelagt under en storm i 1877. Resterne af den ødelagte kirke blev brugt til at genopbygge den nye kirke der fik visse ændringer i forhold til den gamle. Eksterne henvisninger og kilder Mykinesar kirkja www.folkakirkjan.fo
Bíggjar kirkja

Bíggjar kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Bøur i Vágar. Midt i maj 1865 begyndte indbyggerne i Bøur at bygge den nye kirke, som blev indviet 16. oktober 1865. Den tilhører Fólkakirkjan í Føroyum. Allerede i 1710 fandtes der en kirke på stedet. Den nuværende kirke er en 11,5 m lang og 7 m bred sorttjæret bygning opført af træ på en hvid sokkel. Over vestenden er opført en hvid tagrytter med hvidt pyramidetag. Kirken har skifertag. I sydsiden er syv vinduer og i vestenden indgangsdøren. På den modsatte side er der kun et vindue i korenden. Kirken har blåmalet tøndehvælv med synlige bjælker, mens væggene er beklædt med paneler. Korenden står som en tresidet afslutning, i det der i hjørnerne er præsteværelse samt opbevaringsrum. Altertavlen er af støbejern, med et maleri af den korsfæstede Jesus, sandsynligvis malet i 1892 af Carl Carlsen, samt en underdel i tre felter. På alteret står kopi af Bertel Thorvaldsens Kristus samt to apostle. På alteret ligger en bibel fra 1802. Prædikestolen har glatte rundbuede felter. Kirkeklokken er en glat skibsklokke fra er skib, der gik ned i Urðini ved Miðvágur. Døbefonten er drejet af træ og har et dåbsfad af messing. Galleri Eksterne henvisninger og kilder www.danske-kirker.dk www.folkakirkjan.fo
Dals kirkja

Dals kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Dalur på Sandoy. Kirken blev indviet den 20. oktober 1957. Den tilhører Færøernes folkekirke. Dalur fik først sin kirke i 1957, og der kendes ikke til tidligere kirker. Bygden skulle være blevet fuldstændigt udslettet under den sorte død i 1349. Kirken er 6 m bred og 11,9 m lang og bygget af træ på et fundament af kløvede sten. Den er opført af Jacob Oluf Jacobensen, Fuglafjørður efter tegninger af arkitekt Kristoffer Kristoffersen. Kirken er hvidmalet og har grønt bliktag, med en tagrytter i vestenden med et pyramidespir med hvidt tag, afsluttet med et kors. På dens nordside er der en tilbygning, som er 3,8 m lang og 3,6 m bred. Maleren Ernst Trier, Vallekilde har udført alterbilledet, der viser nadveren. Kirkens inventar stammer fra 1950'erne. Kirkens klokke er støbt af De Smithske Støberier i Aalborg. Den vejer 170 kg. og har et tværmål på 64,5 cm. I 2007 blev kirken restaureret og er nu også handikapvenlig. Eksterne henvisninger og kilder Dals kirkja /www.folkakirkjan.fo
Eiðis kirkja

Eiðis kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Eiði på Eysturoy. Den blev indviet den 18. september 1881. Kirken ligger i den østlige ende af bygden. At den er forholdsvis stor i forhold til andre kirker på Færøerne, skyldes at man fra England sendte to kirker afsted med skib. En kirke skulle til Eiði, og den anden skulle til Island. For sent opdagede man at man havde læsset den forkerte kirke af. Kirken er en pudset og hvidkalket rektangulær bygning med skifertag, tegnet af H. C. Amberg. I øst er opført et kor og i vestenden er der opført en kraftigt, men lavt tårn med pyramidetag. Indgangsdøren er på tårnets vestside og der er fem vinduer på hver side. Under tårnuret er et dobbeltvindue delt af en søjle, der går igen i korenden. Kirken har rundbuede halvtøndehvælv, der hviler på smalle "hylder" i begge langsider. Væggene er malet med symboler og over korbuen ses et rundt malet billede af et lam. På alteret er der et forgyldt krucifiks under en himmelbue med spir og i midten himmelborgen. En ældre altertavle opbevares i sakristi et. Dele af altersølvet er overført fra en tidligere kirke. Døbefonten er en sekssidet stenfont med et sydtysk messingfad fra 1575 og en fremstilling af bebudelsen. Over indgangen til kirkerummet er der pulpitur med kirkens orgel. Kirken har to kirkeskibe, en model af en tremastet skonnert og en model af ostindiefareren Norske Løve, der forliste på Færøerne den 31. december 1707. Kirken har to klokker. Den ene er givet til kirken af Frimurerne i København. Det er en stålklokke fremstillet af Bochumer Verein. Gussstahl-fabrik 1881. Den anden er støbt i Norge hos Nauen Klokkestøperi i Tønsberg. Eksterne henvisninger og kilder Eiðis kirkja www. danske-kirker.dk
Elduvíkar kirkja

' Elduvíkar kirkja er en kirke på Færøerne i Elduvík på Eysturoy. Kirken blev indviet den 14. oktober 1951 og tilhører Færøernes folkekirke. Allerede i middelalderen var der et bønnehus i bygden. Kirken ligger ved Stórá-elven, som deler bygden i to dele med hvert sit lille landingssted. Kirken opført i hvidmalet træ og har et sort tag af tagpap. Kirken vender ikke vest-øst, som normalt, men nord-syd. I kirkens vest side er der seks rektangulære vinduer samt en præstedør, mens der i sydsiden er 4 vinduer. I nordenden er der opført et tårn, der står lidt ud fra gavlen. Her er kirkens indgangsdør, som fører ind til for-kirken, hvor der overfor er en lille balkon. Kirken har et tredelt loft og såvel loft som vægge er malet i en lysegul farve. Under loftet hænger en model af en færøbåd. Korvæggen er malet som de korgitre med symboler, som man kender fra de traditionelle gamle færøske trækirker. Altertavlen er en kopi af Carl Blochs "Forklarelsen på bjerget". Såvel døbefont som prædikestol er ottekantet, malet lysegul med brune felter. Kirkens gamle kirkeklokke er fra 1951, støbt af De Smithske Støberier i Aalborg. Den er 58,5 cm i diameter og vejer 135 kg. I 1967 fik kirken en ny klokke, støbt i København af B. Løw & Søn. I kirken hænger en mindetavle over 6 af bygdens mænd, der omkom på havet den 8. februar 1919. Eksterne henvisninger og kilder Elduvíkar kirkja www.folkakirkjan.fo
Fámjins kirkja

Fámjins kirkja er en kirke på Færøerne i Fámjin på Suðuroy. Kirken hører til Færøernes folkekirke. Kirkebyggeriet stod færdig i 1875 og blev taget i brug som kirke i februar 1876. Kirken blev tegnet af den islandske arkitekt Guðbrandur Sigurðsson. Det første originale færøske flag, som blev tegnet og syet af færøske studenter i København i 1919 hænger i kirken i Fámjin, og i kirken står også den færøske runesten Fámjinstenen (Fámjinssteinurin). Kirken er hvidkalket både indvendig og udvendig. Taget er af skifer ligesom den østre gavl. Kirken blev bygget i stedet for en ældre kirke fra 1826, der var af træ med græstørv på taget. Over vestenden er opført en tagrytter med et træspir. Der er indgang til kirken fra vest og nord, og kirkens fem vinduer er fordelt med fire i syd og et i nord. Kirken har et spidsbuet tøndehvælv, der er malet blåt. Altertavlen, "Jesu dåb", er en kopi efter Carl Bloch, finasieret ved at bygdens fiskere donerede fangstens største fisk til anskaffelsen. Døbefonten er ottekantet og lavet af træ, her ligger et sølvfad fra 1965. Prædikestolen er enkel med spidsbuede fyldninger. Kirken har to klokker. Den lille bruges ikke længere og er sandsynligvis en skibsklokke (27,5 cm.) fra kirkens opførelse. Den anden er støbt i København hos Løw & søn og bærer indskriften: "Den som har øren, at høre med, han høre". Kirkeskibet er en slup. Færøernes første flag, Merkið, hænger inde i kirken. Flaget blev tegnet og syet i København af færøske studenter i 1919. En af disse var Jens Oliver Lisberg fra Fámjin. Han døde et par år senere. Flaget Merkið blev først godkendt som færøsk flag i 1940, medens Danmark var besat af Tyskland, og Færøerne var besat af Storbritannien. De færøske skibe fik tilladelse til at sejle med Merkið. Mange færøske skibe blev dog sænket af tyske ubåde, fordi de solgte fisk til Storbritannien. Hvert år fejres Merkið i Fámjin den 25. april, som er den færøske flagdag. I forkirken står Færøernes yngste runesten, Fámjinstenen, som dateres til tiden efter reformationen, som på Færøerne fandt sted i 1538. Galleri Referencer Eksterne henvisninger og kilder /www.folkakirkjan.fo www.danske-kirker.dk
Fámjins kirkja

Fámjins kirkja är en kyrkobyggnad belägen i Fámjin på Suðuroy, Färöarna. Kyrkan tillhör Färöarnas folkkyrka. Kyrkobyggnaden En tidigare kyrka på platsen byggdes 1826. Den nuvarande kyrkan är uppförd efter ritningar av den isländske arkitekten Guðbrandur Sigurðsson. Byggandet påbörjades 1862 och slutfördes 1875. I februari 1876 togs kyrkan i bruk. Kyrkan har en stomme av sten och väggarna är vitkalkade både invändigt och utvändigt. Byggnaden täcks av ett skifferklätt sadeltak. På taket vid västra kortsidan finns en takryttare av trä med tornspira. Inventarier I kyrkan hänger originalet till Färöarnas flagga som syddes 1919 av färöiska studenter i Köpenhamn. I kyrkan står den färöiska runstenen Fámjinstenen. Altartavlan, med motivet "Jesu dop", är en kopia av en målning utförd av Carl Bloch. En åttkantig dopfunt är av trä och har ett dopfat från 1965. Referenser folkakirkjan.fo danske-kirker.dk Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fámjins kirkja.
Glyvra kirkja

Glyvra kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Glyvrar på Eysturoy. Den hører til Færøernes folkekirke. Kirken blev indviet den 26. maj i 1927, og udbygget og genindviet i 1981. Den store udvidelse i 1981 gør at der kan sidde 600 kirkegængere i kirken. Oprindelig var kirken en hvidmalet bygning med et smallere tårn i vest. Taget var af sort bølgeblik ligesom det pyramideformede spir på tårnet. Ved ombygningen i 1981 blev den gamle kirkebygning åbnet i nordsiden og der blev opført to sideskibe, med åben tagstol, langs med kirken. Desuden blev der opført mindre bygninger både i forlængelse af den gamle kirke, men også i forlængelse af de to sideskibe. Den eksisterende sydmur har seks oprindelige rundebuede vinduer. Tårnet har flere mindre rundbuede vinduer, to i nord og syd samt fire i vest - to forneden og et over og under årstallet for kirkens opførelse. I vestgavlen i de to sideskibe er der indsat to store panoramavinder. Hovedindgangen er nu i østenden i en af tilbygningerne. Den gamle altertavle: "Getsemane" hænger nu på væggen i sideskibet. Altertavlen, der står i en nybygget kortilbygning, er et relief af Fridtjof Joensen og forestiller Nadveren". Prædikestolen er ottekantet og har panelfelter i to etager. Den er hvidmalet og de øverste felter har gyldne symboler påmalet. Døbefonten er sekskantet med felter som de øverste på prædikestolen. Over vestenden af den gamle kirke er der et svunget pulpitur, hvor orglet Frobenius 1993 med 21 stemmer har sin plads. Kirken har to kirkeskibe under loftet. Det er slupperne, "Jomfrúvin" og "Buttercup". Kirken Kirkeklokken er støbt i København af B. Løw & Søn til kirkens indvielse. Den har et tværmål på 63,2 cm med indskriften: "Fred på jord", Lukas 2,14. Referencer Eksterne henvisninger og kilder www.folkakirkjan.fo https://web.archive.org/web/20170302220936/http://danske-kirker.dk/index.php/19-faeroerne/200-glyvrar-glibre-kirke
Gøtu kirkja (ældre)

Gøtu kirkja, (eldra) er en kirke på Færøerne i bygden Norðragøta på Eysturoy. Den hører til Færøernes folkekirke. Den er en typisk færøsk trækirke fra 1833. Da kirken kun har 150 siddepladser, blev der i 1995 opført en nye kirke Gøtu kirkja i Gøtugjógv og trækirken Norðragøta bruges nu kun ved særlige lejligheder. Det er ikke den første kirke på stedet. Der har været kirke siden starten af 1700-tallet. Den første kirke stod indtil 1724, hvor man byggede en ny. Den blev taget af stormen i 1740, så man måtte bygge en ny. Denne kirke stod til 1833, hvor man byggede den nuværende kirke. Den blev indviet d. 22 september af Niels Johnsen Struer. Den var oprindelig 11,30 meter i længden og 6,45 meter i bredden, men blev forlænget i 1860 til 14,90 meter. Den ligger tæt ud til fjorden omgivet af en stenmur. Den er opført i sorttjæret tømmer, tækket med græstørv. Under dette græstørv var der tidligere birkebark, men det er nu erstattet med metalplader. Over taget ligger lægter der er samlet over tagrygningen. Tagrytteren i vestenden er hvidmalet med pyramidespir. I sydsiden, under tagrytteren, sidder indgangsdøren, der er hvidmalet ligesom vinduerne, 6 vinduer i syd og 7 i nord. Alle vinduerne har skodder, der kan slåes op nedefra. I korgavlen sidder der to vinduer og et i vestgavlen. Indvendigt er kirken ubemalet og har åbent tagstol. I forkirken hænger en tavle med kirkens opførselsår. Koret er adskilt fra det øvrige kirkerum af et korgitter, dog uden udskårede symboler. Alterbilledet forestiller Jesu opstandelse og teksten "Kvinde, hvorfor græder du" nedenunder. Døbefonten er ottekantet på seks ben. Fonten har låg og heri ligger et tinfad med indskriften: "Giøtte kirke anno 1748". Prædikestolen står i kvindesiden op mod korgitteret og trappen har samme udskæringer som i korgitteret. Eksterne henvisninger og kilder www.danske-kirker.dk www.folkakirkjan.fo
Haldarsvíkar kirkja

Haldarsvíkar kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Haldórsvík på Streymoy. Den hører til Færøernes folkekirke. På nordøstsiden af Streymoy ud mod sundet Sundalgið, ligger en, efter færøske forhold, speciel kirke. Kirken er ottekantet, og kanterne i murværket, går via taget op i et spir. Den er indviet i 1856. Kirken, der er opført af sten, havde oprindeligt græstag, men dette blev ved en større istandsættelse i 1932 udskiftet med skifer. Dette er senere igen udskiftet med tagpap. På seks af kirkens sider (undtaget er alter- og indgangsvæggen) er der indsat store rundbuede vinduer. Våbenhuset har to runde vinduer. Indvendig har kirken malede paneler og et kuplet loft. Altertavlen fra 1996 forestiller 'Den sidste nadver', dog med den lille detalje at apostlenes ansigter forestiller kendte nulevende færinger. Den er lavet af Torbjørn Olsen. Døbefonten er af træ med et tinfad. Kirkeklokken blev ved kirkens opførelse erhvervet fra den Kongelige Monopolhandel i Tórshavn. Den var oprindeligt en skibsklokke og bærer indskriften: Shannon 1814– J B Hull. Galleri Referencer Eksterne henvisninger og kilder www.danske-kirker.dk www.folkakirkjan.fo
Hests kirkja

Hests kirkja er en kirke på Færøerne i bygden Hestur på øen Hestur. Kirken hører til Færøernes folkekirke. Den blev færdigbygget 1910 og indviet den 5. juni 1911 af Fríðrikur Petersen. Den har over vestenden et firkantet tårn med et ottesidet spir, hvis hjørner går ned ad tårnet i en spids. Taget var tidligere af metal, men er skiftet ud med eternittag Kirken har fem vinduer i nordsiden og fire i sydsiden. Indgangsdøren er i vestenden samt i sydsidens vestende. Altertavlen er malet af Sven Havsteen-Mikkelsen og forestiller Maria med Jesusbarnet. På nordvæggen hænger en ældre altertavle, en kopi efter Carl Bloch, malet Chr. Holm Isaksen og forestiller Jesu bjergprædiken. Dåbsfadet fra 1991 er af messing. Kirken har to kirkeskibe. Den ene er en ottemands-færøbåd og den anden er sluppen "Seagull" lavet af Joánnes Johannesen i 1961. Kirkeklokken er støbt af B. Løw & søn i København og har indskriften: "Jeg mildner sorg og betrygger glæde". Kirken har 150 pladser. Kirkens orgel er et Verland Johansen orgel fra 1985 med 4 stemmer. Eksterne henvisninger J. P. Gregoriussen, Yngru Hválvirkjurnar Nybo, Poul: Hests kirkja 75 ár. Í: Myndablaðið NÚ, nr. 1, 1986