NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hvalbiar kirkja

Hvalbiar Kirkja er en færøsk kirke i Hvalba på Suðuroy. Kirken er hjemmehørende i Færøernes folkekirke. Den tidligere kirke fra 1859, der var en trækirke med skifertag, stod et andet sted. Den nuværende kirke, indviet den 27. oktober 1935, er opført i beton under ledelse af Jens Mortensen, Tvøroyri. Taget er lavet af rødmalet bølgebilk og i vestenden er opført samt i nordsiden en ottesidet tagrytter. Koret er femsidet med mindre tilbygninger i hjørnerne op mod skibet. Der er en dør er i vestgavlen og kirken har 5 vinduer i sydsiden samt fire og indgangsdøren i sydsiden. Der ud over er der fire vinduer i koret. Indvendig har kirken tøndehvælv. Altertavlen er et maleri efter Da Vinci "Nadveren" og på alteret står en kopi af Thorvaldsens Kristus. En del af altersølvet er en gave til kirken fra den engelske regering, som tak for bjergning af ligene fra trawleren "Sankt Bernhard", der strandede ud for Hvalba. Døbefonten er af træ med ottekantet kumme og har et tinfad fra 1856. En ældre døbefont står på pulpituret i vestenden. Prædikestolen står i korbuens nordside. Kirkeskibet er en model af skonnerten "Immanuel Kvalbø", ophænget i 1953. Kirkeklokken er støbt af M. C. Troschell i København i 1765. Referencer Eksterne henvisninger og kilder Hvalbiar Kirkja www.folkakirkjan.fo
Föroya Bjór

Föroya Bjór (Markenname, in der färöischen Schriftsprache oft auch: Føroya Bjór „Bier der Färöer“) ist die größte Brauerei der Färöer und hat ihren Standort in Klaksvík. Das Wort bjór für Bier kommt im Färöischen nur in diesem Markennamen vor. Ansonsten heißt Bier, wie in allen anderen skandinavischen Sprachen øl. Wer auf den Färöern eine/zwei/drei Flasche(n) Föroya Bjór bestellt, sagt: „eina/tvær/tríggjar øl“, wenn es keine andere Marke im Angebot gibt. Die Brauerei wurde 1888 von Símun í Vági (1863–1935) gegründet. Símuns Sohn Einar Fróvin Waag (1894–1989) wurde Nachfolger, und nun ist es sein Sohn Einar Waag junior, der zusammen mit seinem Bruder die Firma leitet. Föroya Bjór gibt es in elf verschiedenen Sorten, wobei die allgemein verbreitete Sorte das Leichtbier (Ljóst Pilsnar) mit 2,7 % Alkohol ist. Daneben gibt es unter anderem ein Pilsener, ein Exportbier (Gull), ein Stout (Portari), ein Lagerbier (Black Sheep) und ein Malzbier. Des Weiteren gibt es ein leichtes Lagerbier namens Rock All, das nach der Insel Rockall benannt ist. Neben dem Biersortiment vertreibt das Unternehmen eine Cola Jolly und andere Limonaden sowie einen Cider unter der Marke Nordic Cider. Außerhalb der Färöer gibt es Föroya Bjór nur vereinzelt, meist in Treffpunkten von Färingern in Dänemark oder seltener auch in Bars auf Island oder dem europäischen Festland. Dennoch gewinnt Föroya Bjór regelmäßig dänische Bierpreise und gilt auch unter deutschen Kennern als ein hervorragendes Bier. Das wird unter anderem mit der Qualität des färöischen Brauwassers erklärt. Weblinks Webpräsenz der Föroya Bjór Einzelnachweise
Föroya Bjór

Föroya Bjór es una compañía cervecera feoresa establecida en la ciudad de Klaksvík, la segunda más importante de las Islas Feroe, en 1888. Historia En 1883, Símun F. Hansen fue a Dinamarca para aprender cosas sobre el mundo de la cervecería.​ En su vuelta a las Islas Feroe en 1888 estableció su propia compañía cervecera en Klaksvík. Esta fue la segunda compañía de cerveza establecida en las islas, después de la compañía Restorffs Bryggjarí. En 2009 abrió una oficina en Reykjanesbær, Islandia, y comenzó a exportar productos al país islandés.​ El nombre de la cerveza significa La cerveza de los feroeses y su símbolo es un carnero desde su existencia. Tipos de cerveza Veðrur - 4,6% Gold Export Lager - 5,8% Jólabryggj - 5,8% Páskabryggj - 5,8% Ljóst Pilsnar - 2,7.% Maltöl - (malt beer) menos del 2% Jólaöl Sluppöl - 5,8% Black Sheep - 5,8% Classic - 4,6% Rockall Brown Ale - 5,8%. Rockall Wheat Beer (2006) X-mas 1888 - 5,8% (2007) Green Islands Stout - 5,8% Green Islands Special - 5,8% (2008) Sct. Brigid Ale - 4,6% Sct. Brigid Abbey Ale - 5,8% Sct. Brigid Boheme (2008) Sct. Brigid Blond (2008) Sct. Brigid IPA (2008) Referencias
Föroya Bjór

A Föroya Bjór egy családi tulajdonú feröeri sörfőzde, amely a szigetek második legnagyobb városában, Klaksvíkban található. A céget 1888-ban alapították, de a sörfőzde mindenben megfelel a mai kor technológiai követelményeinek. Termékeinek minőségét jelzi, hogy számos nemzetközi versenyen nyertek érmeket, még aranyérmet is. A társaság 40 főt foglalkoztat. 2008 óta a cég egyedüli tulajdonosa Einar Waag, miután fivére, Heini Waag úgy döntött, hogy eladja neki 50%-os részesedését. Termékek Sörök: Ljóst Pilsnar Veðrur (4,6%) – pilzeni Classic (4,6%) – sötét pilzeni Gull (5,8%) – lager Slupp (5,8%) – borostyánszínű lager Black Sheep (5,8%) – sötét lager Sct. Brigid Ale (4,6%) – borostyánszínű ale Green Island Stout (5,8%) – barna sör A sörgyártás mellett a cég ásványvizet is gyárt és forgalmaz. Hivatkozások Jegyzetek További információk Hivatalos honlap (feröeri, izlandi, dán, angol)
Föroya Bjór

Föroya Bjór è un birrificio faroese con sede a Klaksvík, dove fu fondato nel 1888. Oltre alle birra, l'azienda produce anche bevande analcoliche e dall'agosto 2007 è l'unica produttrice di birra dopo la chiusura di Restorffs Bryggjarí. I suoi prodotti sono venduti principalmente sul territorio faroese, ma oggi è possibile reperirli anche in alcune città danesi come Copenaghen e Vejle e - più difficilmente - in Islanda. Storia Nel 1883 Símun í Vági si trasferì in Danimarca per studiare l'arte della birrificazione e della cottura al forno. Dopo il suo ritorno alle Fær Øer nel 1888 fondò un suo birrificio a Klaksvík, il secondo nel paese dopo Restorffs Bryggjarí. Nel 2009 Föroya Bjór ha aperto una sede anche a Reykjanesbær, in Islanda, dove da qualche anno è possibile trovare i suoi prodotti in vendita. Nome e simbolo La questione relativa al nome è piuttosto curiosa. In faroese, infatti, la birra è chiamata øl, mentre bjór è un tipo particolare di birra. Inoltre, la lettera ö di "Föroya" è usata molto raramente oggi, perlopiù in testi scritti in stile arcaicizzante. In ogni caso, il nome dell'azienda significa molto semplicemente "Birra delle Fær Øer". Il simbolo, invece, è quello di un ariete fin dalla fondazione. Prodotti Veðrur - 4,6%: una pilsener con una combinazione di malto e luppoli Gold Export Lager - 5,8%: sapore alla frutta in combinazione con malto e luppoli Jólabryggj - 5,8% Páskabryggj - 5,8% Ljóst Pilsnar - 2,7.%| Maltöl - (birra al malto) ha appena il 2% di gradazione alcolica, al sapore di malto Jólaöl - (letteralmente "birra di Natale") è una birra scura al sapore di malto venduta solo nel periodo natalizio Sluppöl - 5,8%: birra ambrata con malto, caramello e luppoli (1984). Black Sheep - 5,8%: birra senza glutine al sapore di caramello, luppoli e malto arrostito (2001). Classic - 4,6%: una pilsener scura (2002). Rockall Brown Ale - 5,8%. (2006). Rockall Wheat Beer (2006) X-mas 1888 - 5,8% (2007) Green Islands Stout - 5,8%: una birra dolce con un aroma agrodolce. Contiene tracce di caffè, liquirizia e cioccolato (2008). Green Islands Special - 5,8% (2008) Sct. Brigid Ale - 4,6% (2008). Sct. Brigid Abbey Ale - 5,8% Sct. Brigid Boheme (2008) Sct. Brigid Blond (2008) Sct. Brigid IPA (2008) Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Föroya Bjór Collegamenti esterni Sito ufficiale, su bjor.fo. Föroya Bjór, su ratebeer.com.
Föroya Bjór

Föroya Bjór jest najstarszym browarem na Wyspach Owczych, terytorium zależnym Królestwa Danii. Jego siedziba mieści się w miasteczku Klaksvík, na wyspie Borðoy, w północnej części archipelagu. Prezesem jest Einar Waag. Nazwa z farerskiego oznacza dosłownie Piwo Wysp Owczych. Od początku istnienia logo tej firmy nie zmieniło się – widnieje na nim baran, a nad nim wypisana jest ozdobną czcionką nazwa browaru. Rys historyczny Browar Föroya Bjór został założony w 1888 roku, w tym samym miejscu, gdzie jest usytuowany obecnie, przy Klaksvíksvegur 19 w miejscowości Klaksvík. Jego twórcą był Símun í Vági, zaś kontynuatorem dzieła następnie jego syn Einar Fróvin Waag, lider Partii Socjaldemokratycznej na Wyspach Owczych (1968–1969). Po Einarze rodzinną firmę przejął Einar Waag, wnuk Símuna, sprawujący funkcję prezesa spółki do dziś. Föroya Bjór nie jest pierwszym browarem na archipelagu. W 1849 powstał Restorffs Bryggjarí, założony przez Martina Christiana Restorffa, imigranta duńsko-niemieckiego. Siedziba tego browaru mieściła się w Tórshavn przy ulicy Landavegur 32. Został on zamknięty w 2007 roku, czyniąc Föroya Bjór jedyną tego typu spółką na archipelagu. Wzrosła także różnorodność produktów obecnie istniejącego browaru, albowiem została ona wzbogacona o dawne produkty Restorffs Bryggjarí. Od niedawna Föroya Bjór zajmuje się także dystrybucją duńskich napojów gazowanych Jolly Cola oraz Rhino's energy drink. Produkty Pomimo niewielkiego udziału innych towarów, głównym produktem wytwarzanym i rozdysponowywanym przez Föroya Bjór jest piwo. Oto lista obecnych produktów tego browaru: Ram – 4,6% alkoholu Classic – 4,6% Gold Export Lager – 5,8% Slupp – 5,8% Black Sheep – ciemne, 5,8% Sct. Brigid Ale – 4,6% Green Island Stout – 5,8% Punkty sprzedaży Wedle prawa obowiązującego na Wyspach Owczych w sklepach może być sprzedawane jedynie piwo zawierające poniżej 3,5% zawartości alkoholu. Pozostałe mogą być wystawione na ladę jedynie przez monopol państwowy Rúsdrekkasøla Landsins, który wspólnie z Föroya Bjór prowadzi osiem punktów sprzedaży mocniejszych trunków. Znajdują się one w następujących miejscowościach: Przypisy Bibliografia (pol.) Marcin Jakubowski i Marek Loos – "Wyspy Owcze" (Przewodnik turystyczny) (ang.) Gunnar Hoydal i inni – "Tourist Guide Faroe Islands 2007" Linki zewnętrzne Oficjalna strona browaru (far.)
Föroya Bjór

Föroya Bjór (Färöarnas öl) är ett ölbryggeri i Klaksvík på Färöarna. Föroya Bjór är landets största öltillverkare. Ölet säljs huvudsakligen på Färöarna, men idag går det även att finna i danska städer som Köpenhamn och Vejle. Namnet är något egendomligt. Öl heter just øl på färöiska medan bjór är en traditionell form av öl. Bokstaven ö används dock sällan, mest i gammaldags stil. Denna stil återfinns även i att bryggeriet skriver Klakksvík, med två stycken k som även det är en äldre stavningsform. Bryggeriet grundades år 1888 av Símun í Vági (1863−1935). Símuns son Einar Fróvin Waag (1894−1989) blev efterträdare när hans far dog. Idag är det sonen Einar Waag som leder firman, som för övrigt är ett av Färöarnas äldsta företag. Föroya Bjór levererar omkring 70 % av all pilsneröl och cirka 60 % av all guldöl på Färöarna. Vid sidan av öl producerar firman även mineralvatten som har en marknadsandel på cirka 50 %. Idag har företaget totalt 35 anställda, uppdelade på 19 i Klaksvík och de övriga på säljkontoren i Tórshavn, Leirvík, Skálavík och Tvøroyri Galleri Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Föroya Bjór.
Eysturoyartunnilin

Eysturoyartunnilin je systém podmořských tunelů na Faerských ostrovech. Celá síť tunelů dosahující délky 11 kilometrů má tři větve a spojuje ostrovy Streymoy a Eysturoy. Charakteristika Jižní rameno komplexu má vstupní portál na ostrově Streymoy, přibližně 4 km od centra faerské metropole Tórshavn. Dominantním prvkem tunelů je atraktivně nasvícený kruhový objezd podle návrhu místního umělce Tróndura Paturssona, který se nachází v hloubce 187 metrů pod mořem. Z kruhové objezdu vycházejí západní větev ústící u obce Strendur a východní větev zakončená u osady Runavík (obě na ostrově Eysturoy, na protilehlých březích fjordu Skálafjørður). Cestu mezi Tórshavnem a těmito ostrovními osadami zkracuje z hodiny přibližně na čtvrtinu. Do druhého největšího města celého souostroví Klaksvík na ostrově Borðoy se po otevření tunelů lze z Tórshavnu dostat během půl hodiny, což představuje přibližně polovinu dřívější doby. Síť Eysturoyartunnilin je zatím největším stavebním projektem Faerských ostrovů. Vyžádala si přibližně miliardu dánských korun a otevřena byla dne 19. prosince 2020. Odkazy Reference Související články Seznam tunelů na Faerských ostrovech Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Eysturoyartunnilin na Wikimedia Commons Eysturoyartunnilin na OpenStreetMap
Tunnel d'Eysturoy

Le tunnel d'Eysturoy, Eysturoyartunnilin (précédemment connu sous le nom du Skálafjarðartunnilin) est un grand projet d'infrastructure qui relie l'île de Streymoy à l'île d'Eysturoy sous le fjord du Tangafjørður dans les Îles Féroé. Le tunnel routier sous-marin traverse également la partie sud du fjord de Skálafjørður pour relier les villes de Runavík et Strendur situées de chaque côté de la baie. Au total, les trois branches de ce tunnel sous-marin font 11,24 kilomètres de long et elles se réunissent dans un rond-point sous-marin. Les coûts de construction sont estimés à environ 1 milliard de couronnes féroïennes. Le forage a débuté le 21 février 2017 et le tunnel a été inauguré le 19 décembre 2020. Construction Le 8 novembre 2016, la construction du tunnel (ainsi que de celui de Sandoy) a été confiée à l'entreprise scandinave de travaux CCN. La construction des routes menant aux entrées des tunnels a commencé en 2016, près du village de Hvítanes (nord-est de Tórshavn), et dans le village de Strendur sur Eysturoy. Dans ce village, le rond-point d'accès a été créé en remblai dans le fjord. Le forage des tunnels a commencé le 21 février côté Strendur et le 27 avril 2017 côté Hvítanes. L'équipe Strendur a atteint le site du rond-point sous-marin le 4 décembre 2017. Le 11 juin 2018, la moitié du projet a été atteinte avec 5 674 mètres forés sur les 11 250 nécessaires. Le gros œuvre est terminé en juin 2019 et l'ouverture à la circulation a eu lieu en décembre 2020. Plan Spécifications Le tunnel est à double voie et constitué de trois branches réunies par un rond-point sous-marin. Ce rond-point est à 2,2 km de celui de Rókini, à 1,7 km de celui de Strendur, et à 7,5 kilomètres de celui de Hvítanes. Avec 11 250 mètres de route sous-marine, c'est en 2019 le plus long tunnel routier sous-marin du monde. Le point le plus bas du tunnel est à 187 mètres sous la surface. Tunnel à péage Le tunnel sera remboursé grâce aux péages. L'expérience du tunnel de Vágar et du Norðoyatunnilin démontre que la circulation dans les tunnels est plus importante que prévu et le nombre croissant de véhicules assure un financement stable. Impact Il permet de réduire considérablement les temps de trajet vers la capitale. Le tunnel raccourcit la distance entre Tórshavn et Runavík/Strendur de 55 kilomètres à 17 km, la durée de trajet passant de 64 minutes à 16 minutes. Le temps de trajet entre Tórshavn et Klaksvík passe lui de 68 minutes à 36 minutes. Références Articles connexes Liste des tunnels des îles Féroé Liste des tunnels les plus longs du monde Lien externe P/F Eysturoyar - og Sandoyartunlar Portail des tunnels Portail de l’océan Atlantique Portail des îles Féroé
Eysturoyartunnilin

Az Eysturoyartunnilin (korábban Skálafjarðartunnilin) egy tenger alatti közúti alagút Feröeren, amely Streymoy és Eysturoy szigetét köti össze a Skálafjørður alatt. Átadására 2020. december 19-én kerül sor. A világ első tenger alatti körforgalmával három út találkozást biztosítják a szorosban. Kivitelezés A Løgting 2014-ben egyhangúlag döntött az Eysturoyartunnilin és a Sandoyartunnilin megépítéséről, ami a valaha volt legnagyobb infrastruktúra-fejlesztést jelenti Feröeren. Az állami tulajdonú P/F Eystur- og Sandoyartunlar cég 2016. november 8-án írta alá a kivitelezési szerződést a svéd NCC vállalattal, melynek norvégiai részlege felel majd az alagutak megvalósításáért. A szerződést értelmében először az Eysturoyartunnilint építik meg, és azt követheti a Sandoyartunnilin – amennyiben a feröeri fél nem él azzal a jogával, hogy az utóbbitól visszalépjen. Az Eysturoyartunnilin építési költsége 1,1 milliárd korona lesz, melyből 400 milliót az állami költségvetés vállal, a fennmaradó részt az útdíjakból törlesztendő hitelből fedezik. Az alagúthoz vezető utak építése 2016-ban kezdődtek. A fúrási munkálatok 2017-ben kezdődtek, amikor 2017. február 21-én Henrik Old közlekedési és hírközlési miniszter elindította a munkálatokat Strendur faluban. A Hvítanes község felől 2017. április 27-én kezdődött a kivitelezés. 2017. szeptember 4-én már 942 méterre jutottak Strendurtól, és 42 méteres mélységben jártak. Hvítanes felől 678 méter hosszan fúrtak és robbantottak, és 12,3 métert értek le a föld alatt. 2018. november végéig mindkét oldalról három kilométert sikerült kiásni. A fúrási munkálatok 2019. június 7-én fejeződtek be, amikor az utolsó robbantás is megtörtént. Ezt követően az alagút kialakítása és berendezése történt. Az alagút átadására várhatóan 2020. december 19-én kerül sor, miután a biztonsági berendezéseket tesztelése és a biztonsági gyakorlatot sikeresen zárul december 17-én. Jellemzők A végleges tervek szerint 11,2 km hosszú alagút nyugati bejárata Hvítanesnél lesz. Innen egy 7,5 km hosszú alagút vezet kelet felé, mely a Skálafjørður öböl alatt egy körforgalommal két ágra bomlik: a 2,2 km hosszú déli ág Saltnesnél éri el az öböl déli partját, míg az 1,7 km-es északi Strendurnál az északit. Az alagút legmélyebb pontja 187 méterrel a tengerszint alatt lesz. Legnagyobb meredeksége 5 százalék. A tenger alatti körforgalom egy medúzát formál, amelyet különleges fénnyel világítottak meg. A képzőművészeti alkotásokat Tróndur Patursson helyi művész készítette el. Jegyzetek További információk Eysturoyartunnilin, P/F Eystur- og Sandoyartunlar (angol, feröeri)
Eysturoytunnel

De Eysturoytunnel (Faeröers: Eysturoyartunnilin) is een verkeerstunnel op de Faeröer, een eilandengroep in de noordelijke Atlantische Oceaan die een autonoom gebied vormt binnen het Deense Koninkrijk. De ruim 11 kilometer lange tunnel die de eilanden Streymoy en Eysturoy met elkaar verbindt, werd in gebruik genomen op 19 december 2020. Beschrijving De tunnel is Y-vormig en verbindt het hoofdeiland Streymoy met twee delen van het eiland Eysturoy. Het eerste stuk loopt vanaf de hoofdstad Tórshavn onder de Tangafjørður-zeestraat door, waar na 7,1 kilometer een rotonde ligt, onder de ingang van de Skálafjørður-fjord. Vanaf de rotonde gaat een westelijke tak (2,11 km) naar Strendur en een oostelijke tak (1,7 km) naar Runavík. De tunnel heeft een maximale hellingsgraad van 5,0% zonder kruipstroken en gaat maximaal 189 meter onder zeeniveau. De rotonde ligt 72 meter onder zeeniveau. Met de tunnel wordt de reistijd vanaf Runavík en andere plaatsen op zuidelijk Eysturoy naar Tórshavn teruggebracht van 64 tot 16 minuten. Financiering In 2014 werd in het parlement van de Faeröer politieke overeenkomst voor de bouw van de tunnel bereikt, nadat twee eerdere private voorstellen door economische malaise en een politieke crisis spaak liepen. Alle partijen in het parlement van de Faeröer waren voor de aanleg van de tunnel en het publieke eigendom ervan. Het project is gekoppeld aan de bouw van de 10,6 kilometer lange Sandoyartunnel verder zuidelijk. Voor de Eysturoytunnel zal tol worden geheven. Als de tunnel afbetaald is zal de tolheffing worden voortgezet om de Sandoyartunnel te financieren (kruissubsidie). De bouwkosten van de Eysturoytunnel worden geschat op 1,05 miljard Faeröerse kronen (circa 140 miljoen euro). De aanbestedingsprocedure begon in 2016 voor beide tunnels. Het Noorse bedrijf AF Gruppen deed de laagste bieding met een totaalbedrag van 1,875 miljard kronen voor beide tunnels samen, maar op grond van betere voorwaarden werd de bouw aan het Zweedse bedrijf NCC gegund. Tijdlijn Op 8 november 2016 werd het contract getekend. De bouw begon op 23 februari 2017; de openstelling was gepland voor medio 2020, maar werd vertraagd door Covid-19. De opening was op 19 december 2020 met een ceremonie zonder publiek. De tolvrije periode duurde tot 10 januari 2021. Verkeersintensiteit Er was gerekend op 5.800 voertuigen per dag gemiddeld over het hele jaar na opening, alle richtingen samengenomen. Direct na de opening in de tolvrije periode waren het er 7.500 per dag, maar met de introductie van de tol kelderde dit naar ongeveer 3.800 per dag in januari 2021. Uit metingen blijkt dat zo'n 900 voertuigen de oude langere route blijven gebruiken waar geen tol geheven wordt. Ter nuancering geldt januari traditioneel als de maand met het minste verkeer. Er speelt een politieke discussie om de tolprijzen iets te verminderen. Zie ook Lijst van tunnels op de Faeröer Externe link (en) Officiële website
Porkeris kommuna

Porkeris kommuna er en kommune med 330 indbyggere (2023) på Færøerne. Den omfatter kun bygden Porkeri på Suðuroy med opland. 1. januar 2009 havde kommunen 334 indbyggere, mod 355 i 1985. Kommunens samlede areal er på 14 km². Borgmester siden 1. januar 2021 er Ása Holm fra Liste B. Historie Med indføringen af det kommunale selvstyre på Færøerne i 1872 tog man udgangspunkt i den kirkelige inddeling. Hele Suðuroy udgjorde Suðuroyar prestagjalds kommuna. Frem til 1908 blev sognene på Suðuroy gradvist udskilt som egne kommuner. Efter en grænsejustering ved Nes i 1928 har strukturen været uændret. Faciliteter Porkeri Kirke blev indviet den 19. september 1847 og er en af de gamle færøske trækirker. Den nye folkeskole blev indviet 1984, og er bygget i moderne færøsk stil med græstørvstag, og den har ca. 24 elever og 3 lærere, der underviser eleverne fra 1-7 skoleår. I kommunens nordøstlige del ligger skolecenteret "Skúladepilin", som huser Suðuroys gymnasium "Miðnámsskúlin"og Færøernes sundhedsskole, "Heilsuskúlin". Politik Kommunalbestyrelsen hedder Bygdaráðið (Bygderådet) og har 5 medlemmer. Ved kommunalvalget den 20-11 2020 blev følgende indvalgt med følgende stemmer: Andreas Flagstad Berg (40), Ása Eliabeth Holm (33), Hartvig Kári Bech (33), Ingi Gudfinnsson Olsen (32) og Joanna Diana Vejhe (25). Ása Holm blev borgmester og Andreas Berg viceborgmester. Referencer
Porkeri község

Porkeri község (feröeriül: Porkeris kommuna) egy község Feröeren. Suðuroy keleti részén fekszik. A Føroya Kommunufelag önkormányzati szövetség tagja. Történelem A község 1908-ban jött létre Suðuroy egyházközség szétválásával. 1920-ban kivált belőle Hov egyházközség. Jelenlegi formáját 1928-ban nyerte el, amikor Nes átkerült Vágur egyházközséghez. Önkormányzat és közigazgatás Települések Polgármesterek Mikkjal Sørensen (2009–) Eli Frederiksen ( – 2008) Népesség Hivatkozások Jegyzetek
Porkeri

Porkeri è un comune delle Isole Fær Øer. Ha una popolazione di 344 abitanti e fa parte della regione di Suðuroy sull'isola omonima. Porkeri è l'unica località abitata del comune. Bibliografia (FO) Descrizione delle municipalità delle Fær Øer. Istituto nazionale di statistica delle Fær Øer. (EN) Faroe Islands in figures 2006, quadro statistico globale delle Fær Øer. Istituto nazionale di statistica delle Fær Øer. Collegamenti esterni Sito ufficiale, su porkeri.fo.