Banc Nacional d'Etiòpia

El Banc Nacional d'Etiòpia (NBE; amhàric: የኢትዮጵያ ብሔራዊ ባንክ) és el banc central d'Etiòpia. La seva seu es troba a la capital, Addis Abeba. Eyob Tekalign és l'actual governador del banc des de 2025. El banc és actiu en la promoció de polítiques d'inclusió financera i és membre de l'Alliance for Financial Inclusion (AFI). Història El 15 de febrer de 1906 va marcar l'inici de la banca a Etiòpia, quan el primer Banc d'Abissínia va ser inaugurat per l'emperador Menelik II. Era un banc privat les accions del qual es venien a Addis Abeba, Nova York, París, Londres i Viena. El banc va obrir nombroses sucursals, incloent-ne a Harar (1906), Dire Dawa (1908), Gore (1912) i Dese (1920). Un dels primers projectes que el banc va finançar va ser el Ferrocarril Franco-Etíop, que va arribar a Addis Abeba el 1917. Posteriorment, el banc va obrir una oficina de trànsit a Djibouti el 1920. El 1931, l'emperador Haile Selassie va introduir reformes al sistema bancari. El Banc d'Abissínia va ser liquidat i el recentment establert Banc d'Etiòpia, un banc de propietat totalment governamental, va assumir la gestió, el personal i les instal·lacions del banc cessat. El Banc d'Etiòpia proporcionava serveis de banca central i comercial al país. No obstant això, la invasió italiana el 1935 va comportar la desaparició d'una de les primeres iniciatives de la banca africana. Durant l'ocupació italiana, els bancs italians van estar actius a Etiòpia. El 15 d'abril de 1943, el State Bank of Ethiopia (Banc de l'Estat d'Etiòpia) es va convertir en el banc central i va estar actiu fins al 1963. En el moment en què va cessar les seves operacions el 1963, el Banc de l'Estat d'Etiòpia havia establert 19 sucursals nacionals, una sucursal a Khartum i una oficina de trànsit a Djibouti. El Banc Nacional d'Etiòpia es va establir el 1963 mitjançant la Proclama 206 de 1963 i va començar a operar el gener de 1964. L'establiment de la nova organització va comptar amb l'ajuda de l'emissari del Departament d'Estat dels Estats Units, Earle O. Latham, que va ser el primer vicepresident del Banc de la Reserva Federal de Boston. Abans d'aquesta proclama, el banc duia a terme una doble activitat, és a dir, banca comercial i banca central. La proclama va elevar el capital del banc a 10 milions de dòlars etíops i li va atorgar una àmplia autonomia administrativa i personalitat jurídica. Després de la proclama, el Banc Nacional d'Etiòpia va rebre les següents responsabilitats: Regular l'oferta, la disponibilitat i el cost dels diners i del crèdit. Gestionar i administrar les reserves internacionals del país. Atorgar llicències i supervisar els bancs, mantenir les reserves dels bancs comercials i prestar-los diners. Supervisar els préstecs dels bancs comercials i regular els tipus d'interès. Emetre paper moneda i monedes. Actuar com a agent del Govern. Fixar i controlar els tipus de canvi de divises. Tanmateix, la proclama monetària i bancària núm. 99 de 1976 va entrar en vigor el setembre de 1976 per modelar el paper del banc segons els principis econòmics socialistes que el país va adoptar. Per tant, es va permetre al banc participar activament en la planificació nacional, específicament en la planificació financera, en cooperació amb els òrgans estatals interessats. L'àrea de supervisió del banc també es va ampliar per incloure altres institucions financeres com institucions d'assegurances, cooperatives de crèdit i bancs orientats a la inversió. A més, la proclama va introduir el nou 'Birr etíop' en lloc de l'antic dòlar etíop, que va deixar de ser curs legal. La proclama va revisar la relació del banc amb el Govern. Inicialment va elevar els límits legals del deute intern pendent del govern al 25% dels ingressos ordinaris reals del govern durant els tres exercicis pressupostaris precedents, enfront de la proclama 206/1963, que l'establia en el 15%. Aquesta proclama va estar en vigor fins a la nova proclama emesa el 1994 per reorganitzar el banc segons la política econòmica de mercat, de manera que pogués fomentar l'estabilitat monetària, un sistema financer sòlid i altres condicions de crèdit i canvi que afavorissin el creixement equilibrat de l'economia del país. En conseqüència, aquestes són algunes de les potestats i deures atribuïts al banc per la proclama 83/1994: Regular l'oferta i la disponibilitat de diners i crèdit i els interessos aplicables i altres càrrecs. Establir límits als actius en or i divises que els bancs i altres institucions financeres estan autoritzats a operar en moneda estrangera i mantenir en dipòsits. Establir límits a la posició neta de divises i als termes i l'import de l'endeutament extern dels bancs i altres institucions financeres. Posar a disposició dels bancs i altres institucions financeres mecanismes de refinançament a curt i llarg termini. Finalment, la proclama també va elevar el capital desemborsat del banc de 30,0 milions de birrs a 50,0 milions de birrs. El 14 d'octubre de 2022, el NBE va emetre restriccions de moneda estrangera per controlar el canvi de divises local. Es va prohibir la importació de 38 productes, com licors, automòbils, mobles i aliments, entre d'altres, tret que es registressin als bancs nacionals per aprovar l'accés a la moneda estrangera. La restricció inclou quantitats superiors a 3.000 birrs etíops i dòlars dels EUA, aplicada als ciutadans estrangers que surten d'Etiòpia cap a qualsevol país, excepte Djibouti. El Banc Nacional d'Etiòpia és una de les 17 institucions reguladores originals que van assumir compromisos nacionals específics per a la inclusió financera sota la Declaració de Maya de l'Alliance for Financial Inclusion (AFI). Governadors Charles S. Collier, britànic, 1913-1936 George Blowers, estatunidenc, 1942–1949 Jack Bennett, estatunidenc, 1949–1953 Walter H. Rozell, Jr., estatunidenc, 1953–1956 Neil Perry, estatunidenc, 1956 George Rea, estatunidenc, 1956–1959 1r: Menasse Lemma, 1959–1974 2n: Taffara Deguefé, 1974–1976 3r: Legesse Tickeher, 1976–1978 4t: Tadesse Gebrekidan, 1978–1988 5è: Bekele Tamirat, 1988–1991 6è: Leikun Berhanu, 1991–1995 7è: Dubale Jale, 1995–2006 8è: Teklewold Atnafu, 2006–2018 9è: Yinager Dessie, 2018–2023 10è: Mamo Mihretu, 2023–2025 11è: Eyob Tekalign, 2025-actualitat Vegeu també Economia d'Etiòpia Referències Bibliografia Mauri, Arnaldo «The Early Development of Banking in Ethiopia». RISEC: International Review of Economics and Business, vol. 50, 4, 12-2003, p. 521–543. Vegeu també un WP del mateix autor sobre aquest tema: Origins and early development of banking in Ethiopia. Mauri, Arnaldo «The Re-Establishment of the National Monetary and Banking System in Ethiopia, 1941-1963». South African Journal of Economic History [Rochester, NY], vol. 24, 2, 30-09-2009, p. 82–130. DOI: 10.1080/10113430909511220. Mauri, Arnaldo «Monetary Developments and Decolonization in Ethiopia» (en anglès). Acta Universitatis Danubius. Œconomica, vol. 6, 1, 18 May 2010a, p. 5–16. Mauri, Arnaldo «The Short Life of the Bank of Ethiopia» (en anglès). Acta Universitatis Danubius. Œconomica, vol. 6, 4, 16 December 2010b, p. 104–116. Shinn, David H.; Ofcansky, Thomas P. Historical Dictionary of Ethiopia (en anglès). Scarecrow Press, 2013-04-11. ISBN 9780810874572. Enllaços externs Banc Nacional d'Etiòpia - Lloc web oficial