NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hiiu-Rahu Cemetery

Hiiu-Rahu Cemetery is a cemetery in Tallinn, Estonia. The area of the cemetery is 2.2 ha, being one of the smallest cemetery in Tallinn. The cemetery is established in 1919, but inaugurated as late as 1923. The cemetery was designed by Karl Burman. Notable interments Ernst Blumbach (1863–1929), hydrographer Peeter Grünfeldt (1865–1937), writer Juhan Kukk (1885–1942), statesman Rudolf Reimann (1884–1946), military personnel Julius Trubock, military personnel Voldemar Ilja (1922–2010), Lutheran clergyman, theologian and church historian References
Кладбище Хийу-Раху

Кладбище Хи́йу-Ра́ху (эст. Hiiu Rahu kalmistu), также известное как кладбище Хи́йу (эст. Hiiu kalmistu) — кладбище в микрорайоне Хийу города Таллина. Располагается по адресу Хийу-Сууртюки, 1. На кладбище установлен памятник в честь пожарных-добровольцев. История Кладбище было основано в 1919 году на территории, переданной посёлку Нымме годом ранее Николаем фон Гленом. 12 августа 1923 года кладбище было освящено. 16 августа 1923 года на кладбище появилось первое захоронение. В 1934 году завершилось строительство часовни. В 1995 году кладбище Хийу-Раху получило статус памятника истории. Известные люди, похороненные на кладбище См. категорию Похороненные на кладбище Хийу-Раху Эрнст Блюмбах (1863—1929) — военный деятель и гидрограф. Петер Грюнфельд (1865—1937) — писатель и переводчик. Юхан Кукк (1885—1942) — государственный деятель, 8-й премьер-министр Эстонии. На кладбище установлен только кенотаф. Юхан Кукк умер в заключении в России. Якоб Наэрисмяэ-Нерман (1906—1963) — писатель и краевед. Ингель Порк (1855—1937) — одна из первых поселенцев Хийу. Ингель и её муж Андрус дали имя всей окружающей местности (Хийу). Рудольф Рейманн (1884—1946) — военный деятель, генерал-майор. Кира Роберт (1916—1997) — историк и исследовательница библиотечного дела. Бернард Хааб (1908—1967) — филолог. Антон Эйларт (1892—1972) — священник и деятель культуры. Индрек Юрьё (1956—2009) — эстонский историк и архивариус. Примечания Литература Tiiu Kuhi, Frank Adamek. Hiiu-Rahu kalmistu // Tallinna kalmistud. Rahva pärand. — Tallinn: Grenader, 2012. — P. 80-87. — 128 p. — ISBN 978-9949-512-05-8. Karl Laane. Hiiu-Rahu kalmistu // Tallinna kalmistud. — Tallinn: Maalehe Raamat, 2002. — P. 185-192. — 408 p. — ISBN 9785-64-168-X. Ссылки 1077 Hiiu Rahu kalmistu (эст.). Kultuurimälestiste riikliku registri andmebaas. Дата обращения: 19 мая 2015. Архивировано 2 апреля 2015 года. Hiiu-Rahu kalmistu (эст.). Kalmistu register. Дата обращения: 19 мая 2015. Архивировано 2 апреля 2015 года.
Хирвепарк

Хирвепарк (на естонски: Hirvepark, „Еленски парк“) е парк в центъра на Талин, намиращ се на хълма Тоомпеа (Toompea). На изток граничи с улица Тоомпеа (Toompea tänav), на юг – с улица Висмари (Wismari tänav), на запад – с улица Томпуйесте (Toompuiestee), а на север с хълма на Линда (Lindamägi), на който се намират бастиони от времето на шведското управление, и улица Falgi tee. Хирвепарк е сред парковете с най-голямо разнообразие на дървета в Талин и е един символите на възстановяването на естонската независимост. Хирвепарк има площ от 3,6 хектара , обявен е за парк през 1865 година и е защитена зона от 1959 година. Сред забележителностите в парка са стените на бастиона и статуи. В началото на 1860-те предната част на рова пред бастионите е запълнена с почва. През 1865 г. паркът е залесен с местни и екзотични видове дървета. Името на парка е дадено от елените, които живеят в него от около 1930 г. Хирвепарк не е засегнат тежко от Втората световна война. На 23 август 1987 г. MRP-AEG (Molotov-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp, Естонска група за публикуване на пакта „Молотов-Рибентроп“) провежда първия протест срещу естонската комунистическа партия на хълма на четиридесет и осмата годишнина от подписването на пакта Рибентроп-Молотов, а по-късно са провеждани и други демонстрации (вж. „Пееща революция“) в подкрепа на естонската независимост, които изиграват огромна роля в историята на страната. През 2002 г. Хирвепарк се превръща в културно дружество (Kultuuriselts), а през 2014 г. са поставени статуи. Източници
Parc aux cerfs (Tallinn)

Le Parc aux cerfs (estonien : Hirvepark) est un parc sur la colline de Toompea à Tallinn en Estonie. Présentation Le parc aux cerfs, qui couvre aujourd'hui une superficie de 3,6 ha, a été inauguré en 1865. Il est protégé depuis 1959. Les attractions du parc aux cerfs comprennent les murs de l'ancien bastion suédois, les sculptures et un escalier en calcaire descendant de Falgi tee. Avec 102 espèces d'arbres, le parc aux cerfs est l'un des parcs dont la végétation est la plus diversifiée de Tallinn. Des statues sont érigées dans le parc dont « Vastsündinu » d'Ole Ehelaid (1977), « Akt » d'Ernst Kirs (1966) et « Karu » d'Enn Roos (1939). Histoire Historiquement, le parc est considéré comme l'un des symboles de la restauration de l'indépendance de l'Estonie. C'est à cet endroit que le 23 août 1987, les manifestants sont venus protester, pour la première fois, ouvertement contre l'occupation soviétique, présentant cette occupation comme la conséquence du pacte Molotov-Ribbentrop conclu entre la Russie soviétique et l'Allemagne nazie. De nombreuses manifestations ont eu lieu dans le parc, appelant à la libération de l'Estonie et elles joueront un rôle important dans l'évolution de l'histoire du pays. Galerie Références Voir aussi Liens externes Ressource relative à la géographie : Kohanimeregistri Articles connexes Révolution chantante Portail de Tallinn Portail des espaces verts Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Hirvepark

Hirvepark (em estoniano: Hirvepark) é um parque em Tallinn, na Estónia. Em 23 de agosto de 1987, a reunião anti-soviética Hirvepark ocorreu no parque. Hirvepark é um dos parques com maior biodiversidade da Estónia em consideração à sua variedade de espécies de árvores. Referências
Парк Хирве

Хирве (эст. Hirvepark, Олений парк) — городской парк Таллина. Находится у подножия холма Тоомпеа, ограничен улицами Тоомпеа, Висмари, Фальги теэ и бульваром Тоома. История Разбит на месте оборонительного рва перед бастионами Вышгорода в начале 1860-х годов. В засыпанном землей рве был устроен дендропарк с арборетумом Эстонского общества садоводов, в котором выращивали экзотические и декоративные растения (на 2007 год в парке насчитывалось 102 вида древесных растений). Название парку дали водившиеся здесь до 1930‑х годов косули (эст. hirv — косуля). Достопримечательностью парка считается клён обыкновенный «Cucullatum» с витыми листьями, посадки которого в парке считаются крупнейшими в Европе. 23 августа 1987 года в парке Хирве в ознаменование очередной годовщины подписания пакта Молотова — Риббентропа собралось около 2 000 сторонников независимости Эстонии. В тот же день аналогичные митинги состоялись в Риге (около 7 000 участников) и в Вильнюсе (от 500 до 1 000 пришедших). Парк служит местом традиционных политических собраний Достопримечательности Памятник адмиралу Йохану Питке. Памятник художнику Кристьяну Рауду (1968, скульптор Калью Рейтель, архитектор Эха Рейтель). Памятная доска событиям 23 августа 1987 года. В парке установлены работы известных скульпторов Энна Рооса «Медведь», Эрнста Кирса «Акт», Оле Эхелайда «Новорожденный» и т. д. С севера к парку примыкает горка Линды (эст. Lindamägi). Примечания Ссылки Парк Хирве Архивная копия от 5 января 2016 на Wayback Machine
Хопі-Ярв

Хопі-Ярв (ест. Hopi järv) — озеро в Естонії, що розташоване на острові Хіюмаа, у волості Пюхалепа. На озері є 1 острів. Джерела keskkonnainfo.ee (стор. 14) [Архівовано 9 березня 2016 у Wayback Machine.] (ест.)
Imsi järv

Imsi järv är en sjö i Estland. Den ligger i landskapet Raplamaa, i den centrala delen av landet, 70 km söder om huvudstaden Tallinn. Imsi järv ligger 66 meter över havet. I omgivningarna runt Imsi järv växer i huvudsak blandskog. Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är 3 °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är 18 °C, och den kallaste är februari, med −10 °C. Kommentarer Källor
Inahamne

Inahamne (also In hamne, Swedish: Skånvike) is a lake in Estonia. It is located in the village of Osmussaar (Swedish: Odensholm) in Lääne County, Lääne-Nigula Parish, on the island of Osmussaar. The lake lies in the southern part of Osmussaar, 100 meters (330 ft) from Storhamne Bay. The name Skånvike is used for the northern part of the lake. Physical description The lake has an area of 13.9 hectares (34 acres). The lake has a maximum depth of 0.5 meters (1 ft 8 in). It is 650 meters (2,130 ft) long, and its shoreline measures 2,660 meters (8,730 ft). References
Place d'Islande (Tallinn)

La place d'Islande (estonien : Islandi väljak), est une place du quartier Sibulaküla au centre de Tallinn. Présentation La place d'Islande est une place paysagée située au centre de Tallinn, bordant le boulevard Rävala puiestee et la bande de circulation et de stationnement, au côté sud-est de celle-ci, entre la place et le bâtiment du ministère des Affaires étrangères. Le nom de la place est dédié à l'Islande, qui fut le premier pays à reconnaître la république d'Estonie quand elle eut recouvré son indépendance. Histoire La place, qui n'avait initialement pas de nom, a été créée à l'emplacement du bâtiment du Centre culturel de Tallinn de Harald Aarman, achevé en 1949 et détruit lors du bombardement de mars 1944, à l'intersection des rues Võidu allee et Estonia esplanaadi. En 1950, une statue de Lénine conçue par le sculpteur Nikolaï Tomski a été inaugurée sur la place, avec un piédestal en granit conçu par Alar Kotli. Le monument a été enlevé en 1991. Le 22 août 2006, le Premier ministre islandais, Geir Haarde, a inauguré une plaque commémorative fixée le mur du bâtiment du ministère des Affaires étrangères, dédiée à la reconnaissance par l'Islande de la restauration de l'indépendance de l'Estonie. Le 11 mai 2022, près de 22 ans après que le nom de Place d'Islande ait été choisi, Reykjavik, la capitale de l'Islande, a annoncé son intention de donner à trois rues le nom des trois pays baltes dont l'Estonie. Journée de l'Islande 2011 La Journée de l'Islande était un événement organisé le 21 août 2011 à Tallinn, célébrant le 20ème anniversaire de la re-reconnaissance de l'Estonie par l'Islande. Le président islandais Ólafur Ragnar Grímsson et le ministre des Affaires étrangères Össur Skarphéðinsson se sont également rendus en Estonie lors de l'événement. Galerie Références Voir aussi Liens externes Articles connexes Portail de Tallinn Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Kaple Ježíšova (Osmussaar)

Kaple Ježíšova (est.: Jeesuse kabel, švéd.: Jesu Kapell) stojí na ostrově Osmussaar v kraji Läänemaa ve Finském zálivu v Baltském moři v Estonsku. Kaple z 18. století byla 6. března 2014 zapsána do seznamu kulturních památek Estonska pod číslem 30230. Historie První dřevěná kaple na ostrově byla postavena pravděpodobně už v 16. století. V letech 1765–1766 byla postavena kamenná kaple. Dne 3. září 1766 byla kaple vysvěcena. Kostel byl obehnán kamennou zdí s dřevěnou bránou. V roce 1852 byla na bráně umístěna socha Martina Luthera. Socha pocházela z britské lodi, která u ostrova ztroskotala. Dne 12. června 1940 bylo nuceně přesídleno sedm rodin a ostrov zabrala Rudá armáda. Pamětní deska se jmény členů těchto rodin je umístěna na zdi kaple. Během druhé světové války byla kaple poškozena a po jejím skončení kámen byl použit na výstavbu vojenských objektů na ostrově. V roce 1994 byla vysvěcena nová zvonička postavená u zříceniny kaple původními obyvateli ostrova. V letech 2008– 2012 byly zbytky kaple restaurovány, věž zastřešena. Opravy zabezpečila restaurátorská firma Osmussaare Külaühingu. Kolem kaple byl hřbitov obehnán kamennou zdí. Hřbitov byl poškozen při bombardování v roce 1941, kámen ze zdi byl použit na stavební účely. Popis Jednolodní orientovaná kamenná stavba s kamennou věží v západním průčelí. Stavebním materiálem byl místní vápenec. Rozměry kaple byly 12 x 7 m, věž byla vysoká 10 m zakončená vysokou jehlanovou střechou. V kapli bylo 80 míst a každá rodina měla svou lavici. V současné době byla opravena věž a průčelí s částí zdí za průčelím. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chapel of Osmussaar na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Ježíšova na Wikimedia Commons Osmussaar
Osmussaar Chapel

Osmussaar Chapel (Jesu Kapell in Swedish, Jeesuse kabel in Estonian) is a chapel on the island of Osmussaar which is currently in ruins. In 2014 the chapel along with the cemetery of Osmussaar was declared a national heritage site. The first wooden chapel was built at the port of Osmussaar in the 16th century. As the island of Osmussaar rises 3 mm per year, the chapel now stands 1.5 km north of the port. In 1766 the limestone chapel was completed. In 1852 a figurehead of Martin Luther reading the Bible was installed on the chapel gate. The figure came from a wrecked British ship. On the wall of the chapel there is a plate with the names of the seven families who were forced to leave the island in 1940 to make room for the Red Army. The chapel was damaged during World War II and only the facade with the tower is still standing. In 1994 the new belfry built by the previous inhabitants was consecrated. The remnants of the chapel were conserved in 2011. Gallery References External links
Odensholms kyrka

Odensholms kyrka (estniska: Osmussaare kabel) var en kyrkobyggnad på ön Odensholm i Estland. Kapellet kallades Jesu kapell. Träkyrka Den första kyrkan eller kapellet uppfördes troligen redan på 1500-talet av trä. En stor del av virket togs troligen från drivved och vrak från skepp som strandade. Kapellet byggdes vid hamnen. Från 1640 blir det regelbundet besök av kyrkoherden sista söndagen i juli. Vid besöket höll han gudstjänst, döpte och läste över dem som dött under året. Kyrka av sten Odensholmsborna började uppföra ett kapell av kalksten under 1700-talet. Det nya kapellet kunde invigas den 3 september 1766. Kapellet eller kyrkan uppfördes på samma plats som det tidigare kapellet trots att viken vid det här laget hade slammats upp och hamnen flyttas längre bort. Stenmaterialet bröts på ön och virket kom också nu i huvudsak från vraken. På en tavla i kyrkan angavs att det fanns sju familjer på ön. Kapellet var inte stort. Man beräknar att ungefär 80 sittplatser fanns inne i kyrkan. Av bilder kan man se att kapellet hade ett rakt innertak av trä och trägolv. Ovanför kyrkogårdens grind hade byborna placerat galjonsfiguren från ett tyskt skepp, som hette Martin Luther. Därför tronade reformatorn själv över porten. 1939–1991 Kapellet for mycket illa under både Tysklands och Sovjetunionens härjningar på ön. Stenmaterial för de sovjetiska befästningsanläggningarna togs från ön och också från kyrkmuren, kyrkan och gravstenarna. Det som ännu fanns kvar av kapellet användes under sovjettiden som måltavla vid skjutövningarna. Kyrkans långhus ödelades och delar av tornet. Konserverad kyrkoruin Efter Estlands självständighet kunde också småningom frivilliga tillsammans med yrkeskunnig personal börja säkra de återstående resterna av kapellet. 1994 uppförs en klockstapel. Skadorna på tornet åtgärdades och långhusets grundform kunde friläggas från stenresterna som fanns kvar. Vid friläggande hittades också ett sandstensgolv, som eventuellt var det ursprungliga golvet som funnits under ett senare trägolv. Tornet var nu uppskattningsvis en halv meter lägre än det ursprungliga men hela höjden återskapades inte. Tornet försågs med ett tak, en kopia av kapellets vindflöjel och en kyrkklocka installerades. Långhusets murar säkrades mot vattenskador. År 2012 avslutas själva arbetet med att trygga resterna av kapellet. Återställandet av kyrkogårdsmuren och gravplatserna fortsätter, samt det kontinuerliga underhållet. Källor
Jussi Linajärv

Jussi Linajärv (est. Jussi Linajärv) – jezioro w Estonii, w prowincji Harjumaa, w gminie Kuusalu. Położone jest 5 km na południe od wsi Kemba. Ma powierzchnię 5,5 ha, linię brzegową o długości 1086 m, długość 370 m i szerokość 250 m. Jest otoczone lasem. Sąsiaduje z jeziorami Jussi Kõverjärv, Jussi Mustjärv, Jussi Pikkjärv, Jussi Suurjärv i Jussi Väinjärv. Położone jest na terenie rezerwatu przyrody Põhja-Kõrvemaa (est. Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala). Przypisy
Juusa (jezioro)

Juusa (est. Juusa järv) – jezioro w Estonii, w prowincji Valgamaa, w gminie Otepää. Położone jest na wschód od wsi Arula. Ma powierzchnię 3,5 ha, linię brzegową o długości 2011 m, długość 620 m i szerokość 530 m. Sąsiaduje z jeziorami Pühajärv, Kõlli, Tornijärv, Otipeipsi, Kärnjärv, Kääriku, Ruusa. Na północ od jeziora przepływa rzeka Voki oja. Przypisy
Jamma kyrka

Jamma kyrka, S:t Trinitatis eller Trefaldighetskyrkan, (estniska: Jämaja kirki) är en kyrka tillhörande Jämaja församling på ön Ösel och enligt modern förvaltningsindelning i Ösels kommun i landskapet Saaremaa i Estland. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan byggdes troligen i trä efter år 1227 när ön erövrades av tyska korsfarare under Albert av Riga som tvångskristnade befolkningen. Träkyrkan förstördes av brand och en ny kyrka byggdes i sten på 1300-talet. En kraftig storm raserade delar av kyrkan under pågående gudstjänst nyårsdagen 1864. Korläktaren samt fönster rasade in och församlingen utrymdes i panik. 30 personer skadades allvarligt och en kvinna omkom. Kyrkan renoverades i nygotisk stil under ett halvår och invigdes den 27 september av Ösels superintendent Gottlieb Alexander von Schmidt, (1794–1871). Kyrkans historik nedtecknades av Martin Körber, (1817–1893), pastor i Anseküla mellan 1846 och 1875, och publicerades i andra volymen i sin samling "Oesel einst und jezt" (1899). I anslutning till kyrkan står ett gravkapell för adelssläkten von Buxhoeveden. Inredning Predikstolen ifrån (1600-talet) i Renässansstil har en senmedeltida basrelief med "Maria bebådelse" motiv. Ett epitafium ifrån 1700-talet samt två begravningsvapen ifrån 1600-talet monterade på kyrkväggarna av dolomit. Ett nygotiskt altare, orgel- och sidoaltare, ett renässanskor, Altartavlan är en oljemålning ifrån 1800-talet och motivet är Jesus och aposteln Petrus, enligt Matteus 14, 28-31. Tavlans tema: "Hjälp mig, Herre!" finns ofta i kyrkor där havets brus hördes genom fönstret. Kyrkklockan är dekorerad och gjuten i brons och tillverkad i Ryssland på 1800-talet. Orgeln donerades 2015, av Höreda församling, i Linköpings stift, Sverige. . Kyrkan används av EELK Jämaja Kolmainu församling . Kyrkogård Församlingens kyrkogård ligger vid stranden väster om Jamma kyrka. Ett minneskors är rest på kyrkogården till minne av offren för det sovjetiska flygvapnets sänkning av det tyska sjukhusfartyget M/S Moero, fredag morgon den 22 september 1944. M/S Moero som tillverkats 1937 och beslagtagits 1940 i Bordeaux, Frankrike av Tyskland, tjänstgjorde som sjukhusfartyg vid evakueringen av flyktingar och sårade ifrån Tallinn. Majoriteten av de minst 1300 (officiellt), men förmodligen runt 3000 estniska flyktingar och tyska sårade ombord dog på Östersjön; endast 618 räddades, . Bland offren var den estniske arkitekten Eugen Habermann samt kemisten Madis Nõu. Bildgalleri Referenser Externa länkar Jämaja kyrka i kulturminnesregistret Wikimedia Commons har media som rör Jamma kyrka.﻿
Järve järv

Järve järv (järv = See) ist ein natürlicher See in der Landgemeinde Saaremaa im Kreis Saare auf der größten estnischen Insel Saaremaa. 910 Meter vom 3,2 Hektar großen See entfernt liegt der Ort Järve, der auch der Namensgeber des Sees ist, und 690 Meter entfernt liegt die Ostsee. Mit einer maximalen Tiefe von einem Meter ist er sehr seicht. Einzelnachweise
Järve järv

Järve (est. Järve järv) – jezioro na wyspie Sarema w gminie Salme w prowincji Saare w Estonii. Położone jest na północ od miejscowości Tehumardi. Ma powierzchnię 3 hektarów, maksymalną głębokość 2 m. Od południowego wschodu jezioro oddzielone jest od morza pasem przybrzeżnych zalesionych wydm. Jezioro jest w większej części zarośnięte. Żyją w nim cierniki, płocie, szczupaki. Przypisy
Burg Türpsal

Burg Türpsal (estnisch Järve Vasalllinnus) war Sitz der deutschbaltischen Familie von Lode im heutigen Järve. Die Anlage wurde vermutlich am Beginn des 16. Jahrhunderts in Form eines Festen Hauses über rechteckigem Grundriss errichtet. Der Bau aus Kalkbruchstein hatte bis zu 2 Meter dicke Mauern. Das Gebäude hatte wohl drei Geschosse, wovon zwei noch erhalten sind. Im Hauptgeschoss befindet sich ein großer, kreuzgratgewölbter Saal im Süden. Dieser hatte einen Ofen, drei Fenster und einen Abtritt. Nördlich folgte ein schmaler, in zwei Jochen gewölbter Raum mit zwei Fenstern, mehreren Wandschränken und Nischen. Eine Treppe in der Mauerstärke führte zum zweiten Obergeschoss. Archäologische Untersuchungen wiesen einen nördlich anschließenden Hof mit hölzernen Gebäuden nach. Quellen Christofer Herrmann: Burgen in Livland – Mittelalterliche Wehrbauten in Estland und Lettland. Michael Imhof Verlag, ISBN 3-7319-1405-0, S. 276. Weblinks
Järveküla järv

Järveküla järv är en sjö på norra delen av ön Ösel i Estland. Den benämns även Järveküla järved, vilket är pluralis, då sjön grundats upp och delats i flera mindre sjöar. Den ligger på gränsen mellan kommunerna Leisi och Orissaare i landskapet Saaremaa (Ösel), 150 km sydväst om huvudstaden Tallinn. Järveküla järv ligger 5 meter över havet och arean är 0,053 kvadratkilometer. Den är omgiven av våtmarken Pahila raba och avvattnas av ån Võlupe jõgi. Källor
Ярвекюла-Ярв

Ярвекюла-Ярв (ест. Järveküla järv, інші назви ест. Järveküla järved, Ridamaa järv) — озеро в Естонії, що розташоване на острові Сааремаа, у волості Оріссааре. Розташоване на північному узбережжі острова за 2-3 км від моря. Джерела keskkonnainfo.ee (стор. 15) [Архівовано 9 березня 2016 у Wayback Machine.] (ест.)
Kaanda järv

Kaanda järv (järv = See) ist ein natürlicher See in der Landgemeinde Saaremaa im Kreis Saare auf der größten estnischen Insel Saaremaa. 1,7 Kilometer vom 1,9 Hektar großen See entfernt liegt der Ort Merise und 210 Meter entfernt liegt die Ostsee. Mit einer maximalen Tiefe von einem Meter ist er sehr seicht. Einzelnachweise
Каанда-Ярв

Каанда-Ярв (ест. Kaanda järv, інші назви ест. Ranna järv) — озеро в Естонії, що розташоване на острові Сааремаа, у волості Мустьяла. Джерела keskkonnainfo.ee (стор. 17) [Архівовано 9 березня 2016 у Wayback Machine.] (ест.)
Kaarmise järv

Karmise järv (järv = See) ist ein Gewässer in der Landgemeinde Saaremaa auf der größten estnischen Insel Saaremaa in der Ostsee. Es hat die ungefähre Form eines Dreieckes. Am Ufer des Sees liegt das Dorf Kaarmise. Im See leben die beiden Fischspezies Karausche und Hecht. Außerdem hat er eine hohe Makrophytenpopulation. Einzelnachweise
Kaarmise järv

Kaarmise järv (est. Kaarmise järv) – jezioro w gminie Kaarma w prowincji Saare w Estonii. Położone jest na północ od miejscowości Kaarmise. Ma powierzchnię 11,4 hektarów, maksymalną głębokość 0,6 m. Brzegi jeziora są zróżnicowane od strony północnej głównie bagienna, z pozostałych piaszczyste, porośnięte lasem. Jezioro jest w większej części zarośnięte. Szata roślinna jest bardzo bogata, występują w nim 22 gatunki, między innymi objęta ścisłą ochroną rdestnica błyszcząca. Przypisy
Каармісе-Ярв

Каармісе-Ярв (ест. Kaarmise järv; інші назви — ест. Karmise järv) — озеро в Естонії, що розташоване на острові Сааремаа, у волості Каарма. Джерела keskkonnainfo.ee (стор. 19) [Архівовано 9 березня 2016 у Wayback Machine.] (ест.)