NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nationalpark Karula

i3i6 Der Nationalpark Karula (estnisch Karula rahvuspark) ist ein Nationalpark im Süden Estlands. Gebiet 1979 wurde Karula als Landschaftsschutzgebiet ausgewiesen, seit 1993 ist er Nationalpark. Sein Gebiet beträgt 11.097 ha. Er umfasst etwa ein Drittel des Höhenzugs von Karula. Die höchste Erhebung ist der 137 m hohe Rebasejärve Tornimägi. Das Gebiet umfasst vor allem das historische Kirchspiel von Karula, in dem sich die alten ländlichen Traditionen bis heute erhalten haben. Heute leben etwa 200 Menschen dauerhaft innerhalb der Grenzen des Nationalparks. Sie sprechen meist den südestnischen Võro-Dialekt als Muttersprache. 157 historische Bauernhöfe befinden sich auf dem Gebiet des Nationalparks, die teils sehr gut restauriert worden sind. Landschaft Die Landschaft des Nationalparks ist abwechslungsreich. Neben Wäldern (70 % des Territoriums) finden sich zahlreiche kleinere Moore, 38 Seen sowie zahlreiche Weiher und Bäche. Der größte See ist der Ähijärv mit einer Wasseroberfläche von 176,2 ha. Fauna Im Nationalpark Karula wurden bislang elf verschiedene Arten von Karpfenfischen nachgewiesen. Daneben finden sich zahlreiche andere Süßwasserfische wie eine große Population Steinbeißer. Bekannt ist der Nationalpark auch für seine 13 verschiedenen Arten von Hummeln und neun Arten von Ameisen. 157 Vogelarten finden sich auf seinem Gebiet, darunter Fischadler, Schreiadler, Wachtelkönig und Schwarzstorch. Der Nationalpark verzeichnet 42 Arten von Säugetieren, darunter die Nordfledermaus, die Wasserfledermaus und die Rauhautfledermaus. Besonderen Schutz genießen der Fischotter und die Teichfledermaus. Flora Im Nationalpark Karula finden sich 431 verschiedene Arten von Gefäßpflanzen. Zu den besonders geschützten Arten gehören einige Orchideen-Arten sowie einige Rautenfarne. Außerdem findet man einige für Estland seltene Pilze wie verschiedene Wulstlinge und Milchlinge. Weblinks Offizielle Internetseite (estnisch und englisch)
Karula National Park

Karula National Park is a national park in southern Estonia. It was established in 1979 as a protected area and in 1993 became a national park. It is the smallest national park in Estonia. The park is located in Antsla and Rõuge parishes in Võru County and Valga Parish in Valga County. The park covers almost a third of the Karula Uplands and is characterised by its hilly topography, many lakes, great biodiversity and traditional cultural landscape. The flora of the national park is rich and includes several species red-listed in Estonia, such as the Baltic orchid, mezereon and the daisyleaf grape fern; the last is only found in three locations in Estonia and Karula is one of them. The fauna also includes unusual and threatened species, such as pond bat, lesser spotted eagle and black stork. Mammals such as elk, Eurasian lynx and European polecat are common. See also Protected areas of Estonia List of national parks in the Baltics References External links Media related to Karula National Park at Wikimedia Commons Karula National Park travel guide from Wikivoyage Karula National Park
Parque nacional de Karula

Parque nacional de Karula (en estonio: Karula rahvuspark)​ es un parque nacional en el sur del país europeo de Estonia. Fue establecido en 1979 como un área protegida y en 1993 se convirtió en un parque nacional. Su superficie es de 11 097 hectáreas El punto más alto está a 137 metros de altura. La zona se compone principalmente de la histórica parroquia de Karula, que conserva algunas tradiciones rurales ancestrales hasta hoy en día. En la actualidad cerca de 200 personas viven de forma permanente dentro de los límites del parque nacional. Véase también Geografía de Estonia Geografía de Europa Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Parque nacional de Karula.
Parc national de Karula

Le parc national de Karula (en estonien: Karula rahvuspark) est un parc national du sud de l'Estonie qui fut créé en 1979 en tant qu'aire protégée puis devint parc national en 1993. Le parc national de Karula est inclus dans le réseau européen Natura 2000. Description Il se caractérise par son relief accidenté, ses nombreux lacs, sa grande biodiversité et son paysage culturel traditionnel. Sa flore riche comprend plusieurs espèces inscrites sur la liste rouge estonienne comme l'orchidée Baltique, le bois-joli et le botryche à feuilles de Matricaire ; ce dernier ne se trouve que dans trois endroits en Estonie, dont Karula. La faune comprend également des espèces inhabituelles et menacées, comme le murin des marais, l'aigle pomarin et la cigogne noire. Des mammifères comme le wapiti, le lynx et le putois y sont communs. Le plus haut point des hautes terres de Karula est le mont Tornimägi (137,8 m), situé dans le village de Rebasemõisa. Entre la gorge de Valga et la vallée de Võru-Hargla, le plateau de Karula constitue la ligne de partage des eaux entre le bassin du lac Peipsi et la baie de Liivi. Les ruisseaux et les rivières provenant du plateau au début de leur parcours sont encore petits et présentent un faible niveau d'eau. Le plus célèbre d'entre eux est la Mustjõgi, qui prend sa source dans le lac Saarjärv. Il y a 60 lacs sur les hautes terres de Karula, dont 40 situés dans le parc national. Les lacs ont surtout des rives de tourbières, il y a peu de rivages sablonneux. Le parc national comprend la plupart des types de lacs en Estonie : pauvres et riches en nutriments, avec des eaux claires, la plupart d'entre eux sont en bon état écologique. Le plus grand lac est le magnifique lac Ehijärv avec une côte sinueuse (176 ha), et le plus profond est Savijärv avec une eau claire (18 m). Une grande richesse des espèces aquatiques présente le lac Ubajärv . Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Karula National Park » (voir la liste des auteurs). Liens externes Ressources relatives à la géographie : Keskkonnaregistri avalik teenus World Database on Protected Areas Site officiel du parc Portail de la conservation de la nature Portail de l’Estonie
Nacionalni park Karula

Nacionalni park Karula (est. Karula rahvuspark) se nalazi u južnoj Estoniju odnosno u okruzima Valga I Võru. Osnovan je 1979. kao zaštićeno područje, a 1993. godine postaje nacionalni park. Teritorij parka obuhvaća 110,97 km2. Najviša točka je visoka 137 m, a to je Rebasejärve Tornimägi. Nacionalni park obuhvaća gotovo trećinu brda Karula. Uz šume koje zauzimaju 70% površine, tu su i brojna manja trsetišta, 38 jezera i brojne bare i potoci. Najveće jezero je Ähijärv. Danas oko 200 ljudi trajno živi unutar granica nacionalnog parka. Oni govore uglavnom južnoestonskim viruskim dijalektom. Posjetiteljski centar nalazi se u blizini Ähijärve. Vanjske poveznice Nacionalni park Karula - službene stranice Arhivirana inačica izvorne stranice od 1. srpnja 2008. (Wayback Machine)
Karulai Nemzeti Park

A Karulai Nemzeti Park (észtül: Karula rahvuspark) Észtország déli részén, Võru és Valga megyében található nemzeti park. 1979-ben tájvédelmi körzetként hozták létre, 1993 óta pedig Észtország legkisebb nemzeti parkja. Földrajza 1979-ben tájvédelmi körzetként hozták létre, 1993 óta nemzeti park. Területe 11 097 hektár, amely a Karulai-dombság mintegy harmadát fedi le. A felszínt döntően a jégkorszakok idején a jégtakaró alakította ki. Legmagasabb pontja a 137 m magas Rebasejärve Tornimägi. A nemzeti park tájai változatosak. A terület 70%-át borító erdők mellett számos kisebb láp, 38 tó, valamint számos tó és patak található. A legnagyobb tó az Ähijärv, amelynek vízfelülete 176,2 hektár. A terület főként a korábbi Karula községet foglalja magába, ahol a vidéki hagyományok megmaradtak. Ma körülbelül 200 ember él állandóan a nemzeti park határain belül, akik leginkább a dél-észt võro dialektust beszélik anyanyelvükként. A nemzeti park területén 157 történelmi gazdaság található, amelyek közül néhányat szépen felújítottak. Flóra A Karulai Nemzeti Parkban 431 különféle edényes növényfaj található, ezek közül néhány orchidea és holdruta jaj a fokozottan védett fajok közé tartozik. Vannak olyan gombafajok, amelyek Észtországban ritkák, például a különféle galócák és tejlebenyek. Fauna Eddig tizenegy különböző pontyfélét azonosítottak a Karulai Nemzeti Parkban. Számos más édesvízi hal is előfordul itt, például a vágó csík nagyobb populációja. A nemzeti park 13 különböző darázsfajáról és kilenc hangyafajáról is ismert. Területén 157 madárfajt figyeltek meg, köztük a halászsas, a békászó sas, a haris és a fekete gólya a legjelentősebb. A nemzeti park 42 emlősfajt sorol fel, köztük az északi késeidenevér, a vízi denevér és a durvavitorlájú törpedenevér a jelentősebb, a tavi denevér és az európai vidra különleges védelmet élvez. Galéria Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Nationalpark Karula című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Parco nazionale Karula

Il parco nazionale Karula (in estone: Karula rahvuspark) è un'area naturale protetta situata nella zona meridionale dell'Estonia. Dei cinque parchi nazionali estoni, Karula è quello meno esteso della nazione. L'area fu stabilita come protetta nel 1979 e divenne parco nazionale solo nel 1993 successivamente al restauro dell'indipendenza estone. Territorio Il parco è caratterizzato dalla sua topografia collinare, con i suoi laghetti diffusi, una grande biodiversità ed un tradizionale, caratteristico paesaggio culturale estone. Flora La flora presente nel parco è particolarmente ricca e lussureggiante includendo differenti specie iscritte nella Lista rossa IUCN, come l'orchidea baltica, il Dafne mezereo, e il Botrychium matricariifolium; quest'ultimo si trova solo in tre punti dell'Estonia e Karula è uno di questi. Fauna La fauna altresì comprende specie rare e minacciate di estinzione, come il vespertillo dasicneme, una specie di pipistrello che vive negli stagni, l'aquila anatraia minore e l'affascinante cicogna nera. Anche mammiferi come l'alce, la lince e la puzzola nel parco sono molto comuni. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Parco nazionale Karula Collegamenti esterni (ET) Sito del Parco nazionale Karula, su karularahvuspark.ee. URL consultato il 17 maggio 2013 (archiviato dall'url originale il 1º luglio 2008).
Nationaal park Karula

Nationaal Park Karula (Estisch: Karula rahvuspark) is een nationaal park in het zuiden van Estland. Het gebied kreeg in 1979 de status van beschermd natuurgebied en werd in 1993 een nationaal park. Met een oppervlakte van 123 km² is het park het kleinste nationale park in Estland. Het nationaal park Karula is een heuvelachtig gebied met veel meren en heeft een rijke flora en fauna. Het landschap is bovendien cultuurhistorisch van belang. De flora omvat verscheidene bedreigde soorten waarvan een aantal op de rode lijst staan zoals de orchideensoort Dactylorhiza baltica en het rood peperboompje Daphne mezereum. De vertakte maanvaren Botrychium matricariifolium wordt behalve in dit park op slechts twee andere plaatsen gevonden in Estland. Ook de fauna omvat bijzondere en bedreigde soorten zoals de meervleermuis, de schreeuwarend en de zwarte ooievaar. Zoogdieren zoals de eland, de lynx en de bunzing komen algemeen voor. Resten van menselijke bewoning dateren van ongeveer 3000 jaar geleden. Het gebied herbergt veel boerderijen uit de negentiende eeuw. Externe link (en) Karula National Park
Park Narodowy Karula

Park Narodowy Karula (est. Karula rahvuspark) – park narodowy w Estonii, w prowincji Võrumaa. Położenie Park leży w prowincji Võrumaa w południowej Estonii, ok. 70 km na południe od miasta Tartu. Opis Od 1979 roku wzgórza Karuli były obszarem chronionego krajobrazu. Sam park narodowy utworzono tu w 1993 roku. Park ma powierzchnię ok. 123 km² i obejmuje ochroną krajobrazy polodowcowe z charakterystycznymi formami kemów, ozów i 40 jezior polodowcowych. Wzgórza pokrywają pola, łąki lub lasy, występują tu również torfowiska i trzęsawiska. Największym trzęsawiskiem jest Äestamise – zajmuje 2,19 km². Park należy do sieci obszarów objętych ochroną przyrody na terytorium Unii Europejskiej – Natura 2000. Jeziora Na terenie parku znajduje się 40 jezior o łącznej powierzchni ponad 3,88 km²: Ähijärv, Pormeistri, Küüdre, Karula Savijärv, Kallõtõ, Kaadsi Mustjärv, Väikene Mustjärv, Kaadsijärv, Karula Papijärv, Õdri, Köstrijärv, Karula Raudjärv, Mikilä, Rebäsejärv, Sibula, Küünimõtsa, Saarjärve Kogrõjärv, Viitka, Ojajärv, Suur Saarjärv, Väikene Saarjärv, Kaugjärv, Karula Linnajärv, Konnumäe, Lajassaarõ, Alakonnu, Kuikli, Väiku-Kuikli, Ahnõjärv, Väikene Pehmejärv, Ähijärve Kogrõjärv, Vihmjärv, Pautsjärv, Ähijärve Vahejärv, Ähijärve Peräjärv, Suur-Apja, Väiku-Apja, Ubajärv, Põrgujärv. Największym jeziorem jest Ähijärv, które zajmuje powierzchnię 1,72 km². Flora i fauna Na terenie parku odnotowano 563 gatunków roślin naczyniowych, w tym 19 gatunków storczyków, 157 gatunków ptaków, 7 gatunków płazów, 5 gatunków gadów i 42 gatunki ssaków. Występują tu m.in. takie gatunki chronione zwierząt jak bocian czarny, rybołów zwyczajny, orlik krzykliwy, jaszczurka zwinka, grzebiuszka ziemna. W wodach jezior żyją perce, płocie, szczupaki, karasie i liny, a z gatunków chronionych: kozy i piskorze. Z gatunków chronionych roślin rośnie tu m.in. podejźrzon marunowy. Na trzęsawiskach występują bagno zwyczajne, chamedafne północna, żurawina oraz różne gatunki storczyków, m.in. wyblin jednolistny, wątlik błotny, kruszczyk błotny i lipiennik Loesela. Przypisy
Карула (национальный парк)

Национальный парк Ка́рула (эст. Karula rahvuspark) — национальный парк в Эстонии, расположенный на территории уездов Вырумаа (волости Антсла и Мынисте), и Валгамаа (волость Карула). Самый маленький из пяти национальных парков Эстонии — его площадь 123 км². Национальный парк создан для охраны и представления богатых лесами и озёрами холмистых ландшафтов, присущих Южной Эстонии, а также для охраны и представления местной культуры. Коренные жители данной местности говорят на особенном диалекте эстонского языка. Национальный парк был учреждён в 1979 году сначала как заповедник, а в 1993 году преобразован в национальный парк, и в настоящее время занимает более трети всей площади возвышенности Карула. Центр для посетителей Карулаского национального парка расположен в местечке Яхиярве, на берегу крупнейшего в данном районе озера. В национальном парке Карула достаточно многоликая природа. В Пыхья-Карула преобладают ландшафты, преобразованные в результате столетий человеческой деятельности. Расположенные вразброс хутора чередуются с полями, покосами, рощами и озёрами. Основная часть населения живёт в Пыхья-Карула. Лыуна-Карула, напротив, представляет собой большие лесные массивы, перемежающиеся маленькими болотцами. В Карула находится самый большой лесной массив Юго-Восточной Эстонии, который простирается далеко за пределы национального парка. Лес покрывает более 70 % площади парка. В древности, при отступлении материкового ледника, у подножия холмов Карула образовались многочисленные озёра — 38 из них находятся на территории парка. Самое большое из здешних озёр — Яхиярв (176 га), а самое глубокое — Савиярв (18 м). Примечания
Narodni park Karula

Narodni park Karula (estonsko Karula rahvuspark) je narodni park na jugu Estonije. Območje Leta 1979 je bil Karula razglašen za območje ohranjanja krajine, od leta 1993 pa je narodni park. Njegova površina je 11.097 ha, zajema približno tretjino gričevja Karule. Najvišja točka je 137 m visok Rebasejärve Tornimägi. Območje vključuje predvsem zgodovinsko župnijo Karula, kjer so se do danes ohranile stare podeželske tradicije. Danes znotraj meja narodnega parka stalno živi približno 200 ljudi. Večinoma govori južnoestonsko võro narečje kot materni jezik. Na območju narodnega parka je 157 zgodovinskih kmetij, od katerih so nekatere zelo dobro obnovljene. Pokrajina Pokrajina narodnega parka je raznolika. Poleg gozdov (70 % ozemlja) so številna manjša barja, 38 jezer in številni ribniki in potoki. Največje jezero je Ähijärv z vodno površino 176,2 ha. Živalstvo Doslej je bilo v narodnem parku Karula ugotovljenih enajst različnih vrst krapov. Poleg tega obstajajo številne druge sladkovodne ribe, na primer velika populacija nežic. Narodni park je znan tudi po 13 različnih vrstah čmrljev in devetih vrstah mravelj. Na območju parka živi 157 vrst ptic, vključno z ribji orel, mali klinkač, kosec in črna štorklja. V narodnem parku je 42 vrst sesalcev, med njimi severni netopir, obvodni netopir in Nathusijev netopir. Vidra in netopir (Myotis dasycneme) uživata posebno zaščito. Rastlinstvo V narodnem parku Karula je 431 različnih vrst vaskularnih rastlin. Posebej zaščitene vrste so nekatere vrste orhidej in nekatere praproti. V Estoniji je tudi nekaj redkih gob, na primer različne mušnice (Amanita) in mlečnice. Sklici Zunanje povezave Uradna spletna stran Arhivirano 2008-07-01 na Wayback Machine.
Карула (национални парк)

Национални парк Карула је национални парк на југу Естоније. Основан је 1979, а заштићен као национални парк 1993. године. Карулу карактерише брдовит рељеф, бројна језера, велики биодиверзитет и традиционални културни пејзаж. Флора националног парка је богата, али обухвата и неколико врста који су на листи угрожености у Естонији, као што су Dactylorhiza majalis, Daphne mezereum и Botrychium matricariifolium, последњи се може само наћи на три локације у Естонији и Карула је једна од њих. Фауна такође укључује и неке необичне угрожене врсте као што су Myotis dasycneme , Clanga pomarina и Ciconia nigra. Сисари као што су рис, твор и лос с веома чести. Види још Национални парк Спољашње везе Медији везани за Карула на Викимедијиној остави
Karula nationalpark

Karula nationalpark är en nationalpark i södra Estland på gränsen mellan landskapen Valgamaa och Võrumaa. Nationalparkens område skyddades 1979 och blev nationalpark 1993. Området karaktäriseras av den kuperade terrängen, de många sjöarna, den biologiska mångfalden och traditionellt kulturlandskap. Floran är rik och inkluderar många rödlistade arter i Estland, som baltnycklar, tibast och rutlåsbräken, den senare finns bara på tre platser i Estland, varav Karula är en. Faunan består även av ovanliga och hotade arter som dammfladdermus, mindre skrikörn och svart stork. Däggdjur som älg, lodjur och iller är vanliga. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karula nationalpark. Nationalparkens webbplats (engelska)
Національний парк Карула

Націона́льний парк Кару́ла (ест. Karula rahvuspark) — найменший в Естонії національний парк, який отримав свій статус у 1993 році. Опис Плоскогір'я Карули сформувалося тисячі років тому під впливом континентального льодовикового руху. Сьогодні місцевість надзвичайно різноманітна і багата природними ландшафтами: заболочені марші, болотисті ліси, маленькі озера, річки та потічки, луги, квіткові поля і пагорби. Територія парку малозаселена, так як 70% її складають ліси та озера (тут їх понад 35). Особливий шарм йому надають невеликі поля, болота, трясовини і ферми. Найвищий пагорб в парку називається Торнімяе. Його висота становить 137 метрів; знайти його можна неподалік від селища Люллемяе. Флора та фауна У національному парку Карула з великих ссавців можна виділити американського лося, козулю західну, ведмедя і рись. З дрібнішших ссавців представлені лисиці, єноти, тхори, білки і бобри. В парку мешкають 157 видів птахів, у тому числі: сич волохатий, підорлик малий, орябок, дрімлюга, лелека білий, лелека чорний, сиворакша, деркач, дятел білоспинний, жовна чорна, мухоловка мала, сичик-горобець, журавель сірий, сорокопуд терновий, жайворонок лісовий, скопа, осоїд, дятел трипалий, жовна сива, погонич звичайний, крячок річковий, сова довгохвоста, кропив'янка,тетерук, глушець. Мігруючі види птахів: казарка білощока, лебідь-кликун, гагара чорношия. Охоронювані види тварин: видра річкова, бабка Aeshna viridis. Захищені рослини: зозулині черевички справжні, сон розкритий. Туризм Недалеко від озера Яхіярв у парку розташований інформаційний центр для туристів, де можна отримати детальну інформацію щодо туристичних маршрутів по парку, наметових таборів і визначних пам'яток, а також виставах і виставках, що проходять на території парку. Див. також Природоохоронні території Естонії Примітки Джерела Keskkonnaregistri avalik teenus. Karula rahvuspark. Keskkonnainfo. Посилання Karula National Park (англ.)
Cattedrale di Sant'Isidoro (Valga)

La cattedrale di Sant'Isidoro (in estone: Issidori peakirik) è la cattedrale ortodossa di Valga, in Estonia, è sede dell'Patriarcato di Tallinn afferente alla Chiesa ortodossa apostolica estone. La chiesa è stata edificata in mattoni rossi e gialli tra il 1897 ed il 1898, anno anche della sua consacrazione. Note Voci correlate Cattedrali in Estonia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale di Sant'Isidoro Collegamenti esterni Sito della chiesa ortodossa estone autocefala, su eoc.ee.
Õngu

Õngu ist ein Dorf (estnisch küla) in der Landgemeinde Hiiumaa (bis 2017: Landgemeinde Emmaste). Es liegt auf der zweitgrößten estnischen Insel Hiiumaa (deutsch Dagö), direkt an der Ostseeküste. Beschreibung und Geschichte Õngu (deutsch Onego) hat heute 30 Einwohner (Stand 31. Dezember 2011). Es liegt 24 Kilometer südwestlich der Inselhauptstadt Kärdla (Kertel). Durch den Ort fließt der Fluss Õngu (Õngu jõgi). Er entspringt in der Moorlandschaft im Zentrum der Insel Hiiumaa. Eine Wassermühle ist für den Ort bereits seit dem Jahr 1563 erwähnt. 1583 hieß das Dorf Ennige. 1798 sind Dorf und Mühle unter dem Namen Öngo verzeichnet. Wirtschaft In Õngu befindet sich heute die Fischzucht OÜ Õngu Noorkalakasvandus. Das Unternehmen hat sich auf Aufzucht von Meerforellen spezialisiert. Weblinks Beschreibung (estnisch) Einzelnachweise
Õngu

Õngu es una localidad del condado de Hiiu, Estonia, con una población censada a final del año 2011 de 30 habitantes. Se encuentra ubicada en la isla de Hiiumaa (archipiélago Moonsund), al noroeste del país, junto a la costa del mar Báltico y a poca distancia al norte de la isla de Saaremaa.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Õngu.
Õngu

Õngu (Duits: Onego) is een plaats in de Estlandse gemeente Hiiumaa, provincie Hiiumaa. De plaats heeft de status van dorp (Estisch: küla). Õngu lag tot in oktober 2017 in de gemeente Emmaste. In die maand ging de gemeente op in de fusiegemeente Hiiumaa. Bevolking De ontwikkeling van het aantal inwoners blijkt uit het volgende staatje: Geografie Õngu ligt aan de westkust van het eiland Hiiumaa, aan de Baai van Mardihansu, een onderdeel van de Oostzee. Op het grondgebied van Õngu stroomt de rivier Vanajõgi in de Baai van Mardihansu uit. De bron van de rivier Õngu (Estisch: Õngu jõgi of Õngu oja) ligt ook op het grondgebied van het dorp. Deze rivier komt 4 km ten zuiden van de Vanajõgi, maar nog steeds op het grondgebied van Õngu, eveneens in de Baai van Mardihansu uit. Onderweg passeert de rivier een stuwmeer, het Õngu paisjärv. Zalmen gebruiken de rivier als paaigrond. De Tugimaantee 84, de secundaire weg van Emmaste naar Luidja, komt door Õngu. In Õngu staat een kleine windmolen, die gebouwd is in 1922, de Õngu tuulik. Hij is een beschermd monument. Geschiedenis Õngu werd in 1563 voor het eerst genoemd als watermolen onder de Wacke Waimel. Een Wacke was een administratieve eenheid voor een groep boeren met gezamenlijke verplichtingen. In 1583 werd Õngu genoemd als dorp Ennige, in 1686 heette het dorp Öhnnio. Vanaf 1688 viel het onder het landgoed Waimel (Vaemla). In 1798 was sprake van een dorp en een watermolen Öngo en in 1913 heette de plaats Oiniko. De watermolen verdween op het eind van de 18e eeuw. De molen kreeg zijn water van de rivier Vanajõgi, die over grond van de familie von Ungern-Sternberg liep. Baron Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg wilde aan Caspar Adolph von Stackelberg, de eigenaar van Vaemla, daarvoor geld in rekening brengen. Toen deze weigerde, liet von Ungern-Sternberg de loop van de rivier verleggen, kreeg de molen geen water meer en raakte deze in verval.