NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Viljandi (comune rurale)

Viljandi è un comune rurale dell'Estonia meridionale nella contea di Viljandimaa. La sua popolazione è di 13 569 abitanti. Località Viljandi è suddivisa in due piccoli borghi (alevik) Ramsi e Viiratsi e 75 villaggi: Aidu, Aindu, Alustre, Ämmuste, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Jõeküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Kärstna, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuressaare, Kuudeküla, Laanekuru, Lalsi, Lätkalu, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Mäeltküla, Mähma, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Mõnnaste, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Päri, Parika, Pärsti, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Põrga, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tänassilma, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Tömbi, Tõnissaare, Tõrreküla, Turva, Tusti, Tõnuküla, Ülensi, Unametsa, Uusna, Väike-Kõpu, Välgita, Valma,Väluste, Vanamõisa, Vanausse, Vana-Võidu, Vanavälja, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Võistre, Vooru. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Viljandi (comune rurale) Collegamenti esterni Sito ufficiale, su viljandivald.ee.
Viljandi vald

Viljandi vald is een gemeente in de Estische provincie Viljandimaa. De gemeente telde 13.450 inwoners op 1 januari 2023 en heeft een oppervlakte van 1.371,64 vierkante kilometer. De hoofdplaats is Viljandi, dat er als stadsgemeente zelf niet toe behoort. In het oosten grenst de gemeente aan het Võrtsmeer, het grootste meer dat geheel op Estisch grondgebied ligt. Op het grondgebied van de gemeente ligt het natuurpark Loodi looduspark. Geschiedenis Viljandi vald is een fusiegemeente, die op 20 oktober 2013 ontstond uit de gemeenten Paistu, Pärsti, Saarepeedi en Viiratsi. In het najaar van 2017 werden daar nog de gemeenten Kolga-Jaani en Tarvastu aan toegevoegd, zodat er een gemeente tot stand kwam met bijna 14.000 inwoners. Het aantal nederzettingen bedraagt 130. Plaatsen De gemeente telt: 4 plaatsen met de status van vlek (Estisch: alevik): Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi en Viiratsi; 126 plaatsen met de status van dorp (Estisch: küla): Aidu, Aindu, Alustre, Ämmuste, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Jõeküla, Kaavere, Kalbuse, Kännuküla, Kärstna, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Laanekuru, Lalsi, Lätkalu, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Mäeltküla, Mähma, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Mõnnaste, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Päri, Parika, Pärsti, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Põrga, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tänassilma, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Tömbi, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Turva, Tusti, Unametsa, Ülensi, Uusna, Vaibla, Väike-Kõpu, Välgita, Valma, Väluste, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Võistre en Vooru. Geboren in Viljandi vald in Tänassilma: Jaan Tõnisson (1868-1941?), staatsman in Viiratsi: Johan Laidoner (1884-1953), opperbevelhebber van het Estische leger in Oorgu: Jaan Anvelt (1884-1937), communistisch politicus
Gmina Viljandi

Gmina Viljandi (est. Viljandi vald) – gmina w Estonii, w prowincji Viljandi. Powstała jesienią 2013 z połączenia gmin Paistu, Pärsti, Saarepeedi i Viiratsi. Jesienią 2017 dołączyły również gminy Kolga-Jaani i Tarvastu. Podział Gmina Viljandi ma 4 aleviki i 126 wiosek. aleviki Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi i Viiratsi wsie Aidu, Aindu, Alustre, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jõeküla, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Kärstna, Laanekuru, Lalsi, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Lätkalu, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Mõnnaste, Mäeltküla, Mähma, Oiu, Otiküla, Odiste, Oorgu, Pahuvere, Paistu, Parika, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Põrga, Päri, Pärsti, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Turva, Tusti, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Tänassilma, Tömbi, Unametsa, Uusna, Vaibla, Valma, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Vooru, Võistre, Väike-Kõpu, Välgita, Väluste, Ämmuste i Ülensi Przypisy
Вильянди (волость)

Ви́льянди (эст. Viljandi vald) — волость в уезде Вильяндимаа, Эстония. География Расположена в окрестностях города Вильянди, который является её административным центром, но не включает его. История Образована в результате объединения четырех волостей: Пайсту, Пярсти, Саарепееди и Вийратси после муниципальных выборов, состоявшихся 20 октября 2013 года. В ходе административно-территориальной реформы 2017 года к волости Вильянди присоединились волости Колга-Яани и Тарвасту. Население За период 2014–2017 годов численность населения волости сокращалась в среднем на 1,3 % в год. В тот же период были негативными и естественный прирост населения, и сальдо миграции. Одновременно с уменьшением общего числа жителей произошло резкое уменьшение численности молодых жителей в возрасте 15—24 лет: за 4 года оно составило 9 % (в 2014 году их насчитывалось 1804 человек, в 2017 — 1652). Населённые пункты В состав волости входят 4 посёлка и 126 деревень. Посёлки: Вийратси, Колга-Яани, Мустла, Рамси. Деревни: Айду, Айнду, Алустре, Аникатси, Аукси, Вайбла, Вазара, Валма, Вана-Выйду, Ванавялья, Ванамыйза, Ванауссе, Варди, Вардья, Вейсъярве, Вериласке, Вийсукюла, Вилимеэсте, Вилла, Виссувере, Воору, Выйстре, Вяйке-Кыпу, Вяльгита, Вялусте, Интсу, Йыэкюла, Каавере, Калбусе, Каннукюла, Карула, Касси, Кибекюла, Кийза, Кийни, Кингу, Кивилыппе, Койду, Кокавийдика, Коокла, Куудекюла, Курессааре, Кярстна, Лаанекуру, Лалси, Лейе, Леэмети, Лойме, Лолу, Лооди, Луйга, Ляткалу, Малтса, Марьямяэ, Марна, Матапера, Мелески, Метсла, Моори, Мукси, Мустапали, Мустивере, Мыннасте, Мяэлткюла, Мяхма, Одисте, Ойу, Ооргу, Отикюла, Пахувере, Пайсту, Парика, Пеэтримыйза, Пикру, Пинска, Пирмасту, Порса, Пуйату, Пуллеритсу, Пырга, Пяри, Пярсти, Раассилла, Раудна, Ребасе, Ребасте, Ридакюла, Риума, Рихкама, Роосилла, Руудикюла, Саарекюла, Саарепеэди, Савикоти, Синиаллику, Соовику, Соэ, Суйслепа, Султси, Сурва, Таари, Тагамыйза, Таганурга, Тарвасту, Тинникуру, Тобраселья, Тохври, Турва, Тусти, Тымби, Тыниссааре, Тынукюла, Тыррекюла, Тянассилма, Унаметса, Уусна, Хеймтали, Хендрикумыйза, Холстре, Эммусте, Ээснурга, Юленси, Якобимыйза, Ямеяла, Ярвекюла, Яртсааре. Статистика Данные Департамента статистики о волости Вильянди: Число жителей на 1 января каждого года: Число рождений (живорожденных): Число умерших: Зарегистрированные безработные: Средняя брутто-зарплата: В 2019 году волость Вильянди занимала 53 место по величине средней брутто-зарплаты среди 79 муниципалитетов Эстонии. Число учеников в школах: Экономика Среди зарегистрированных в волости предприятий преобладают микро-предприятия (численность работников менее 10 человек). Крупнейшие работодатели волости по состоянию на 30 июня 2020 года: Галерея Примечания Ссылки Официальный сайт волости Вильянди Архивная копия от 5 августа 2020 на Wayback Machine (эст.)
Viljandi kommun

Viljandi kommun (estniska: Viljandi vald) är en kommun (landskommun) i landskapet Viljandimaa i södra Estland. Kommunens centralort är staden Viljandi som dock inte ingår i kommunen utan istället utgör en egen kommun (stadskommun), helt och hållet omsluten av landskommunen med samma namn. Viljandi kommun bildades 2013 genom en sammanslagning av de fyra dåvarande kommunerna Paistu, Pärsti, Saarepeedi och Viiratsi. Den 25 oktober 2017 uppgick Kolga-Jaani kommun och Tarvastu kommun i Viljandi kommun. Orter I Viljandi kommun finns fyra småköpingar och 126 byar. Småköpingar Kolga-Jaani Mustla Ramsi Viiratsi Byar Källor Externa länkar Viljandi vald - nelja valla ühinemise läbirääkimised Wikimedia Commons har media som rör Viljandi kommun.
Harku Prison

Harku Prison (Estonian: Harku vangla) was an Estonian prison. The prison was located in Harku, Harju County. The prison was established in 1926. In 1965, the prison was adapted to a women's prison. In 2011, Harku Prison was merged with Murru Prison. In 2016, Harku and Murru Prison merged with Tallinn Prison. Prisoners were transported to Tallinn, Tartu and Viru Prison. References
Kostel Paluküla

Kostel Paluküla stojí ve vesnici Pühalepa v kraji Hiiumaa v Estonsku. Kostel je zapsán v seznamu kulturních památek Estonska od roku 1999 pod číslem 23605. Historie Kostel byl postaven v roce 1820 pro rodinu barona Ungern-Sternberg jako hřbitovní kostel. Pro vysokou hladinu spodní vody nebylo možné vystavět v kostele pohřební krypty pod úrovní terénu, a tak ze záměru sešlo. Kolem kostela nebyl hřbitov ani fara, proto se stal filiálním kostelem farního kostela v Kärdla do roku 1939. Po anexi ostrova Hiiumana Sovětským svazem a jeho proměnou ve vojenskou zónu byl kostel používán jako sklad vojenského materiálu. Po ukončení druhé světové války byl opět využíván jako sklad a věž jako pozorovatelna. Kostel chátral, v roce 1989 vyhořela věž kostela. Věž byla opravena v roce 1994 a v roce 1996 postavena střecha. V průběhu doby věž sloužila jako denní námořní navigační bod spolu s majákem Hiiessaare. Mezi těmito body je vzdálenost 2580 metrů s cílovým azimutem 229,6°. V estonském číselném seznamu majáků je zanesen pod číslem 626. Popis Jednolodní orientovaná zděná stavba s masivními zdmi zakončená trojbokým závěrem. Střecha lodi je sedlová, krytá červenými taškami. K západnímu průčelí je přistavěna věž. Hranolová věž na čtvercovém půdorysu přechází do šestibokého hranolu a je ukončena prolomenou jehlanovou střechou. Okapní strany kostela měly prolomeny tři vysoká okna s novogotickým obloukem, z nichž jsou krajní okna zazděná. Závěr byl osvětlen stejně provedenými dvěma okny, z nichž okno na jižní straně je zazděno. Pod vysokými okny byla prolomena obdélná okna k osvětlení podsklepení kostela. Krypty (podsklepení) jsou vyvedeny nad úroveň terénu, podlaha kostela je vyvýšená a vchází se na ni po schodech z podvěží. Vchod s lomeným obloukem je umístěn v západní stěně věže. Věž má čtyři zvonová okna. V kostele bylo místo pro sto věřících. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Paluküla Church na anglické Wikipedii a Paluküla kirik na estonské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Paluküla na Wikimedia Commons Paluküla Church 23605 Paluküla kirik Plán kostela
Paluküla Church

Paluküla Church is in Hiiumaa Parish, Hiiu County, Estonia in a woodland close to the road. The church was founded by the baronial family of Ungern-Sternberg in 1820. Until 1939, it was as branch church of the parish church in Kärdla. Paluküla church has been registered in the list of cultural monuments of Estonia since 1999 under number 23605. History There was no pastorate at Paluküla Church, it had 100 seats. The church was built in 1820 for the family of Baron Ungern-Sternberg as a cemetery church, however, due to the high groundwater level, it was not possible to build a burial crypts below ground level, so there is no graveyard near the church. In 1939, after the annexation of Hiiumaa island by the Soviet Union and its transformation into a military zone, the church was used as a warehouse for military equipment. The church tower was used as a lookout position. After the Second World War, the building again served as a warehouse and the tower as an observation post. Over time it was gradually abandoned until, in 1989, the tower was ruined by a fire. The tower was repaired in 1994 and a roof was built in 1996. Nautical navigation point The church tower served as a daily nautical navigation point. It was a rear sea mark in range with Hiiessaare Lighthouse. The distance between these points is 2580 meters with a target azimuth of 229.6°. It is listed under the number 626 in the Estonian lighthouse number list. References
Ammende Villa

Ammende Villa is a mansion house and a cultural heritage monument located in Pärnu, Estonia. It is one of the most impressive early examples of Art Nouveau architecture in the country. It now serves as a luxury hotel in the health resort area of Pärnu. History The Ammende Villa, with a large garden and adjacent forest, was built in 1904 by local magnate merchant Hermann-Leopold Ammende through St. Petersburg's architecture offices Mieritz & Gerasimov in commissioning for the wedding of his daughter. Since its creation, the mansion has served many purposes as a summer casino and club, health establishment, library, and also as a dental clinic during Soviet times, before being restored and converted in 1999 into a hotel by two Estonian businessmen. With spacious halls, salons and rooms furnished in authentic period style, the hotel is located close to the beach and a short-distance walk from the old town. See also List of hotels: Estonia References External links Media related to Ammende Villa at Wikimedia Commons
Villa Ammende

La villa Ammende (en estonien : Ammende Villa) est un bâtiment art nouveau situé dans le parc de la plage à Pärnu en Estonie. Présentation La Villa Ammende est un bâtiment construit en 1904-1905 comme résidence d'été à Pärnu. La villa est l'un des premiers bâtiments Art nouveau du comté de Pärnu et il a été reconnu comme monument culturel national. De nos jours la villa abrite un hôtel et un restaurant. Le bâtiment dispose de halls et de chambres spacieux dans le style Art nouveau d'origine, l'intérieur allie un mobilier moderne et confortable à un mobilier vintage. La plage et la vieille ville de Pärnu sont situées à proximité de l'hôtel. Galerie Références Voir aussi Liens externes Ressource relative à l'architecture : Kultuurimälestiste Articles connexes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’Estonie
Villa Ammende

Villa Ammende is een landhuis in de Estse plaats Pärnu. Het landhuis staat bekend als een van de vroegtste voorbeelden van art nouveau in Estland. Geschiedenis Het gebouw werd in 1905 gebouwd door het Russische architectenbureau Mieritz & Gerassimov in opdracht van warenhuis-eigenaar Herman Leopold Ammende. Toen de Ammende-familie in 1915 hun fortijn verloren verkocht hij het aan de stad waarna het gebouw verschillende functies kreeg. Tijdens de jaren van de Sovjet-Unie werd het gebouw staatsbezit. In 1997 werd het huis volledig in zijn oude staat gerestaureert en sinds 1999 functioneert het als hotel en restaurant. Externe links ammende.ee
Pärnu Rannastaadion

El Pärnu Rannastaadion (en català: Estadi de la Platja de Pärnu) és un estadi esportiu de la ciutat de Pärnu, Estònia. Les primeres activitats esportives al camp del Pärnu Rannastaadion daten del 1896, quan l'associació de ciclistes alemanys va inaugurar un velòdrom. El velòdrom va ser destruït el 1915 per soldats russos, que van excavar trinxeres al camp d'esports per repel·lir un possible desembarcament alemany. Després que Estònia obtingués la independència, es va establir un comitè per fer plans per a un estadi. L'estadi es va inaugurar oficialment el 14 de juliol de 1929 amb el nom de Pärnu staadion. La tribuna de fusta, que també es va construir per acollir festivals de cant, tenia capacitat per a unes 700 persones i va ser qualificada com la "més fina dels estats bàltics" a causa de la seva arquitectura neoclàssica. Aquesta tributa es va cremar, i el 9 de juliol de 1933 es va inaugurar una tribuna nova i més gran. Dissenyada per l'arquitecte Olev Siinmaa, l'edifici de l'estadi ha estat considerat posteriorment com un dels millors exemples del funcionalisme de fusta dels anys 30 a Estònia. El 1981 la propietat de l'estadi fos transferida a l'Associació Esportiva Kalev, que va rebatejar l'estadi com a Pärnu Kalevi stadion i va obrir una nova tribuna el 1987. El 2012, la ciutat de Pärnu va revocar els drets de Kalev sobre l'estadi, va ser rebatejat com a Pärnu Rannastaadion i la reconstrucció va començar el juliol de 2015. És la seu del club Pärnu JK Vaprus i té una capacitat per a 1.501 espectadors. A més és l'escenari de diverses proves atlètiques. A l'estadi s'han disputat quatre partits de la selecció nacional. Galeria Referències
Pärnu Rannastaadion

Das Pärnu Rannastaadion (deutsch Pärnu-Strand-Stadion) ist ein Fußballstadion mit Leichtathletikanlage in der estnischen Stadt Pärnu. Es ist die Heimatstätte des Fußballvereins JK Vaprus Pärnu. Das Stadion war nach Kalev, einer Heldenfigur der estnischen Mythologie, benannt. Es wurde während der sowjetischen Besetzung Estlands gebaut. Die Sportstätte umfasst 1.501 Sitzplätze, von denen 500 überdacht sind. Das Spielfeld aus Naturrasen hat die Maße 105 × 67 m. Die Länge der achtspurigen Laufbahn um das Spielfeld beträgt 400 m. Der Eigentümer des Stadions ist die Eesti Spordiselts Kalev. Weblinks rannastaadion.weebly.com: Staadion (estnisch) Einzelnachweise
Pärnu Rannastaadion

Pärnu Rannastaadion (English: Pärnu Beach Stadium) is a multi-purpose stadium in Pärnu, Estonia, and the home ground of Pärnu JK Vaprus. The stadium was opened after reconstruction in 2016 and seats 1,501. It is located next to the Pärnu Beach and approximately 200 metres from the sea. First opened in 1929, the stadium has had four different grandstands throughout its history and was completely reconstructed in 2015–2016. The address of the stadium is Ranna pst. 2, 80012 Pärnu. History First sporting activities on Pärnu Rannastaadion's field date back to 1896, when a velodrome was opened by the association of German cyclists. The velodrome was destroyed in 1915 by Russian soldiers, who dug trenches on the sports field to repel a possible German landing. After Estonia gained independence, a committee was established to make plans for a stadium. The stadium was officially opened on 14 July 1929. The wooden grandstand, which was also built to host singing festivals, was able to seat around 700 people and was labelled as the 'finest of the Baltic states' due to its neoclassical architecture. However, the grandstand was set on fire on 9 February 1933 and the perpetrators were never caught. Five months later, on 9 July 1933, a new and larger grandstand was opened. Designed by architect Olev Siinmaa, the stadium building has later been considered as one of the best examples of 1930s wooden functionalism in Estonia. The stadium survived World War II and hosted numerous post-war Pärnumaa Song Festivals, before the historic grandstand was demolished in 1981 and the stadium's ownership was transferred to Sports Association Kalev, who renamed the stadium as Pärnu Kalevi staadion and opened a new grandstand in 1987. Kalev however struggled with the stadium's maintenance and the complex was soon left in particularly bad condition. In 2012, the City of Pärnu revoked Kalev's rights for the stadium and held a design competition for a new grandstand, which was won by KAMP Arhitektid. The stadium was renamed Pärnu Rannastaadion and the reconstruction began in July 2015. Pärnu Rannastaadion was reopened on 9 July 2016 after extensive renovation works. With a total cost of 5.62 million euros, the new stadium complex also facilitates a hostel, gym, seminar rooms and a restaurant. The stadium was awarded the 2016 Union of Estonian Architects award for its outstanding architecture. On 31 August 2016, Pärnu Rannastaadion hosted the Estonia national football team after a 17-year break, when they drew 1–1 with Malta in a friendly match. Since 2021, Pärnu has also hosted numerous UEFA Europa Conference League qualifying matches of Paide Linnameeskond. Galleries Estonia national team matches Pärnu has hosted five Estonia national football team matches. Athletics records Updated on 6 June 2021. Men Women References External links Home page Timelapse of the construction of the stadium (2015–2016)
Stade de la plage de Pärnu

Le stade de la plage de Pärnu (en estonien : Pärnu Rannastaadion) est un stade polyvalent d'athlétisme et de football situé dans le quartier balnéaire de Pärnu en Estonie. Présentation Le stade est conforme à la catégorie II de l'IAAF et de l'UEFA. La tribune du stade compte 1 501 places. De plus, il y a environ 1 000 places autour du stade. Inauguré en 2016, le stade de la plage de Pärnu est ouvert tous les jours aux visiteurs réguliers, amateurs et sportifs de haut niveau. En plus du terrain principal, le complexe du stade de la plage comprend également un terrain d'entraînement, une auberge, une salle de sport avec vue sur la mer, une salle de séminaire et le café Statka Resto. Les matchs de football et les compétitions d'athlétisme se déroulent sur le terrain principal. À l'est du terrain principal se trouve un terrain d'entraînement en herbe de 12 500 m2. L'auberge du stade de la plage compte 25 chambres au total, dont 3 chambres triples et 22 chambres doubles. Les principaux utilisateurs du stade sont les athlètes de l'école de sport de Pärnu et les clubs de football Pärnu JK Vaprus et Pärnu JK. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Liens externes Site officiel Ressource relative à la géographie : Kohanimeregistri Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du sport Portail de l’Estonie
Pärnu Rannastaadion

Het Pärnu Rannastaadion is een voetbalstadion in de Estse stad Pärnu. In het stadion spelem Pärnu JK Vaprus en Pärnu JK de thuiswedstrijden. Het stadion biedt plaats aan 1.500 toeschouwers. Zie ook Lijst van voetbalstadions in Estland
Pärnu Rannastaadion

Pärnu Rannastaadion – wielofunkcyjny stadion znajdujący się w mieście Pärnu, w Estonii. Na tym stadionie swoje mecze rozgrywa drużyna piłkarska JK Vaprus Pärnu. Stadion może pomieścić 3 000 widzów. Bibliografia Informacje o stadionie