NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dahlak Kabír

Dahlak Kabír (arabsky: دهلك كبير, italsky: Grande Dahlac) je největší ostrov ze souostroví Dahláckých ostrovů. Patří k Eritreji a leží v Rudém moři. Eritrejské pobřeží je vzdáleno cca 20 kilometrů, Asmara (hlavní město Eritrey) je vzdáleno cca 145 kilometrů. Ostrov je nepravidelného tvaru, od nejvýchodnější k nejzápadnějšímu bodu je to cca 60 kilometrů. Starý název ostrova je Dahlak Deset. Ostrov je známý též svými archeologickými nálezy. Ostrov je převážně prázdný, porostlý jen suchou vegetací, ale nachází se tu 1 vesnice, letiště a hotelový resort. Je velmi pravděpodobné, že se zde nachází též tajné vězení, kam jsou zavírání především disidenti. Na ostrově je několik, převážně nezpevněných cest. Žije zde přibližně 2500 obyvatel, kteří hovoří speciálním jazykem zvaným dahalik (řadí se do skupiny afroasijských jazyků). Území ostrova je součástí národního parku Dahlak. Historie Ostrov je korálového původu. O souostroví Dahláckých ostrovů se zmiňuje pod názvem Alalaiou už plavební příručka z 1. století našeho letopočtu Periplus Maris Erythraei. Tradičním zdrojem obživy místních obyvatel byl rybolov a získávání želvoviny a mořských perel. Náhrobky s nápisy v kúfském písmu svědčí o tom, že již v 7. století zdejší obyvatelé přijali islám. Od 16. století ostrov náležel osmanskému pašovi ze Suakinu, roku 1890 se staly s celou Eritreou italskou kolonií. Po druhé světové válce se ostrov stal součástí Etiopie. Roku 1990 ostrov dobyla Eritrejská lidově osvobozenecká fronta a o tři roky později se staly součástí samostatné Eritrey. Ekonomika Místní obyvatelé se živí především rybolovem a lovem sumýšů. Je zde i trochu rozvinutý turistický ruch, na ostrově je hotel a ostrov nabízí čisté pláže a korálové útesy. Dopravní spojení zajišťují lodě, které jezdí do nedalekého přístavu Massawa a na několik menších ostrůvků. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Dahlak Kebir na anglické Wikipedii.
Dahlak Kebir

Dahlak Kebir ist die größte Insel des Dahlak-Archipels, der zu Eritrea gehört. Geographie Die im Roten Meer gelegene Insel wurde ursprünglich Dahlak Deset genannt. Die Insel ist 62 km lang und bis zu 27 km breit und weist eine Fläche von 662,62 km² auf. Die maximale Höhe der Insel wird auf Karten mit 49 Meter bis 54 Meter angegeben. Die etwa knapp 2000 Dahalik sprechenden Bewohner leben vom Fischfang, der Seegurkenzucht und dem Tourismus. Hauptort ist das gleichnamige Dorf Dahlak Kebir an einer kleinen Bucht der Südwestküste. Die kleine Bucht ist auch unter ihrem englischen Namen Paradise Bay bekannt. Insgesamt gibt es elf Dörfer auf Dahlak Kebir (mit geschätzten Einwohnerzahlen): Die Summe der vorgenannten Einwohnerzahlen der elf Dörfer ergibt 1955 für die gesamte Insel. Das Dorf Dahlak Kebir ist für seine frühmittelalterliche Zisterne bzw. Nekropole bekannt. Des Weiteren finden sich auf dem Eiland viele Fossilien, die Überreste vorislamischer Kulturen im Sultanat Adal sowie Mangrovensümpfe. Es existieren Fährverbindungen nach Massaua und weiteren Inseln des Dahlak-Archipels. Einzelnachweise
Dahlak Kebir

Dahlak Kebir (Arabic: دهلك كبير, Italian: Grande Dahlac) is the largest island of the Dahlak Archipelago. Situated in the Red Sea off of the coast of Eritrea, it was formerly called Dahlak Deset. Overview Dahlak Kebir has a population of around 2,500 people speaking the Dahalik language. Its major industries include fishing, sea cucumber collection and tourism. The village of Dahlak Kebir lies on the west of the island and is known for its ancient cisterns and necropolis, dating from at least AD 912. It is also known for its fossils. Other features of the island include pre-Islamic ruins at Adel, wildlife, and mangrove swamps. Ferries link the island with Massawa and several smaller islands. References
Dahlak Kebir

Dahlak Kebir​ es la mayor de las islas del archipiélago de Dahlak con 754.9 km².​ Situada en el mar Rojo frente a la costa de Eritrea,​ anteriormente conocida como Dahlak deset. Dahlak Kebir tiene una población de alrededor de 2500 habitantes de habla dahalik. Sus principales industrias son la pesca, la recolección de pepino de mar (Holothuroidea) y el turismo. El pueblo de Dahlak Kebir se encuentra en el oeste de la isla y es conocido por sus antiguas cisternas y la necrópolis, que data de por lo menos el año 912. También es conocida por sus fósiles. Otras características de la isla son las ruinas preislámicas de Adel, la vida silvestre y los manglares. Los ferries la conectan con la ciudad de Massawa y con varias islas más pequeñas. Véase también Geografía de Eritrea Geografía de África Referencias
Dahlak Kebir

Dahlak Kebir est la plus grande île de l'archipel des Dahlak. Géographie Dahlak Kebir fait partie de l'archipel des Dahlak, un archipel de la mer Rouge appartenant à l'Érythrée. Il s'agit de la plus grande île de l'archipel. Démographie Dahlak Kebir est l'île la plus peuplée de l'archipel et compte environ 2 500 habitants. Les habitants parlent le dahlik. Les principaux secteurs économiques de l'île sont la pêche, la récolte de concombre de mer et le tourisme. Dahlak Kebir, situé sur l'ouest de l'île, est le principal village de l'archipel. L'île est reliée par ferry à Massaoua et à plusieurs autres îles plus petites de l'archipel. Histoire Le village de Dahlak Kebir est connu pour ses anciennes citernes et nécropoles, remontant au moins à l'année 912. L'île comporte également des ruines pré-islamiques. L'île comporte également quelques bâtiments construits pendant la colonisation italienne, avant 1941. Articles connexes Archipel des Dahlak Liens externes Portail des îles Portail de l’océan Indien Portail de l’Érythrée
Dahlak Kebir

Dahlak Kebir (in italiano nota anche come Dahlac el-Chebir o Grande Dahlac) è la più grande e popolosa delle isole abitate stabilmente nell'arcipelago delle Dahlac, nel Mar Rosso, in Eritrea. La popolazione vive di pesca (vongole), del commercio di perle e madreperla e marginalmente di turismo. Note
Dahlak Kebir

Dahlak Kebyr – największa wyspa archipelagu Dahlak i całej Erytrei o powierzchni 750 km². Wymiary wyspy to ok. 62 na 27 km, ma nieregularny kształt z dwoma głęboko wcinającymi się w głąb lądu zatokami. Najwyższy punkt wyspy wznosi się według map na 49 do 54 m n.p.m.. Dahlak Kebyr znajduje się ok. 15 km od lądowej części Erytrei. Na wyspie jest kilka osad, spośród których największe są Debe'aluwa i Jimhil oraz stolica o nazwie takiej samej jak wyspa. Mieszkańcy żyją głównie z rybołówstwa i turystyki. W całości jest objęta zasięgiem Morskiego Parku Narodowego Dahlak, jednak można dotrzeć na nią promem z lądu lub innych wysp archipelagu. Wśród atrakcji naturalnych wyróżniają się namorzyny i dzika przyroda. Historia W wiosce Dahlak Kebyr można znaleźć liczne skamieniałości, cysterny, a nawet nekropolię (co najmniej z 912 r. n.e.), a w Adel ruiny z czasów przedislamskich, gdy istniały tu niezależne kultury. Z biegiem czasu wyspa najpierw trafiła pod władzę Jemenu, potem Turków osmańskich. Przypisy
Insula Dahlak Kebir

Dahlak Kebir este cea mai mare insulă a arhipelagului Dahlak. Are o populație de circa 2.500 locuitori, iar principalele activități economice sunt pescuitul și turismul. Cea mai importantă localitate de pe insulă este satul omonim. Dahlak Kebir este legată printr-o rețea de feriboturi atât de continent (prin portul Massawa), cât și de celelalte insule.
Дахлак (остров)

Дахла́к, Дахлак-Кебир (англ. Dahlak Kebir) — крупнейший остров архипелага Дахлак в Красном море у берегов Эритреи, также самый большой остров государства. Ранее назывался Дахлак-Десет. Площадь — 643 км² , самая высокая точка — 123 метра. Население острова насчитывает около 2500 человек. Жители острова говорят на дахлике. История Деревня Нокра находится в западной части острова и известна древними резервуарами для хранения воды и некрополем, который датируется, как минимум, 912 годом н. э. Остров также известен своими окаменелостями. Среди других достопримечательностей острова — развалины доисламского периода в Аделе (Adel), фауна и мангровые болота. Экономика Основными занятиями населения на острове являются рыбалка, сбор морских огурцов и туризм. На острове построен крупный туристический комплекс с гостиницами. На паромах с острова можно попасть в порт Массауа и на ряд островов меньшего размера. Примечания См. также Дахлак (архипелаг) Острова Эритреи
Dahlak Kebr

Dahlak Kebr är en ö i Eritrea. Den ligger i den nordöstra delen av landet, 130 km öster om huvudstaden Asmara. Arean är 660 kvadratkilometer. Terrängen på Dahlak Kebr är mycket platt. Öns högsta punkt är 58 meter över havet. Den sträcker sig 36,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 54,0 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Дахлак (острів)

Дахла́к (Дахлак-Кебір; араб. دهلك) — острів в Червоному морі в архіпелазі Дахлак, належить Еритреї, адміністративно належить до району Дахлак регіону Семіен-Кей-Бахрі. Географія Острів є найбільшим з архіпелагу, розташований у центрі. Між островом і материком міститься прохід Массава Південний з островом Шумма. Острів має неправильну форму, утворену трьома вузькими півостровами: найбільший на півночі (ширина в основі — 7,5 км, у вершині — 10 км, на кінці розділяється ще на 4 менші півострови), найдовший на сході (довжина — 30 км, ширина 4,5-7,5 км, на кінці має 2 менших півострови), найменший на заході (довжина — 10,5 км, ширина — 5,5 км). Висота острова коливається від 43 м в центрі, 48 м на західному півострові, 54 м на північному та 123 м на західному. На центральному сході в бухті знаходиться острів Ерва, відокремлений водами шириною всього 400–500 м. На заході між півостровами виділяються бухти Губбет-Ентату з меншою Кор-Унд-Абі та Губбет-Мус-Нефіт з меншою Кор-Амрак. З усіх боків острів облямований піщаними мілинами та кораловими рифами. Миси на східному півострові — Рас-Шока (крайня східна точка), Рас-Уплалі (крайня південна точка), Рас-Тноба; на північному півострові — Рас-Куссум (відокремлений від основної частини острова вузькою протокою), Рас-Кобаала, Рас-Дофуевр, Рас-Ар-Ар (крайня західна точка); на західному півострові — Рас-Малькомма, Рас-Камбіт. Населені пункти На острові розташоване містечко Джимхіл (Джембелі; адміністративний центр) та селища Дахлак-Кубарі, Кумбейба, Аракат, Куббані, Ду-Беллу, Амарег, Мемла. Джерела Топографічна карта 200k--d37-05 [Архівовано 13 грудня 2014 у Wayback Machine.] Генштаба СРСР Топографічна карта 200k--d37-04 [Архівовано 10 серпня 2014 у Wayback Machine.] Генштаба СРСР
Tekeze

Tekeze (anglicky Tekezé River), známá též pod názvem Setit, je velká řeka protékající převážně na etiopském území. Je to významný pravostranný přítok řeky Atbary. Délka toku činí 608 km. Plocha povodí dle FAO měří 66 800 km². Průběh toku Řeka pramení na severu Etiopie v Simienských horách, jež jsou nejvyšší částí Etiopské vysočiny. Na horním toku teče převážně severním směrem. Na středním toku si řeka razí cestu na severozápad hlubokým kaňonem. Dolní tok směřuje k západu, tvoří hranici mezi Etiopií a Eritreou. Níže po proudu vtéká Tekeze-Setit na území Súdánu, kde se vlévá zprava do řeky Atbary. Vodní režim Vodní režim Tekeze byl před výstavbou stejnojmenné přehrady velmi podobný vodnímu režimu Atbary, který je v současné době také výrazně ovlivněn hospodařením na tomto vodním díle. Maxim řeka dosahovala v červenci až srpnu. Po zbytek roku měla nízký stav vody. Na rozdíl od dolního toku Atbary však byla stálá. Průměrný roční průtok (Qr) během měření v roce 1976 ve stanici Embamadre v Etiopii (plocha povodí k profilu 45 700 km²) činil 143 m³/s. Využití Energetika V Etiopii, přesněji na hranicí svazových států Amharsko a Tigraj, byla na řece v únoru roku 2009 dokončena stavba hydroelektrárny Tekeze, jejíž 188 m vysoká betonová hráz zadržuje 9,3 km³ vody. Celkový výkon všech čtyř turbín je 300 MW. V době dokončení se jednalo o nejvyšší přehradní hráz na africkém kontinentě. Na dolním toku řeky Setit ve východním Súdánu byla během let 2010 až 2017 vybudována přehrada Burdana. Hráz vodního díla je vysoká 50 m a nachází se zhruba 20 km nad soutokem s Atbarou, na níž nedaleko odtud souběžně probíhala výstavba dalšího vodního díla s 55 m vysokou hrází, které se nazývá Rumela. Hráze obou přehrad jsou spojeny a vytvářejí tak 13 km dlouhý celek. Tato zdvojená přehrada s celkovým objemem 2,7 km³ a dvěma nezávislými bezpečnostními přelivy slouží k výrobě energie a zároveň reguluje průtoky v obou řekách. Další význam spočívá v zachycení splavenin, které by zanášely vodní nádrž Khashm el-Girba. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tekeze na Wikimedia Commons (anglicky) Pohled na dokončenou hráz (česky) Tekeze Dam – galerie
Tekeze-Setit

Der Tekeze-Setit ist ein Fluss in Äthiopien, Eritrea und Sudan. In Äthiopien und Eritrea heißt der Fluss Tekeze (Tigrinya ተከዘ Tekézé; amharisch ተከዜ täkäze, auch Tekezé) und in Sudan und im Grenzgebiet zwischen Sudan und Äthiopien heißt der Fluss Setit (arabisch سيتيت, DMG Sītīt). Verlauf Er hat eine Länge von 608 km, entspringt als Tekeze im zentralen Hochland etwa 40 km östlich von Lalibela und fließt zuerst westlich, dann nördlich. Nachdem er das Massiv um den Ras Daschän (Simien) umflossen hat, schwenkt er westlich und bildet für kurze Zeit den westlichsten Teil der Grenze zwischen Äthiopien und Eritrea, wo er in Richtung Sudan fließt. Sobald der Tekeze nach Sudan eintritt, wird er Setit genannt. Schließlich mündet er in den Atbara. Hydrologie Die Durchflussmenge des Flusses wurde in Embamadre in m³/s gemessen Seine Wasserführung konzentrierte sich auf die Regenzeit in den Monaten Juli, August und September. Seit der Inbetriebnahme der Tekeze-Talsperre in der Nähe des Ras Dashän im September 2009 ist die Wasserführung ausgeglichener. Siehe auch Liste der Flüsse in Äthiopien Liste der Flüsse in Eritrea Liste der Flüsse im Sudan Bilder Einzelnachweise
Río Tekezé

El río Tekezé es uno de los principales ríos de Etiopía, un afluente del río Atbara que forma durante un tramo la frontera occidental de Etiopía y Eritrea. El río también es conocido como Setit en Eritrea, Etiopía occidental, y Sudán oriental. Tiene una longitud de 608 km​ y ha excavado el cañón más profundo de África y uno de los más profundos del mundo, que en algunos puntos tiene más de 2000 m.​ En idioma amhárico significa «terrible». Geografía El río Tekezé nace en la región montañosa central de Etiopía, cerca del monte Qachen, en Lasta, desde donde fluye hacia el oeste, luego al norte y después una vez más hacia el oeste, formando la frontera más occidental de Etiopía y Eritrea. El río continua por el noreste de Sudán, hasta confluir con el río Atbara (14°10'N, 36°E), un afluente del curso inferior del Nilo. El Tekezé es tal vez el verdadero curso superior del Atbara, ya en la confluencia de ambos ríos, es el más largo. Los principales afluentes en Etiopía, desde su nacimiento, son los siguientes: por la orilla derecha, los ríos Tahali, Meri, Sellare, Sullo, Arekwa, Gheoa, Wari, Firafira, Tocoro y Gumalo; y por la orilla izquierda, los ríos Nili, Balagas, Saha, Bembea, Ataba, Zarima, y Kwalema. Historia La primera mención conocida del río Tekezé se encuentra en una antigua inscripción del reino de Aksum, del rey Ezana, donde se jacta de una victoria en una batalla en sus orillas en el curso inferior, cerca de «el vado de Kemalke».​ El Tekezé sirvió como un primer vínculo entre Etiopía y Egipto; por ejemplo, el Kebra Nagast, que recibió su forma actual en el siglo XIII, afirma que el rey Menelik I regresó a Etiopía, siguiendo este río (cap. 53). Augustus B. Wylde recogió una tradición que narraba que, cerca de la fuente del Tekezé, en el lugar de la iglesia Michael Eyela Kudus, estaba el verdadero lugar de descanso del Arca de la Alianza.​ Aprovechamiento hidroeléctrico El Gobierno de Etiopía anunció en julio de 2002 que había formado una asociación con la «China National Water Resources and Hydropower Engineering Corporation» para la construcción de una presa hidroeléctrica sobre el Tekezé, que generaría 300 MW. El proyecto costaría 224 millones de dólares y se fijó un plazo de cinco años para completarlo.​ Oweys Ibrahim, el coordinador del proyecto, anunció el 12 de diciembre de 2007 que la construcción estaba completada al 82%, e incluía la realización de una línea eléctrica de 105 km hasta el Mekele.​ La finalización está prevista para 2009. El proyecto supone la mayor presa de arco de África, con una altura de 188 m que superará a Lesoto, actualmente la más alta. Notas Enlaces externos
Tekezé

Le Tekezé (ተከዜ (Täkäzé)) est un sous-affluent du Nil. Il prend sa source en Éthiopie et se jette dans l'Atbara au Soudan. Géographie Le cours de la rivière Tekezé mesure 608 km et est plus long que celui de l'Atbara à leur point de confluence. La rivière a creusé un profond canyon, le plus profond d'Afrique et l'un des plus profonds au monde. En certains endroits, sa profondeur atteint 2 000 mètres. La rivière prend sa source dans les montagnes du centre de l'Éthiopie, non loin du mont Qachen. Il prend une direction ouest, puis nord et à nouveau ouest, formant la partie la plus occidentale de la frontière entre l'Éthiopie et l'Érythrée. La rivière poursuit son cours dans la partie sud-est du Soudan avant de rejoindre l'Atbara par 14° 10′ N, 36° 00′ E. Aménagements La Chine a construit le barrage de Tekezé, 180 m de haut, « plus grand projet de coopération dans un pays africain » selon la presse chinoise, surnommé le « barrage des Trois Gorges éthiopien » par Sinohydro, l'entreprise chinoise qui a remporté le chantier. Le barrage est opérationnel depuis 2009. Le lac de barrage a une superficie de 105 km2 et une capacité de 9,3 milliards m³. Hydrologie Galerie Voir aussi Notes et références Portail de l’Éthiopie Portail des lacs et cours d'eau Portail de l’Érythrée Portail du Soudan
Tekeze-Setit

Tekeze-Setit (amharski: ተከዜ; Tekeze) je jedna od najdužih etiopskih rijeka, dio njezinog srednjeg toka čini zapadnu granicu Etiopije prema Eritreji. Rijeka se u zapadnoj Etiopiji, Eritreji i Sudanu zove Setit. Prema podacima Etiopske središnje statističke agencije (CSA) rijeka Tekeze duga je 608 kilometara. Kanjon rijeke najdublji je u Africi i jedan od najdubljih na svijetu sa svojih 2000 metara. Zemljopis Rijeka Tekeze izvire u sredini Etiopske visoravni pored planine Kačen u pokrajini Lasta, u početku teče na zapad, zatim zaokreće i teče na sjever, a potom opet zavija i teče prema zapada. Od spajanja s rijekom Tomsa na kordinatama 14°11′N 37°31.7′E rijeka teče kao granična rijeka između Etiopije i Eritreje sve do sudanske tromeđe na kordinatama 14°15.4′N 36°33.6′E. Nakon ulaska u sjeveroistočni Sudan na kordinatama 14°10′N 36°0′E utječe u rijeku Atbara, posljednji pritok Nila. Glavne pritoke rijeke u Etiopiji s desne su strane rijeke: Tahali, Meri, Telare, Sulo, Arekuja, Geoja, Vare, Firafira, Tokoro i Gumalo, a s lijeve strane; Nili, Mena, Balasa, Balagas, Saha, Bembeja, Ataba, Zarema i Kvalema. Rijeka veći dio godine ima vrlo malo vode, ali za kišne sezone koja u Etiopiji traje za monsunskih vjetrova s Indijskog oceana od lipnja do sredine rujna postaje opasna bujica, a razina vode poraste za više metara. Etiopska je vlada u srpnju 2002. sklopila ugovor s kineskim državnim poduzećem za elektroprivredu za izgradnju hidroelektrane kapaciteta 300 megavata na rijeci Tekeze. Hidroelektrana je dovršena 2009., a za njezine potrebe izgrađena je najviša lučna brana u Africi (180 m) i dalekovod do grada Mek'ele dug 105 kilometara. Rijeka u povijesti Najraniji je zapis o rijeci jedan spis aksumskog kralja Ezana u kojoj navodi svoju pobjedu pored utvrde Kemalke u donjem toku rijeke Takeze. Korito rijeke Tekeze služilo je kao put za Egipat. To se spominje i u staroj etiopskoj knjizi Kebra Nagast, u 53. poglavlju piše da se kralj Menelik I. vratio u Etiopiju iz Egipta slijedivši rijeku Tekeze. Po nekim etiopskim narodnim predajama u crkvi Ejela Kudus Mikael kod izvora rijeke Takeze pohranjen je Kovčeg Saveza. Izvori Vanjske poveznice Ethiopia: Tekeze hydroelectric dam construction underway (Jimma Times)[neaktivna poveznica] (engl.) International Water Power and Dam Construction Online Arhivirana inačica izvorne stranice od 6. svibnja 2012. (Wayback Machine) (engl.)
Tekeze

A Tekeze folyó Északkelet-Afrikában. Egy szakaszon Etiópia és Eritrea határfolyója. Alsó szakaszán Setit néven is nevezik. Kanyonja meghaladja a 2000 méteres mélységet, ami Afrikában a legmélyebb, és világviszonylatban is kiemelkedő. Futása A Tekeze hossza 608 km. Az Etióp-magasföld középső részén a Qachen-hegységben ered, Weldiya városától északnyugatra. Nyugat, majd észak felé folyik, elhalad a Semien-hegység, s benne Etiópia legmagasabb csúcsa, a Rász-Dasen keleti lábánál. Ezután északnyugat felé fordul, kb. 150 km-en határt képez Etiópia és Eritrea között, majd nyugat felé fordulva éri el kb. 100 km-rel a szudáni határ után Tomat városkánál az Atbara folyót. Megismerése A helyi hagyomány szerint a folyó forrásvidékén, az Eyela Kudus Michael templomban van elhelyezve a Frigyláda. A folyó első említése a 4. századból való Kemalke néven, Ezana akszúmi király az egyik gázlójánál aratott győzelmet. A folyó mentén fontos útvonal haladt Etiópiából Egyiptomba. Hasznosítása Az etióp kormány 2002-ben jelentette be, hogy a folyón kínai segítséggel egy 225 MW teljesítményű vízerőmű építését tervezi. Az építkezés eredetileg 224 millió USA dollárba került, és öt évre tervezték. 2007 decemberében a projekt 82%-os készültségi szinten állt, végül 2009 februárjában készült el 360 millió dollárból. Átadásakor Afrika legnagyobb ilyen típusú gátja lett. A kettős-íves gát 188 m magas, és 9 millió m³ víz tárolására alkalmas. A víztározóban tízféle hal és krokodilfaj tenyésztését tervezik, és a környéken 60.000 ha földterület öntözése válik lehetővé. A villamosenergia-exportjával pedig jelentős bevételeket érhet el az ország. Mellékfolyói Jobb oldali mellékfolyói: Tahali Meri Sellare Sullo Arekwa Gheoa Wari Firafira Tocoro Gumalo Bal oldali mellékfolyói: Nili Balagas Saha Bembea Ataba Zarima Kwalema Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Tekezé River című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Tacazzè

Il Tacazzè (conosciuto anche con i nomi Tecassé e Tekezé) è un fiume dell'Africa orientale, lungo 608 km. Il canyon formato dal suo corso ha una profondità di circa 2000 m, è il più profondo del continente africano e uno dei più profondi del mondo. Nasce in Etiopia, a ovest di Alà, scorre al confine con l'Eritrea e il Sudan e nei pressi di Tomat confluisce nel fiume Atbara. Il suo bacino idrografico si estende per circa 68.000 km². La parte terminale prende il nome di Setit e segna il confine fra Etiopia ed Eritrea ed anche fra la lingua amarica e quella tigrè. Storia Il passaggio del Tacazzè 1935 Nella notte tra il 14 e il 15 dicembre 1935 le avanguardie di ras Immirù attraversarono il fiume Tacazzè impegnando il Gruppo Bande, al comando del maggiore Luigi Criniti. Un altro contingente abissino guadò il Tacazzè più a nord al fine di tagliarne la ritirata al contingente italiano. Note Voci correlate Fiumi del Sudan Domenico Latanza Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Tacazzè Collegamenti esterni Setit, su sapere.it, De Agostini. (EN) Tekezē River, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Tekezé

Tekezé, ook Setit genoemd in Eritrea, West-Ethiopië en Soedan, is een belangrijke rivier in oostelijk Afrika. Volgens het Ethiopisch Central Statistical Agency heeft de rivier een lengte van 608 kilometer. De canyon kent op sommige punten een diepte van meer dan 2000 meter. Op de rivier ligt, sinds 2009, de Tekezze dam, met bijhorend stuwmeer van 105 km² groot. De opslagcapaciteit is 9,3 milliard m³. Na binnenkomst in Noordoost-Soedan stroomt de rivier in de Atbarah, die uiteindelijk in de Nijl uitmondt. Referenties