Velká sfinga v Gíze

Velká sfinga v Gíze (psáno též Sfinga) je velká socha, v podobě zvířete (anupa nebo lva) s lidskou hlavou, nacházející se na Gízské plošině v Egyptě na západním pobřeží Nilu. Jde o největší sochu vytesanou z jednoho kusu kamene, která kdy byla vytvořena. Je 73,5 m dlouhá, 19,3 m široká a 20,22 m vysoká. O jejím stáří se vedou spory. Řada egyptologů věří, že byla vytvořena starými Egypťany v 3. tisíciletí př. n. l, v době Staré říše za panování 4. dynastie, a to panovníkem Rachefem či dokonce jeho otcem Chufuem (starořecky Cheops) spolu s pyramidou. Podle velmi rozšířeného názoru má hlava Sfingy údajně znázorňovat právě panovníka IV. dynastie Chufua (vládl přibližně 2604/2554–2581/2531 př. n. l.), kterého takto nechal prý zpodobnit právě jeho syn, faraon Rachef. Podle výzkumu z roku 2005 nechal hlavu Sfingy zhotovit naopak prvorozený Chufuův syn, Radžedef. Také prý byla barevná (měla mít zelené oči, červenou tvář a nemes z modrých a zlatých proužků). Jakým jménem nazývali Sfingu staří Egypťané, dodnes přesně nevíme. Často užívané označení Sfinx bylo vytvořeno ve starověku Řeky a pochází z egyptského slova sešepanch, který lze přeložit jako „obraz žijícího“. Toto pojmenování označovalo královské sochy ve čtvrté dynastii, ačkoli bylo v Nové říši více spojováno s Velkou sfingou. Egyptští Arabové používali označení Abú-l-Húl, což znamená Otec hrůzy.[zdroj?] Proměna Sfingy v čase Sfinga v průběhu času utrpěla mnoho poškození. Je vytesána z vápencového podloží; časem pak došlo k částečnému zasypání pískem a obroušení zasypaných částí. První pokus vykopat Sfingu se datuje do roku 1 400 př. n. l., kdy se ji z pověření faraona Thutmose IV. podařilo odkrýt až po přední tlapy. Thutmose IV. pak mezi tlapami nechal vztyčit žulovou stélu, která připomíná tuto událost. První dochované záznamy o opravách jsou z doby před 3500 lety. Za Římanů, kteří si sfingu velmi oblíbili a používali ji jako pozadí pro různá shromáždění a velká divadelní představení, proběhla velká „dostavba“ a údržba od roku 30 př. n. l. až do 2. století našeho letopočtu. Sfinze chybí nos široký původně asi jeden metr. Velmi rozšířená legenda tvrdí, že jí ho ustřelili Napoleonovi vojáci v průběhu jeho tažení do Egypta. Tato informace je však nepravdivá, protože existují obrazy Sfingy z doby před Napoleonovým tažením, které ji zobrazují bez nosu. Egyptský historik al-Makrízí připisuje zničení nosu súfijskému fanatikovi jménem Muhammad Sa'im ad-Dahr, který byl rozhořčen tím, že prostí rolníci uctívají Sfingu, aby tím zlepšili svou úrodu. Sa'im ad-Dahr byl poté pověšen za vandalismus. Zničení nosu se mělo odehrát v roce 1378. V roce 1817 proběhly první moderní vykopávky, vedené kapitánem Cavigliou, které úplně odkryly její hruď. Úplně vykopána byla až v roce 1925 pod vedením ředitele egyptského úřadu pro památky Émila Baraize (1874–1952). V roce 1931 nechala egyptská vláda opravit hlavu, protože v roce 1926 se vlivem eroze odlomily velké části, které způsobily trhliny na krku. Tato oprava přidala betonový límec pod pokrývku hlavy, což narušilo profil hlavy. V 70. letech 20. století byly v blízkosti otevřeny vápencové doly s těžbou využívající dynamit. Do Gízy se kromě turistů sjížděly o státních svátcích statisíce Egypťanů, kteří šplhali na stěny pyramid, ve vnitřních prostorách malovali graffiti a okolo sfingy hrávali fotbal. V 80. letech se proto egyptská vláda rozhodla omezit k nim přístup a přistoupit k velkému projektu rekonstrukce sfingy i pyramid pod záštitou a dohledem egyptského ministerstva památek. Většina prací byla však prováděna bez dozoru a nekvalifikovaní dělníci odebrali v podstatě všechny malé vápencové bloky, kterými Římané dostavěli poškozené části nohou, boku a ocasu. K původnímu stavu z římských dob prakticky neexistuje dokumentace, a ani nebyly uchovávány odstraňované 2000 let staré části sochy. Následné opravy byly navíc provedeny neprodyšnou vrstvou cementu, která znemožnila vápenci dýchat a poměrně záhy začaly jednotlivé části ze sfingy kvůli prosakující vlhkosti odpadávat. V lednu 1984 se kvůli ohrožení památky sešla mezinárodní komise, avšak práce byly zastaveny až v roce 1987. Tyto opravy byly předělány v 90. letech. Fotografie Sfingy z opačné strany nejsou zpravidla publikovány, protože jim dominuje zástavba na okraji Gizy, mimo jiné s provozovnou KFC, tržištěm i smetištěm. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velká sfinga v Gíze na Wikimedia Commons O Sfinze na www.egyptologie.cz