NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Királynék völgye 53

A Királynék völgye 53 (QV53) egy ókori egyiptomi sír a Királynék völgyében. A XX. dinasztia idején épült III. Ramszesz egyik fia, Ramszesz-Meriamon herceg (talán a későbbi IV. Ramszesz) számára. Egyike annak az öt hercegi sírnak, amelyek III. Ramszesz fiai számára készültek a völgyben. Leírása A sír a fő vádi délnyugati részében helyezkedik el, Titi királyné (QV52) és Amonherkhopsef (QV55) között. Észak-déli irányú. Egy előkamrából 181-185 cm széles folyosó indul ki, melyből két mellékkamra nyílik. A folyosó újabb kamrába, valószínűleg a sírkamrába vezet, melyből nagy mellékkamra nyílik. A sír díszítéséből kevés maradt fenn, ami sokáig megnehezítette a tulajdonos azonosítását. Az első teremben láthatóak III. Ramszesz kártusai. A többi korabeli hercegi sírhoz hasonlóan Ramszesz a herceggel együtt istenek előtt jelenik meg. Az első folyosó bejáratánál jobbra Nebethet látható, mint a Nyugat úrnője, balra pedig a Halottak Könyvéből származó feliratok – a 145. fejezetben szereplő túlvilág kapuit érdekes módon felosztották a hercegek sírjai közt, a QV53-ba az 1.-4. kapu került. A következő helyiség valószínűleg a sírkamra lehetett, mert bejáratánál Anubiszt említik. Mellette töredékes felirat, melyen Ramszeszt a nagy királyi hitves fiaként említik. A díszítést két rétegben vitték fel a falra, de az ábrázolásokon nem módosítottak. A sírba a 2. században, 165 és 180 között tömboló bubópestisjárvány idején a betegségben elhunytakat temették, összesen 276 személy csontjai kerültek elő. A sír előtt megtalálták egy mészégető maradványait, ez vagy római kori, és a pestisben elhunytak testének leöntéséhez használt mész készítéséhez használták, vagy a kopt időkben készült, az 5. század végén / 6. század elején, ugyanabban az időben, amikor a Királynék völgye 60 sírt kopt kápolnává alakították, és ehhez az építkezéshez kellett. Feltárása A sírt Robert Hay skót régiségkereskedő kutatta először, 1826-ban. Jean-François Champollion és Ippolito Rosellini, akik 1829-ben kutattak a Királynék völgyében, a falak erősen károsodott dekorációja alapján még nem tudták azonosítani a sír tulajdonosát. Karl Richard Lepsius, aki 1844-ben összeírta a sírokat, rámutatott, hogy III. Ramszesz kártusai láthatóak a falon. A sírnak Hay a 3., Wilkinson a 11., Lepsius a 8. számot adta. Az 1956 április-májusában a feliratokat lemásoló Jean Yoyotte azonosította a sírt Ramszesz herceg sírjaként. Az ásatás sokáig nehézségekbe ütközött, mert a sír félig tele volt törmelékkel, egészen addig, amíg a CEDAE/CNRS francia-egyiptomi kutatócsoport az 1980-as évek közepén dolgozni nem kezdett rajta. A legfontosabb leletek közé tartoznak egy gránit hercegszobor töredékei és egy kék fajansz parókatartó. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a QV53 című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ibrim

Ibrim o Qasr Ibrim (àrab: قصر إبريم, Qaṣr Ibrīm) fou un llogaret d'Egipte a la governació d'Assuan, a la riba oriental del Nil. És a uns 250 km al nord de Wadi Halfa. Va ser un dels assentaments més importants de la Núbia egípcia. La ciutat coinstruïda damunt un pujol va esdevenir una petita illa quan la plana va ser submergida el 1966 per les aigües del Llac Nasser. Els jaciments més baixos van ser submergides per sempre. Tenia restes d'un establiment egipci amb algunes capelles que corresponen a l'època entre Hatshepsut, Tuthmosis III, Amenofis II i Ramsès II. Una va ser construïda per Setau virrei de Kus amb Ramsès II. El jaciment ha produït una riquesa de material sense precedents. Per mor de les extraordinàries circumstàncies de conservació, fins i tot per a Egipte, inclou objectes fets de materials orgànics peribles, com ara fusta, cuir i lli. S'hi van trobar una sèrie de més de set-cents pàpirs en nubià antic, molt importants per l'estudi de la llengua nubiana i els regnes cristians dels primers segles. Un dels més coneguts és una pàpir amb nou versos, atribuïts a Corneli Gal i datant del segle primer, la interpretació del qual ha fet córrer rios de tinta. Referències Bibliografia Connah, Graham; Pearson (Archaeologist), David. Qasr Ibrim House 1037: Resurrecting an Excavation (en anglès). BAR Publishing, 2016, p. 96. ISBN 978-1-4073-1560-7. Hallof, Jochen. The Meroitic Inscriptions from Qasr Ibrim (en anglès). Röll, 2011 (Volum 9 de Studien zu den Ritualszenen altägyptischer Tempel). Hallof, Jochen «Yesbokheamani: der Löwe von Qasr Ibrim» (en alemany). The Journal of Egyptian Archaeology, 89, 2003, p. 251–254. ISSN: 0307-5133. Mills, Anthony J. The cemeteries of Qaṣr Ibrîm : a report of the excavations conducted by W.B. Emery in 1961 (en anglès). Londres: Egypt Exploration Society, 1982, p. 209. ISBN 978-0-85698-078-7.
Каср-Ибрим

Каср-Ибрим (араб. قصر ابريم‎) — развалины древнего города средневековой Нижней Нубии, находится на юге современного Египта. Древний город изначально располагался на правом склоне берега Нила, но во второй половине XX века в результате заполнения водохранилища Насер, Каср-Ибрим фактически стал островом. Каср-Ибрим остался единственным археологическим памятником в районе затопления, который оказался выше нового уровня воды. И до, и после строительства плотины Каср-Ибрим привлекал к себе археологов, в настоящее время он закрыт для посещения, на нём работают только специалисты. Первые раскопки Каср-Ибрима предприняла экспедиция Пенсильванского университета в 1911 году. Археологами установлено, что первые поселения Каср-Ибрима датируются Египетским Поздним периодом. Поселение достигло расцвета в Средние века, в этот период в Каср-Ибриме располагалась епархия государства Нобатии. В Каср-Ибриме найдена богатейшая на сегодняшний день коллекция документов на древненубийском языке, включая документы епархии. Каср-Ибрим был населён вплоть до 1840-х годов. Восстанавливаемый археологами замок-крепость Ибрим построен на фундаменте более древней постройки времён египетских фараонов. Строительство продолжалось в римский период, во времена префектуры Гая Петрония, в царствование императора Августа. Установлено, что в этот период строительство велось с использованием материалов более древних построек. Старейший раскопанный храм датируется эпохой фараона Тахарка. На этом храме изображён фараон, приносящий пожертвование богам. Древнейшим найденным артефактом является стела, воздвигнутая на 8-м году царствования фараона Аменхотепа I. Стела фараона Аменхотепа I использовалась при строительстве гораздо более позднего Византийского кафедрального храма, дошедшего до наших дней в руинах. В наше время эта стела находится в коллекции Британского музея. На западном склоне замка-крепости Ибрим располагаются несколько небольших храмов, высеченных в камне по приказу египетского наместника царства Куш и посвящённых различным правителям Египетского Нового царства и египетским божествам. Во время подготовки территории к затоплению при строительстве Асуанской плотины в Каср-Ибриме проводились работы, во время которых барельефы срезались и перевозились в район Нового Вади-эс-Себе. Большая каменная стела Сети I, воздвигнутая египетским наместником времён фараона Аменомопе, обнаруженная на южном склоне замка-крепости Ибрим, была перевезена в местность Новая Калабша в окрестностях Асуана. Примечания
Qasr Ibrim

Qasr Ibrim är en fornlämning i Egypten. Den ligger i guvernementet Assuan, i den södra delen av landet, 800 km söder om huvudstaden Kairo. Qasr Ibrim ligger 179 meter över havet. Terrängen runt Qasr Ibrim är platt. Trakten runt Qasr Ibrim är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Trakten runt Qasr Ibrim är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Qasr Ibrim.
KV29

KV29, acrònim de l'anglès King's Valley, és una tomba egípcia de l'anomenada Vall dels Reis, situada a la riba oest del riu Nil, a l'altura de la moderna ciutat de Luxor. És un dels sepulcres menys coneguts de l'enorme necròpolis, sent en l'actualitat completament impossible determinar de quina dinastia data ni qui va ser el seu ocupant. Situació La tomba número 29 de la Vall dels Reis no és a prop de cap enterrament lateral, i només és a prop de la també gairebé desconeguda KV61. Construïda al uadi sud-oest, es troba a l'entrada dels dos ramals més meridionals de la Vall, el de les tombes pertanyents a l'època de Tuthmosis III i el destinat als enterraments de finals de la dinastia XIX. Així i tot, la llunyania de KV29 de qualsevol tomba realment important dificulta encara més la tasca de datació del sepulcre. KV29 presenta les característiques típiques d'un enterrament no real, potser destinat a un membre de la noblesa, almenys en la seva entrada, ja que hi ha un pou funerari. Més enllà del pou ignorem què pot haver-hi, encara que és molt probable que ens trobem tan sols amb una única càmera principal, de modestes dimensions i, és clar, absent de decoració. Excavació No se sap si va ser descoberta durant els segles XVIII o XIX o bé va ser oberta a l'antiguitat. El primer que ens arriba sobre la seva existència prové de James Burton, que assenyala la seva situació i poc més. Una cosa mateix farien Wilkinson, Loret i Weigall, aquest últim fent la suposició que seria un petit enterrament amb una sola càmera, potser datat a la dinastia XVIII. No obstant això, en l'actualitat, KV29 encara no ha estat excavada, i no desperta un gran interès. Enllaços externs Theban Mapping Project: KV29 Arxivat 2010-11-30 a Wayback Machine.: Inclou descripcions, imatges i plànols de la tomba.
KV29

Das altägyptische Grabmal KV29 im Tal der Könige (Osttal) wurde vor 1832 entdeckt. Der Grabinhaber ist unbekannt und es gibt keine Angaben zum Inhalt des Grabes. Es besteht aus einem einfachen rechtwinkligen Eingangsschacht und wird in die Periode des Neuen Reiches (1550 bis 1070 v. Chr.) datiert. Das Grab ist heute unzugänglich. KV29 wurde bereits vor 1832 entdeckt, jedoch sind keine Ausgrabungen in der Grabanlage durchgeführt worden. Lagepläne wurden 1825 von James Burton, in den Jahren 1825 bis 1828 von John Gardner Wilkinson und 1899 von Victor Loret erstellt. Arthur Weigall beschrieb das Grab als undekoriert und, dass es vermutlich nur eine Kammer aufweist. Zum Grab gibt es keine Publikationen. Siehe auch Liste der Gräber im Tal der Könige Literatur Nicholas Reeves, Richard H. Wilkinson: Das Tal der Könige. Geheimnisvolles Totenreich der Pharaonen. Weltbild, Augsburg 2000, ISBN 3-8289-0739-3, S. 183. Weblinks Theban Mapping Project: KV29 (englisch)
KV29

Tomb KV29 is an ancient Egyptian tomb in the Valley of the Kings, in the Theban Necropolis of Egypt. It is located near the mid-Eighteenth Dynasty tombs of Tiaa (KV32), Merytre-Hatshepsut (KV42), and Thutmose III (KV34). The tomb was known since the 1830s and given the number KV29 in 1899 but no records of an earlier excavation exist. The entrance shaft was previously planned by the Theban Mapping Project in the 1990s. The tomb was first excavated by the University of Basel King's Valley Project in 2011. Excavation continued in 2016 but the rest of the tomb is filled with debris and its layout is unknown. Location and exploration The tomb is located in a small side valley that leads towards the tomb of Thutmose III (KV34) and is close to other tombs of similar date, including the tomb of Thutmose IV's mother Tiaa (KV32) and KV42. Given its proximity to these tombs, it is thought to date to the mid-Eighteenth Dynasty. It has a simple layout consisting of a vertical shaft and a single chamber. KV29 was known since the 1830s, when its location was noted by the early Egyptologists James Burton and John Gardiner Wilkinson. It was mentioned again in the 1880s by Eugène Lefébure and assigned a tomb number in 1899. In the 1990s the shaft was mapped by the Theban Mapping Project. Excavation Excavation of the shaft began in January of 2011; half the depth proved to be flood debris from the 1994 flood and modern debris from the 1960s onwards. The rest of the shaft contained clean fill washed in during earlier floods. The final 3 metres (9.8 ft) of debris in the 9 metres (30 ft) deep shaft consisted of hard packed limestone chips; fragmentary ceramics and four pieces of an alabaster jar were recovered from this layer. The shaft was capped with an iron door at the conclusion of the 2011 season. Excavation resumed in 2016. The shaft was found to open to the west onto a room, also filled with debris. The extent of the room was investigated using a telescoping camera and flashlights. The architectural layout of the room is unknown, as it is so full of debris any possible side chamber doorways are obscured. Citations Bibliography Bickel, Suzanne; Paulin-Grothe, Elina; Alsheimer, Tanja (2011). "Preliminary Report on the Work Carried out During the Season 2011" (PDF). University of Basel. University of Basel Kings' Valley Project. Retrieved 23 April 2023. Bickel, Suzanne; Paulin-Grothe, Elina (2016). "Report on work carried out during the field season 2015–2016" (PDF). University of Basel. University of Basel Kings' Valley Project. Retrieved 23 April 2023. Reeves, Nicholas; Wilkinson, Richard H. (1996). The Complete Valley of the Kings: Tombs and Treasures of Egypt's Greatest Pharaohs (2010 paperback ed.). London: Thames and Hudson. ISBN 978-0-500-28403-2. Retrieved 22 April 2023. External links Theban Mapping Project: KV29 – Includes detailed maps of most of the tombs. University of Basel Kings' Valley Project preliminary excavation reports
KV29

KV29 es una tumba egipcia del llamado Valle de los Reyes, situado en la orilla oeste del Nilo, a la altura de la moderna ciudad de Luxor. Es uno de los sepulcros menos conocidos de la enorme necrópolis, siendo en la actualidad completamente imposible determinar de qué dinastía data y, ni mucho menos, quién pudo ser su propietario. Situación La tumba número 29 del Valle de los Reyes no se encuentra cerca de ningún enterramiento lateral, y sólo está cerca de la también casi desconocida KV61. Construida en el uadi suroeste, se encuentra a la entrada de los dos ramales más meridionales del Valle, el de las tumbas pertenecientes a la época de Thutmose III y el destinado a los enterramientos de finales de la dinastía XIX. Aun así, la lejanía de KV29 de cualquier tumba realmente importante dificulta aún más la labor de datación del sepulcro. Al parecer, KV29 presenta las características típicas de un enterramiento no real, quizás destinado a un miembro de la nobleza, al menos en su entrada, ya que existe un pozo funerario. Más allá del pozo ignoramos qué puede haber, aunque es muy probable que nos encontremos tan sólo con una única cámara principal, de modestas dimensiones y, claro está, ausente de decoración. Excavación Como se puede apreciar, el desconocimiento que se tiene acerca de KV29 es casi absoluto. Ni siquiera sabemos si estaba abierta desde la antigüedad o si fue descubierta durante los siglos XVIII o XIX. Lo primero que nos llega sobre su existencia proviene de James Burton, que señala su situación y poco más. Algo mismo harían Wilkinson, Loret y Weigall, este último haciendo la suposición de que sería un pequeño enterramiento con una sola cámara, quizás fechado en la dinastía XVIII. No obstante, en la actualidad, KV29 aún no ha sido excavada -ni existen proyectos a medio plazo de que lo sea-, y no despierta un gran interés. Sería casi milagroso que aportase alguna información interesante, dado que sepulcros muy similares a éste y mejor conocidos no tienen ningún misterio ni un solo objeto arqueológico o decoración que valiese una expedición millonaria. El misterio de la pequeña KV29 tendrá que seguir esperando. Referencias Reeves, Nicholas; Wilkinson, Richard H. (1998). Todo sobre el Valle de los Reyes: tumbas y tesoros de los principales faraones de Egipto (2ª edición). Barcelona: Destino. ISBN 84-233-2958-5. Enlaces externos Theban Mapping Project: KV29
KV29

Situé dans la vallée des Rois, dans la nécropole thébaine sur la rive ouest du Nil face à Louxor en Égypte, KV29 est le tombeau d'un inconnu. Localisation et exploration La tombe se situe dans une petite vallée latérale menant à la tombe de Thoutmôsis III (KV34) et est proche d'autres tombes de même date, notamment celles de Tiâa (KV32) et Mérytrê-Hatchepsout (KV42). Compte tenu de sa proximité avec ces tombes, il est possible qu'elle date du milieu de la XVIIIe dynastie. Son plan est simple : un puits vertical et une chambre unique (bien que la présence de chambres latérales soit possible). KV29 était connue depuis les années 1830, lorsque son emplacement fut noté par les premiers égyptologues James Burton et John Gardner Wilkinson. Elle fut à nouveau mentionnée dans les années 1880 par Eugène Lefébure et un numéro de tombe lui fut attribué en 1899. Dans les années 1990, le puits a été cartographié par le Theban Mapping Project. Fouilles Les fouilles du puits ont débuté en janvier 2011 : la moitié de la profondeur s'est avérée être constituée de débris de l'inondation de 1994 et de débris modernes des années 1960. Le reste du puits contenait des remblais propres, importés par les crues précédentes. Les trois derniers mètres de débris du puits de neuf mètres de profondeur étaient constitués d'éclats de calcaire compactés ; des fragments de céramique et quatre morceaux d'une jarre en albâtre ont été récupérés de cette couche. Le puits a été fermé par une porte en fer à la fin de la saison 2011. Les fouilles ont repris en 2016. Le puits s'est avéré s'ouvrir à l'ouest sur une pièce, également remplie de débris. L'étendue de la pièce a été étudiée à l'aide d'une caméra télescopique et de lampes de poche. La disposition architecturale de la pièce est inconnue, car elle est tellement encombrée de débris que toute porte latérale possible est masquée. Notes et références Notes Références Bibliographie (en) Carl Nicholas Reeves et Richard H. Wilkinson, The Complete Valley of the Kings: Tombs and Treasures of Egypt's Greatest Pharaohs, Londres, Thames & Hudson, 1996, 224 p. (ISBN 978-0-500-28403-2) ; (en) Alberto Siliotti, Guide to the Valley of the Kings and to the Theban Necropolises and Temples, Le Caire, A.A. Gaddis, 1996 ; (en) Susanne Bickel, Elina Paulin-Grothe et Tanja Alsheimer, « Preliminary Report on the Work Carried out During the Season 2011 », University of Basel Kings' Valley Project,‎ 2011 (lire en ligne) ; (en) Susanne Bickel et Elina Paulin-Grothe, « Preliminary Report on the Work Carried out During the Season 2015-2016 », University of Basel Kings' Valley Project,‎ 2016 (lire en ligne). Liens externes (en) « KV29 », sur Theban Mapping Project Portail de l’Égypte antique Portail de l’archéologie
Királyok völgye 29

A Királyok völgye 29 (KV29) egy egyiptomi sír a Királyok völgye keleti völgyében, a délnyugati vádiban. Feltáratlan, belseje nem ismert. Bejárata négyszögletes bejárati akna, Arthur Weigall leírása szerint valószínűleg csak egy kamrából áll és díszítetlen. Valószínűleg nem királyi sír. Források Külső hivatkozások Theban Mapping Project: KV29
KV29

KV29 (Kings' Valley 29) è la sigla che identifica una delle tombe della Valle dei Re in Egitto; sconosciuto il titolare. Priva di decorazioni, nota fin dall'antichità, venne mappata e rilevata da James Burton e John Gardner Wilkinson, nel 1825, e da Victor Loret, nel 1899. Come confermato nel 2011 da scavi sistematici nell'ambito del The University of Basel King’s Valley Project (trad. Progetto Valle dei Re dell’Università di Basilea) , è costituita da un pozzo che è stato interamente liberato dai detriti e, verosimilmente, da un'unica camera per la quale non sono stati ancora eseguiti rilievi. Note Approfondimenti Fonti Bibliografia (EN) Nicholas Reeves e Richard Wilkinson, The complete Valley of the Kings, New York, Thames & Hudson, 2000, ISBN 0-500-05080-5. Christian Jacq, La Valle dei Re, traduzione di Elena Dal Pra, O. Saggi, n. 553, Milano, Mondadori, 1998, ISBN 88-04-44270-0. Alessandro Bongioanni, Luxor e la Valle dei Re, Vercelli, White Star, 2004, ISBN 88-540-0109-0. Alberto Siliotti, La Valle dei Re, Vercelli, White Star, 2004, ISBN 88-540-0121-X. Alberto Siliotti, Guida alla Valle dei Re, ai templi e alle necropoli tebane, Vercelli, White Star, 2010, ISBN 978-88-540-1420-6. Erik Hornung, La Valle dei Re, traduzione di Umberto Gandini, ET Saggi, n. 1260, Torino, Einaudi, 2004, ISBN 88-06-17076-7. Alessandro Roccati, L'area tebana, Quaderni di Egittologia, n. 1, Roma, Aracne, 2005, ISBN 88-7999-611-8. Voci correlate Storia dell'antico Egitto Collegamenti esterni (EN) Theban Mapping Project, su thebanmappingproject.com. URL consultato il 3 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 5 dicembre 2006). https://web.archive.org/web/20170204170942/https://www.hindawi.com/journals/bmri/2015/530362/ https://web.archive.org/web/20170802212209/https://aegyptologie.unibas.ch/forschung/projekte/university-of-basel-kings-valley-project/
Graf DK 29

Graf DK 29 is een graf uit de Vallei der Koningen. Het graf werd ontdekt door onbekenden vóór 1832, maar is nooit echt onderzocht geweest. Enkel de toegang is vrijgemaakt, de rest van het graf ligt vol met puin. Overzichtskaart Externe link (en) Theban Mapping Project: KV29 - informatie over de tombe
KV29

A KV29 é uma tumba no Vale dos Reis em Egito composta penas por um fosso de entrada e uma câmara. Foi provavelmente construída em meados da Décima Oitava Dinastia e seu ocupante ou propósito são desconhecidos. Sua existência é conhecida desde pelo menos a década de 1830, mas ela só foi ser escavada na década de 2010 por uma equipe da Universidade da Basileia. Localização A KV29 está localizada em um pequeno vale lateral que leva para a KV34, a tumba de Tutemés III, e próxima da KV32, a tumba de Tiaa, e da KV42. Estas três datam de meados da Décima Oitava Dinastia do Império Novo, assim acredita-se que a KV29 foi construída por volta da mesma época. Ela consiste apenas de um fosso vertical de entrada e uma única câmara. A existência da KV29 é conhecida desde pelo menos a década de 1830, quando sua localização foi relatada pelos egiptólogos James Burton e John Gardner Wilkinson. Foi mencionada novamente na década de 1880 por Eugène Lefébure, porém só foi receber sua designação em 1899. O fosso de entrada foi mapeada pelo Theban Mapping Project na década de 1990. Escavação Uma escavação do fosso foi iniciada em janeiro de 2011 por uma equipe da Universidade da Basileia. Metade da profundidade era de entulhos de uma enchente de 1994 e de entulhos a partir da década de 1960. O resto era um preenchimento limpo lavado durante enchentes anteriores. Os últimos três metros eram formados por lascas de calcário. Fragmentos de cerâmica e quatro peças de uma jarra de alabastro foram encontrados nessa camada. O fosso foi coberto com um portão de ferro ao final da escavação. Uma nova escavação começou em 2016. Descobriu-se que o fosso terminava uma câmara também preenchida por entulhos. Seu tamanho foi investigado com uma câmara telescópica e lanternas. A disposição arquitetônica é desconhecida, estando tão cheia de entulhos que não foi possível determinar se existia soleiras para outras câmaras. Referências Bibliografia Reeves, Nicholas; Wilkinson, Richard H. (1996). The Complete Valley of the Kings. Londres: Thames and Hudson. ISBN 978-0-500-05080-4 Ligações externas KV29 (em inglês) no Theban Mapping Project