NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Piràmide G1-d

La piràmide G1-d (també coneguda amb les sigles G Id, G1d o GId) és una de les quatre piràmides subsidiàries que hi ha al sector oriental de la necròpoli de Guiza. Es va descobrir el 1993 durant els treballs que es duien a terme per eliminar una carretera propera a la piràmide G1 (la Gran Piràmide de Guiza). Es troba a uns 25 m al sud-est de l'angle sud-est de la Gran Piràmide i a uns 7 m a l'oest de les piràmides subsidiàries G1-b i G1-c. Les runes de la piràmide ocupen 24 m². Tota la maçoneia del nucli de la piràmide havien estat eliminats en temps antics. El que queda del nucli de la superestructura són dos fileres de pedra. També hi havia hagut una subestructura en forma d’U, però va ser destruïda a l'antiguitat. Durant l'excavació s'hi va trobar la pedra del vèrtex real de la piràmide (o piramidó), una sola peça de pedra calcària fina de qualitat Tura. És el segon piramidó més antic trobat; el més antic pertanyia a la piràmide roja de Sneferu, descoberta per Rainer Stadelmann a Dahshur. Aquesta rara troballa s'ha deixat al seu lloc. S'hi va trobar una inscripció escrita amb pintura vermella a la superfície interior d'un bloc situat a la paret sud. La notació diu: imy rsy S3. Aquesta pintada, que significa "al costat sud (posterior)", probablement era la que indicava als encarregats de les pedres on havia d'anar col·locat el bloc. Els estudiosos debaten quin va ser el propòsit d'aquesta pir̟àmide. Se n'han donat diverses explicacionsː era pel Ka del rei representa al rei com a governant de l'Alt Egipte va servir per a les vísceres del rei és una sala fictícia per al festival Sed té una funció solar Zahi Hawass, que va liderar el descobriment de la piràmide, va proposar que aquesta piràmide subsidiària s'utilitzava simbòlicament com a vestuari del festival Sed. Referències Bibliografia Hawass, Zahi «The Discovery of the Satellite Pyramid of Khufu (GI-d).» (en anglès). Studies in Honor of William Kelly Simpson. Museum of Fine Arts, Boston, vol. 1, 1996, p. 379–398. Lehner, 1997, p. 116, Mark. The complete pyramids (en anglès). Thames & Hudson, 1997, p. 116. ISBN 0-500-05084-8. Reeves, Nicholas. Ancient Egypt The Great Discoveries (A Year-by-Year Chronicle) (en anglès). Londres: Thames & Hudson, Ltd, 2000. ISBN 978-0500051054.
Пирамида G1-d

G1-d (также G1d, G1 d, GId) — одна из четырёх пирамид-спутниц пирамиды Хеопса. Расположена на территории восточных гробниц с восточной стороны пирамиды Хеопса в Некрополе Гизы. Пирамида в разрушенном состоянии, её руины находятся между пирамидой Хеопса и пирамидой G1-c. Построена во времена IV династии. Открыта в 1993 году. На месте руин пирамиды находилась структура в форме буквы U. Во время раскопок вблизи пирамиды был обнаружен пирамидион, сделанный из известняка, это был пирамидион с вершины Розовой пирамиды в Дахшуре. Пирамидион был оставлен на прежнем месте. Размер основания пирамиды 21,75 м. На одном из южных блоков пирамиды была найдена надпись, выполненная красной краской: imy rsy S3, что означает «на южной стороне». По мнению египтологов это был инструктаж, указывающий, для какой из сторон пирамиды предназначался блок. Кому предназначалась пирамида, в настоящий момент неизвестно. По версии некоторых египтологов, пирамиду могли построить для Ка Хеопса, другие считают, что она могла быть использована во время празднеств Хеб-сед. Галерея См. также Список египетских пирамид Пирамида G2-a Литература Hawass, Zahi, (1996). The Discovery of the Satellite Pyramid of Khufu (GI-d). Thames & Hudson, Ltd. London. Lehner, Mark, (1997). The Complete pyramids. Thames and Hudson, Ltd. London. ISBN 0-500-05084-8. Reeves, Nicholas, (2000). Ancient Egypt The Great Discoveries (A Year-by-Year Chronicle). Thames & Hudson, Ltd. London. ISBN 978-0500051054. Ссылки The discovery of the satellite Pyramid of Khufu Архивная копия от 16 сентября 2012 на Wayback Machine (англ.) The revised and complete article on the pyramidion of the satellite pyramid of Khufu, g1d Архивная копия от 6 июня 2014 на Wayback Machine (англ.) Origins of Pyramid GI-d, Southeast of the Great Pyramid Архивная копия от 4 марта 2016 на Wayback Machine (англ.)
Піраміда G1-d

G1d (також G1d, G1 d, GId) — одна з чотирьох пірамід-супутниць піраміди Хеопса. Розташована на території східних гробниць зі східної сторони піраміди Хеопса в Некрополі Гізи. Піраміда в зруйнованому стані, її руїни знаходяться між пірамідою Хеопса і пірамідою G1-c. Побудована за часів IV династії. Відкрита в 1993 році. На місці руїн піраміди знаходилася структура у формі літери U. Під час розкопок поблизу піраміди був виявлений пірамідіон, зроблений з вапняку, це був пірамідіон з вершини Рожевої піраміди в Дахшурі. Пірамідіон був залишений на колишньому місці. Розмір основи піраміди 21,75 м. На одному з південних блоків піраміди було знайдено напис, виконаний червоною фарбою: imy rsy S3, що означає «на південній стороні». На думку єгиптологів це був інструктаж, який вказує, для якої зі сторін піраміди призначався блок. Кому призначалася піраміда, зараз невідомо. За версією деяких єгиптологів, піраміду могли побудувати для Ка (дух людини) Хеопса, інші вважають, що вона могла бути використана під час святкувань Хеб-Сед. Галерея Див. також Список єгипетських пірамід Піраміда G2-a Література Hawass, Zahi, (1996). The Discovery of the Satellite Pyramid of Khufu (GI-d). Thames & Hudson, Ltd. London. Lehner, Mark, (1997). The Complete pyramids. Thames and Hudson, Ltd. London. ISBN 0-500-05084-8 . Reeves, Nicholas, (2000). Ancient Egypt The Great Discoveries (A Year-by-Year Chronicle). Thames & Hudson, Ltd. London. ISBN 978-0500051054 . Посилання The discovery of the satellite Pyramid of Khufu (англ. ) The revised and complete article on the pyramidion of the satellite pyramid of Khufu , g1d (англ. ) Origins of Pyramid GI-d, Southeast of the Great Pyramid (англ. )
Piràmide G1-c

La piràmide G1-c és una de les quatre piràmides subsidiàries que hi ha al sector oriental de la necròpoli de Guiza. Les altres piràmides subsidiàries que l'acompanyen són la G1-a, la G1-b i la G1-d. Es troba emplaçada just al costat oriental de la gran piràmide, i va ser construïda durant la IV Dinastia d'Egipte. És la que es troba més al sud de les tres piràmides de les reines i pertany la reina Henutsen. Té una amplada de 46,25 metres i una alçada de 29,62 metres. La pared sud de la cambra funerària té un nínxol excavat de quatre centímetres de profunditat. Aquesta piràmide originalment no formava part del complex piramidal de Khufu, ja que el seu costat sud no s'alinia amb el costat de la Gran Piràmide, sinó amb la tomba mastaba de Khufukhaf I. Es va pensar que en algun moment la piràmide G1-c podria ser una piràmide satèl·lit, perquè no posseïa cap pou de vaixell com les piràmides G1-a i G1-b. Més tard es va determinar que era una piràmide inacabada però construïda a correcuita. Es creu que Henutsen hi va ser finalment enterrada. El doctor Rainer Stadelmann va plantejar que Khufukhaf és la mateixa persona que Khafren i que la piràmide l'hauria construït per a la seva mare, tot i que aquesta identificació és dubtosa. A la cara est de la piràmide hi ha adossat un temple d’Isis d'època tardana (dinastia XVIII) que es va construir incorporant elements d'una antiga capella funerària. A les restes d'aquest temple s'hi va descobrir una estela del Nou Regne que porta una inscripció epígrafa que ens permet atribuir la piràmide a la reina Henutsen:L'Horus vivent Medju Hor, rei de l'Alt i el Baix Egipte, Khufu, va rebre la vida. És al costat de la Casa de l'Esfinx, al nord-oest de la Casa d'Osiris, senyor de Rasetawi, que va establir la Casa d'Isis. És al costat del temple d'aquesta deessa que va construir la seva piràmide. Va ser al costat d'aquest temple que va construir una piràmide per a la filla del rei, Henutsen. Referències Bibliografia Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3. Hawass, Zahi. The Discovery of the Satellite Pyramid of Khufu (GI-d) (en anglès). Studies in Honor of William Kelly Simpson 1. Boston: Museum of Fine Arts. Peter Der Manuelian, ed, 1996. Lehner, Mark. The complete pyramids (en anglès). Thames & Hudson, 1997, p. 116. ISBN 0-500-05084-8. Verner, Miroslav. The Pyramids: The Mystery, Culture, and Science of Egypt's Great Monuments (en anglès). Nova York: Grove Press, 2001. ISBN 0-8021-3935-3.
Pyramid G1-c

G1-c is one of the subsidiary pyramids of the Giza East Field of the Giza Necropolis immediately to the eastern side of the Great Pyramid of Giza, built during the Fourth Dynasty of Egypt. It is the southern of the three pyramids of the queens and is the one of Queen Henutsen. It is 46.25 metres wide and had a height of 29.6 metres. A niche, four inches deep was dug in the south wall of the burial chamber. Pyramid G1-c was originally not a part of Khufu's pyramid complex, as its southern side is aligned not with the side of the Great Pyramid, but with Khufukhaf I's mastaba tomb nearby. Pyramid G1-c was at some point thought to possibly be a satellite pyramid, because it did not come with a boat pit like pyramids G1-a and G1-b. It was later determined to be an unfinished pyramid which was constructed in a hurry. Henutsen is thought to have been buried in the tomb. Dr. Rainer Stadelmann believes Khufukhaf is the same person as Khafra and the pyramid was built by him for his mother, but this identification is doubtful. This temple was built by incorporating elements of an ancient funerary chapel. A stele from the New Kingdom was discovered in the remains of the temple. This monument bears an inscription epigraph allowing us to attribute the pyramid of Queen Henutsen: The living Horus Medju Hor, King of Upper and Lower Egypt, Khufu, received life. It is next to the tabernacle-the-Sphinx, northwest of the home of Osiris, Lord of Rasetawy, he established the House of Isis. It is next to the temple of the goddess that he built his pyramid. It is next to the temple he built a pyramid for the king's daughter, Henutsen. See also Pyramid G1-a Pyramid G1-b Pyramid G1-d References
Pirámide G 1c

La pirámide G 1c es una de las cuatro pirámides subsidiarias del complejo funerario de Jufu, en el denominado campo oriental de Guiza. La pirámide, inmediatamente al lado este de la Gran Pirámide de Guiza, construida durante la dinastía IV de Egipto, es la situada más al sur de las tres pirámides de las reinas. Pertenece a la reina consorte Henutsen. Tiene una base de 46,25 metros de lado y tenía una altura de 29,60 metros. Se cavó un nicho de unos 10 cm de profundidad en la pared sur de la cámara funeraria. Esta pirámide, originalmente no formaba parte del complejo piramidal de Jufu, ya que su lado sur no está alineado con el lado de la Gran Pirámide, sino con la cercana tumba mastaba de Jufujaf I.​ En algún momento se pensó que la pirámide G 1c fuese posiblemente una pirámide satélite, porque no tenía un foso para barca como las pirámides G 1a y G 1b. Sin embargo, posteriormente se determinó que era una pirámide inacabada que fue construida a toda prisa. Existen rastros de su concepción primitiva aún visibles en las esquinas de la base del monumento. Se cree que Henutsen fue enterrada allí.​ El egiptólogo Rainer Stadelmann cree que Jufujaf y Jafra son la misma persona y que él construyó la pirámide para su madre,​ pero esta identificación es dudosa.​ Un templo de Isis del período tardío se asienta contra la cara este de la pirámide. Este templo se construyó incorporando elementos de la antigua capilla funeraria. Entre los restos del templo se descubrió una estela (la estela del inventario), que data del Imperio Nuevo. Esta estela lleva una inscripción epigráfica que permite atribuir la pirámide a la reina Henutsen:​ Véase también Anexo:Pirámides de Egipto Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Pirámide G 1c.
Pyramide G1C

La pyramide G1C est l'une des quatre pyramides subsidiaires du complexe funéraire de Khéops. Elle est la plus au sud des trois pyramides dites des reines. D'une base de 46,25 mètres de côté et d'une hauteur de 29,60 mètres, la pyramide G1B se situe à 3,80 mètres au sud de G1A et est la mieux préservée des pyramides subsidiaires. Toutefois, elle est restée inachevée, des tracés de conception étant encore visibles aux angles de la base du monument. Une niche, profonde de quatre centimètres fut creusée dans le mur sud de la chambre funéraire. Un temple d'Isis d'époque tardive (XVIIIe dynastie) est accolé contre la face est de la pyramide. Ce temple fut construit en incorporant les éléments de l'antique chapelle funéraire. Une stèle (la stèle de l'inventaire), datant du Nouvel Empire fut découverte dans les vestiges du temple. Cette stèle épigraphe porte une inscription nous permettant d'attribuer la pyramide à la reine Hénoutsen : « L'Horus vivant Medjou Hor, roi de Haute et Basse-Égypte, Khoufou, a reçu la vie. C'est à côté de la Demeure-du-Sphinx, au nord-ouest de la Demeure-d'Osiris, seigneur de Rôsétaoui, qu'il a établi la Demeure-d'Isis. C'est à côté du temple de cette déesse qu'il a construit sa pyramide. C'est à côté de ce temple qu'il a construit une pyramide pour la fille du roi, Hénoutsen. » Notes et références Portail de l’archéologie Portail de l’Égypte antique
Пирамида G1-c

G1-c (так же G1c, G1 c, GIc и пирамида Хенутсен) — одна из четырёх пирамид-спутниц пирамиды Хеопса. Расположена на территории восточных гробниц с восточной стороны пирамиды Хеопса в Некрополе Гизы. Является самой южной из четырёх пирамид-спутниц. Построена во времена IV династии для второй жены Хеопса Хенутсен. Размер основания пирамиды 46,25 м, первоначальная высота 29,60 м. Как считает египтолог Вернер, пирамида G1c изначально не была частью пирамидального комплекса Хеопса, так как её южная сторона была выровнена не по стороне пирамиды Хеопса, а по расположенной рядом мастабе сына Хеопса Хуфухафта. В расположенном поблизости погребальном храме была найдена надпись, которая позволяет относить данную пирамиду к Хенутсен: «Живой Хор, Меджу Хор, повелитель Верхнего и Нижнего Египта, Хуфу, получил жизнь. Находящийся рядом с часовней сфинкса, на северо-западе дома Осириса, господина Розетты. Он основал дом Исиды, рядом с храмом богини, которой он построил эту пирамиду. Рядом с храмом он построил пирамиду для дочери Хенутсен». Галерея См. также Список египетских пирамид Пирамида G1-d Примечания Литература Mark Lehner, The complete pyramids, 1997, p. 116 Ссылки Giza Satellites Архивная копия от 9 июня 2016 на Wayback Machine (англ.)
Піраміда G1-c

G1c (також G1c, G1 c, GIc і піраміда Хенутсен) — одна з чотирьох пірамід-супутниць піраміди Хеопса. Розташована на території східних гробниць зі східної сторони піраміди Хеопса в Некрополі Гізи. Є найпівденнішою з чотирьох пірамід-супутниць. Побудована за часів IV династії для другої дружини Хеопса Хенутсен. Розмір основи піраміди 46,25 м, первісна висота 29,60 м. Як вважає єгиптолог Вернер, піраміда G1c спочатку не була частиною пірамідального комплексу Хеопса, так як її південна сторона була вирівняна не по стороні піраміди Хеопса, а по розташованій поруч мастабі сина Хеопса Хуфухафта. У розташованому поблизу поховальному храмі було знайдено напис, який дозволяє відносити дану піраміду до Хенутсен: «Живий Гор, Великий Гор, повелитель Верхнього і Нижнього Єгипту, Хуфу, отримав життя. Що знаходиться поруч з каплицею сфінкса, на північному заході будинку Осіріса, пана Рашиду. Він заснував будинок Ісіди, поруч з храмом богині, якій він побудував цю піраміду. Поруч з храмом він побудував піраміду для дочки Хенутсен». Галерея Див. також Список єгипетських пірамід Піраміда G1-d Примітки Література Mark Lehner, The complete pyramids, 1997, p. 116 Посилання Giza Satellites (англ.)
Tomba QV75

La Tomba QV75 pertany a Henutmire, germana de Ramsés II, de la Dinastia XIX d'Egipte. És a la Vall de les Reines, a la ribera occidental del Nil, a Egipte. J. F. Champollion i K. R. Lepsius la van esmentar. Lepsius la va descriure breument i la classificà amb el número 1 de la seua llista. Lepsius i Porter i Moss la catalogaren com a pertanyent a una reina desconeguda. La tomba és a prop de l'entrada de la vall i degué ser una de les darreres tombes del regnat de Ramsés II. El títol «Filla del rei» predomina per sobre de qualsevol altre, i això indica que la tomba s'havia destinat a una princesa reial, i la degueren adaptar a Henutmire quan va morir. Descripció La tomba consta d'un vestíbul, una cambra lateral i una altra de funerària. El vestíbul exterior està decorat amb escenes de deïtats. En un santuari hi ha dues figures que representen Anubis. Henutmire apareix davant un déu en un quiosc, i altres escenes reprodueixen Horus.(2) Al corredor, la reina apareix davant Ra-Harakhti.(2) La sala interior mostra la difunta venerant Ra-Harakhti amb forma de falcó. L'escena següent mostra les dees Isis i Neftis adorant uns babuïns. Hi ha representacions de mobiliari, com ara un divan amb forma de cap de lleó o un altre amb forma de cap de vaca. Al costat del primer n'hi ha un espill i dessota el segon es representa un pot d'ungüent.(2) Els pilars de la cambra interior estan decorats. El primer presenta Horus-Imhotep, Hator, Isis, i l'Ànima de Pe agenollada. El segon pilar està decorat amb escenes d'Osiris, Maat i Neith i l'Ànima de Nején agenollada. El tercer pilar representa de nou Horus-Imhotep, l'Ànima de Nején agenollada, Neftis i una dea occidental.(2) La part inferior del taüt d'Henutmire la usurpà el rei Harsiese I per al seu enterrament a Medinet Habu. Henutmire és denominada Filla del rei en el sarcòfag, i possiblement fos també l'esposa del rei, tot i que això s'hi llig amb dificultat. En el Papir Salt 124, el capatàs Panbeb és acusat de robar la maqueta d'una oca durant l'enterrament de la reina, que se'n trobà més tard a casa seua. La tomba sembla que es reutilitzà durant la Dinastia XXII. Es tornà a usar en època romana, quan es cavà un fossat afegit en el sòl de la cambra del sarcòfag.(3) Vegeu també Ramsès II Vall de les Reines Referències
QV75

QV75 is the tomb of Henutmire, likely the daughter (or sister) and Great Wife of Ramesses II, in Egypt's Valley of the Queens. It was mentioned by Champollion and Lepsius. Lepsius gives a short description of this tomb. In his list this is tomb number 1. Both Lepsius and Porter and Moss list the tomb as belonging to an unknown Queen. The tomb is closest to the mouth of the Valley and it may be one of the last tombs decorated during the reign of Ramesses II. The title King's Daughter is more prevalent than any other title. This may indicate that the tomb was originally intended for a royal princess, and adapted for Henutmire when she died. The tomb The outer hall is decorated with several scenes showing deities. Two figures depicting Anubis are shown before a shrine. Henutmire is shown before a god in a kiosk, and other scenes show Horus. In the corridor the queen is shown before Ra-Harakhti. The inner hall shows the deceased adoring Ra-Harakhty as a hawk. The scene further includes baboons and the goddesses Isis and Nephtys adoring. There are depictions of furniture, including a lion-headed couch and a cow-headed couch. A mirror is shown by the first couch while an ointment jar is shown below the second couch. The pillars in the inner room are decorated. The first pillar shows Horus-Inmutef, Hathor, Isis, and the souls of Pe kneeling. The second pillar is decorated with scenes showing Osiris, Maat, and Neith and the souls of Nekhen kneeling. The third pillar again shows Horus-Inmutef, the souls of Nekhen kneeling, Nephthys, and a Western goddess. A trough of her coffin was usurped by Harsiese for his interment in Medinet Habu. Henutmire is named King's Daughter on the sarcophagus, and possibly King's Wife (the latter seems to be hard to read). In the Salt papyrus the foreman Paneb is accused of going into the burial of Queen Henutmire and stealing a model of a goose, which was later found in his home. The tomb appears to have been reused during the 22nd Dynasty. It was reused again during the Roman Period when an additional pit was dug into the floor of the sarcophagus chamber. References External links Theban Mapping Project Archived 2023-03-29 at the Wayback Machine – Plan of the tomb and other details.
QV75

QV75 es la tumba de Henutmira, hermana de Ramsés II, perteneciente a la dinastía XIX. Está emplazada en el Valle de las Reinas, en la ribera occidental del Nilo, en Egipto. Champollion y Lepsius hicieron referencia a esta tumba. Lepsius la describió brevemente y la clasificó con el número 1 de su lista.​ Lepsius y Porter y Moss la catalogaron como perteneciente a una reina desconocida.​​ La tumba se sitúa cerca de la entrada del valle y puede tratarse de una de las últimas tumbas realizadas durante el reinado de Ramsés II. El título «Hija del rey» predomina por encima de cualquier otro, lo cual puede indicar que la tumba estaba inicialmente destinada para una princesa real, y fue adaptada para Henutmira cuando murió.​ Descripción La tumba está compuesta por un vestíbulo, una cámara lateral y una cámara funeraria. El vestíbulo exterior está decorado con diversas escenas de deidades. En un santuario aparecen dos figuras que representan a Anubis. Henutmira se muestra ante un dios en un quiosco, y otras escenas reproducen a Horus.​ En el corredor, la reina aparece ante Ra-Horajti.​ La sala interior muestra a la difunta venerando a Ra-Horajti con forma de halcón. La escena siguiente muestra a las diosas Isis y Neftis que adoran a unos babuinos. Hay diversas representaciones de mobiliario, como un diván con forma de cabeza de león u otro con forma de cabeza de vaca. Junto al primer diván hay un espejo y debajo del segundo se representa un tarro de ungüento.​ Las pilares de la habitación interior están decorados. El primero presenta a Horus-Imhotep, Hathor, Isis, y las Almas de Pe arrodilladas. El segundo pilar está decorado con escenas que muestran a Osiris, Maat y Neit y las Almas de Nejen arrodilladas. El tercer pilar representa nuevamente a Horus-Imhotep, las Almas de Nejen arrodilladas, Neftis y una diosa occidental.​ La parte inferior del ataúd de Henutmira fue usurpado por el rey Horsiese I para su enterramiento en Medinet Habu.​ Henutmira es denominada la Hija del rey en el sarcófago, y posiblemente fue también la Esposa del rey, aunque esto último se lee con dificultad.​ En el Papiro Salt, el capataz Panbeb es acusado de robar la maqueta de un ganso durante el entierro de la reina, que fue encontrada posteriormente en su casa.​ La tumba parece que fue reutilizada durante la dinastía XXII. Fue usada de nuevo durante la época romana, cuando se cavó un foso adicional en el suelo de la cámara del sarcófago.​ Véase también Ramsés II Valle de las Reinas Referencias