NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Abusir

Abusir (o Abu Sir) è sede di un'importante necropoli egizia situata nel Governatorato di Giza, sud-ovest del Cairo. Il nome è quello del villaggio nella valle del Nilo presso cui si trova il sito archeologico. Situata alcuni chilometri a nord di Saqqara, la necropoli ebbe particolare importanza per le sepolture reali durante la V dinastia, ma risulta di notevole interesse anche la necropoli dei nobili con tombe a mastaba, tra cui la più notevole è la Mastaba di Ptahshepses; il sito continua a donarci i propri tesori, come la recente scoperta della tomba intatta di Neferinpu. Ad Abusir in passato si trovavano 14 piramidi, ma oggi rimangono solo i resti delle piramidi di Nebkhau, Setibtawy, Userkhau ed un'altra non identificata, rimasta incompiuta ma che risulterebbe appartenere a Neferkhau. Dal sito proviene anche la maggior parte dei papiri amministrativi attribuibili al regno Antico come i papiri di Userkhau ed i papiri di Neferkhau. A circa un chilometro da Abusir si trova anche il sito di Abu Gurab che ospita i resti di alcuni tempio solari anch'essi risalenti alla V dinastia. Galleria d'immagini Note Bibliografia Guy Rachet - Dizionario Larousse della civiltà egizia - Gremese Editore - ISBN 88-8440-144-5 Delia Pemberton, Ancient Egypt, Gardenhouse Editions, 1992, trad.it di Antonia Lena, Antico Egitto, Garzanti, 1992 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Abusir Collegamenti esterni (EN) Abū Ṣīr, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Abusir

Abusir – nekropolia staroegipska położona ok. 2,5 km na północ od Sakkary i ok. 1,5 km na południowy wschód od Abu Gurab. Zbudowano tu 14 piramid, z czego 4 najważniejsze należą do władców V dynastii – pierwszych, którzy przyjęli tytuł Sa-Re, czyli „Syn Słońca”. Ich piramidy w Abusir często zwane są „Piramidami Synów Słońca”. Według mitu, ich narodziny odbyły się pod protekcją samego Ra, który wyjednał przychylność bogów dla ich matki Radżedet, co spowodowało szczęśliwe rozwiązanie. Radżedet wydała na świat trzech dorodnych synów, pierwszych trzech władców z nowej V dynastii. Najważniejszymi obiektami nekropoli Abusir są: piramida Sahure piramida Niuserre piramida Neferirkare I piramida Ranefereta piramida królowej Chentkaus II zespół kultu Słońca Userkafa zespół kultu Słońca Niuserre mastaba Ptahszepsesa – „wezyra Jedynego Przyjaciela Majestatu Jego, Przełożonego Tajemnic i Naczelnika Robót”. Najlepiej zachowany jest zespół budowli Sahure, w skład którego wchodzi piramida „Ba Sahure pojawia się w chwale”, Dolna i Górna Świątynia. Świątynie te stanowią przykład kunsztu budowlanego starożytnych Egipcjan, przejawiający się umiejętnością zestawiania barw kamienia: białego wapienia i alabastru, czerwonego i czarnego granitu oraz czarnego bazaltu. Jak przypuszcza się, w czasach świetności świątynie były pokryte ok. 10 000 m² reliefów, które w większości uległy rabunkowi i zniszczeniom w XIX wieku. Piramidy w Abusir są w stanie znacznego zniszczenia. Obiektem godnym uwagi jest mastaba Ptahszepsesa. Jest to labirynt sal i korytarzy, niegdyś pokrytych malowidłami i reliefami, w znacznym stopniu zniszczony i obrabowywany. Obecnie dobrze zachowane jest jedynie zejście oraz korytarze prowadzące do komory grobowej (komory odrodzenia). Sama komora pozbawiona jest stropu. Znajdują się w niej dwa sarkofagi – dla Ptahszepsesa i jego małżonki. W południowej części nekropoli znajduje się piramida królowej Chentikaus, małżonki króla Neferirkare, którego piramida znajduje się tuż obok. Dalej na północ leżą ruiny Świątyni Kultu Słonecznego Userkafa – założyciela świętego okręgu Abusir, a nieco dalej jeszcze, ruiny podobnej świątyni króla Niuserre, w której jest stół ofiarny (6×6 m) wykonany z monolitycznego bloku alabastru. Zobacz też Dahszur Giza Memfis Przypisy Linki zewnętrzne Misja archeologiczna japońskiego Uniwersytetu Waseda. waseda.jp. [zarchiwizowane z tego adresu (2018-10-01)]. (ang.)
Abusir

Abusir (em árabe: ابوصير; em egípcio: pr wsjr, "Casa e Templo de Osíris"; em copta: ⲃⲟⲩⲥⲓⲣⲓ, transl. Busiri; em grego: Βούσιρις, transl. Boúsiris) é um sítio arqueológico do Egito - mais especificamente, uma extensa necrópole do período do Antigo Reino, juntamente com adições posteriores - nas redondezas da capital do país, Cairo. O nome também designa a aldeia vizinha, situada no vale do Nilo, de onde o sítio recebeu seu nome. Abusir localiza-se diversos quilômetros ao norte de Sacará e, como aquele sítio, serviu como um dos principais cemitérios para a elite da população que habitava a antiga capital, Mênfis. Diversas outras aldeias, tanto no norte quanto no sul do Egito, receberam o nome de Abusir ou Busiri. Abusir é um segmento relativamente pequeno do extenso "campo de pirâmides", que se estende do norte de Guizé ao sul de Sacará; o local se destacou depois de se tornar foco de prestigiosos enterros da quinta dinastia (Antigo Reino). Como um cemitério de elite, Guizé havia sido "preenchida" com gigantescas pirâmides e outros monumentos da quarta dinastia, o que havia levado os faraós da dinastia seguinte a ter de procurar outros sítios para seus monumentos funerários. Abusir foi também o palco da maior descoberta de papiros do Antigo Reino já descoberta até hoje, os chamados Papiros de Abusir. No fim do século XIX diversos museus do Ocidente adquiriram coleções de fragmentos de papiro dos registros administrativos de um dos cultos funerários da cidade, o do rei Neferirkare Kakai. Esta descoberta foi complementada no século XX, quando as escavações feitas por uma expedição Tcheca no sítio descobriram papiros de dois outros complexos cultuais, o do faraó Neferefré (também Raneferefé) e da mãe do rei, Quentecaus II. Existem diversas catacumbas próximas à antiga cidade de Busíris. Ao sul de Busíris, um grande cemitério parece ter se estendido por toda a planície. A Busíris heptanômica era, na realidade, um vilarejo situado numa das extremidades da grande necrópole de Mênfis. Necrópole Existe um total de 14 pirâmides no sítio, que serviram como a principal necrópole real durante a quinta dinastia. A qualidade da construção das pirâmides de Abusir é inferior às da quarta dinastia, o que talvez indique uma diminuição do poder real, ou uma economia menos vibrante; são menores que suas antecessoras, e construídas com pedra local, de menor qualidade. As três principais pirâmides pertencem aos faraós Niusseré Ini (a mais intacta delas), Neferircaré e Sefrés. O sítio também abriga a pirâmide incompleta de Neferefré. Todas as pirâmides de Abusir foram construídas como pirâmides em degrau, embora a maior delas - a pirâmide de Neferirkare - tenha sido originalmente construída como uma pirâmide em degrau de cerca de 70 metros de altura, e foi transformada posteriormente numa pirâmide "verdadeira" quando seus degraus foram preenchidos com pedras. Ver também Busíris Busiri Lista de pirâmides egípcias Lista de sítios megalíticos Referências Ligações externas Expedição a Abusir - Universidade de Waseda Tumba de Qar em Abusir - Instituto Tcheco de Egitologia
Abusir

Abusir är namnet på åtskilliga platser i Egypten. Här avses det Abusir som är beläget cirka 10 kilometer söder om Kairo. Tillsammans med det intilliggande Abu Ghurab var det ett gravområde och en kultplats under Egyptens femte dynasti. I Abusir lät farao Userkaf i början av den femte dynastin omkring 2465 f.Kr. påbörja ett soltempel som kunde slutföras först efter hans död. Förutom kulten av Ra fanns på platsen möjligen även en kult av gudinnan Neith. Under Neuserras regeringstid byggdes ytterligare ett soltempel i Abu Ghurab. Tempelanläggningen hade en liknande grundplan som ett pyramidkomplex med daltempel och processionsgång. Istället för en pyramid fanns en massiv obelisk med bred bas, benben, vilken symboliserade solguden. Kulten skedde vid ett altare framför benben på en öppen gård. Den första pyramiden i Abusir påbörjades när farao Sahura tillträdde omkring 2458 f.Kr. Även faraonerna Neferirkara, Neferefra och Neuserra lät under femte dynastin uppföra sina pyramider i Abusir. Intill låg adelsmännens mastabagravar. Ptahshepses grav var en av de största privatgravar som byggdes under Gamla riket. Under Sentiden byggdes ytterligare en stormannagrav på platsen. Abusir utgrävdes grundligt under tysken Ludwig Borchardts ledning 1898-1901. De viktigaste fynden gjordes i Neuserras soltempel där väggreliefer med omsorgsfullt utförda naturmotiv upptäcktes. Man hittade även dokument från tempeladministrationen, kallade Abusir papyri. Fynden fördes till Tyskland där många förstördes under Andra världskriget. Abusir undersöktes i senare tid av en tjeckisk expedition 1980-93, och japanska arkeologer från Wasedauniversitetet 1990-91. Bilder från Abusir Källor Baines, John och Málek, Jaromir: Atlas of Ancient Egypt, Oxford: Equinox (1984).
Абусір

Абусі́р-ель-Меле́к (Абусір, з давньоєгип. Дім Осіріса) — населений пункт в Єгипті, південніше Каїра, на північ від некрополя стародавнього Мемфіса. У селищі відкриті погребальні комплекси фараонів 5 династії (середина III тис. до н. е.) Сахура (заупокійний храм з двоколонними портиками, храм піраміди з відкритим двором, обмежена пальмовидними колонами невелика піраміда), Неусерра та Неферіркара (піраміда сягала висоти 70 м, архітектор Уатптах) — всі будівлі з вапняку з обробкою базальтом, алебастром, гранітом. Фрагменти настінних кам'яних рельєфів (сцени полювання фараона в пустелі, повернення зі здобиччю із військових походів тощо). На південь, в Абу-Гуроб, відкритий великий храм бога сонця Ра (побудований при Неусерра), з'єднувався довгим коридором з храмом, що розташований в долині. У дворі храму Ра — монолітний гранітний обеліск, вівтар, мастаби єгипетської знаті. Могильник енеолітичної негадської культури. За часів перших Птолемеїв неподалік було зведено місто-храм Тапосіріс-Магна. Клімат Село знаходиться у зоні, котра характеризується кліматом тропічних пустель. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 28.4 °C (83.1 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 13.6 °С (56.5 °F). Галерея Примітки Література Африка. Енциклопедичний довідник. Т.1-2. Москва, 1986
Madinat al-Aschir min Ramadan

Madinat al-Aschir min Ramadan (arabisch مدينة العاشر من رمضان, DMG Madīnat al-ʿĀšir min Ramaḍān, deutsch Stadt des 10. Ramadan, englisch 10th of Ramadan City oder El Fasher City) ist eine Stadt im ägyptischen Gouvernement asch-Scharqiyya in der Metropolregion Kairo. Sie ist eine der ersten und größten Satellitenstädte in Ägypten. Geographie Lage Die Stadt liegt an der Wüsten-Autobahn, die von Kairo nach Ismailia führt, 46 km von Kairo und 20 km von Bilbeis entfernt im Nildelta. Die am nächsten gelegenen (Flug-)Häfen sind der internationale Flughafen von Kairo (ca. 45 km entfernt), der Hafen von Port Said (ca. 140 km), der Hafen von Sues (ca. 90 km) und der Hafen von Ain Suchna (ca. 135 km). Klima Wie der Rest Ägyptens wird das Klima in der Köppen-Geiger-Klassifikation als heißes Wüstenklima (BWh) eingeordnet. Geschichte Zur Bekämpfung informeller Siedlungen im Großraum Kairo wurde durch Anwar as-Sadat der Bau von dreizehn Satellitenstädten angeordnet, zu denen neben Madinat al-Aschir min Ramadan auch Madinat as-Sadis min Uktubar und al-Ubur gehörten. Madinat al-Aschir min Ramadan wurde ab 1978 als Planstadt errichtet. Benannt ist sie nach dem Tag des Beginns des Jom-Kippur-Krieges nach dem islamischen Kalender. Wirtschaft In Madinat al-Aschir min Ramadan ist der Sitz eines der größten ägyptischen Pharmazieunternehmen Egyptian International Pharmaceuticals, (EIPICO), das im EGX 30 Index enthalten ist. Einzelnachweise
10th of Ramadan

10th of Ramadan (Arabic: العاشر من رمضان, romanized: Al-ʿĀshir min Ramaḍān) is an Egyptian city located in the southeast of Sharqia Governorate, on 95,000 acres of land. It is a first-generation new urban community, and one of the most industrialized. It is in close proximity to the city of Cairo, and is considered part of Greater Cairo. It is located on the Cairo-Ismailia desert highway. It was established by Presidential Decree No. 249 in 1977, in a bid to attract foreign and local capital with the intent of providing job opportunities for the country's youth, as well as to move people away from the Nile Valley to ease the stress on existing infrastructure and reduce congestion. History The city was named for the commencement of the Ramadan War (the Yom Kippur War of 1973), which began on 10 Ramadan 1393 AH according to the Islamic calendar. It shares its name with the nearby 6th of October city. The city has beautiful landmarks including (but not limited to) the Tenth of Ramadan Mosque and the Ramadan City Public Park. Geography 10th of Ramadan is located on the Cairo–Ismailia desert highway, 46 km (29 mi) from Cairo and 20 km (12 mi) from the city of Bilbeis. Climate The Köppen climate classification system classifies its climate as hot desert (BWh), like the rest of Egypt. Economy Agriculture 47 million Egyptian pounds have been invested in afforestation in the city. Industry Some of the industries present in the city include electronics, food processing, ready-made garments, plastic, paper, textiles, building materials, steel, pharmaceuticals and furniture. There are many industrial zones in the city with a total of 5083 factories. Industrial zones Source: Labor force The population of the city is approximately 650,000 people. The factories provide 353,656 jobs, paying an annual total of roughly 18.3 million pounds. Infrastructure The city's infrastructure includes a water supply, sewers, an electrical grid and telecommunications. Water supply The city has been connected to two water purification plants with a capacity of 621,000 m3/day and station wells with a capacity of 20,000 m3/day. Services Health 10th of Ramadan includes many medical facilities, the most important of which are: 10th of Ramadan Central Hospital Health insurance hospital 10th of Ramadan Comprehensive Health Insurance Clinic Ibn Sina Hospital Eye Specialist Center Education The city includes many educational and research facilities, the most important of which are: Branch of the Higher Technological Institute Egyptian American Integrated School Egyptian Japanese School Tariq bin Ziyad Schools Future Experimental School Many Al-Azhar institutes See also Obour List of cities and towns in Egypt References
Madīnat 'Ashirh min-Ramaḍān

Madīnat 'Ashirh min-Ramaḍān (Ciudad del 10 de Ramadán) es un distrito de la gobernación de Oriental, Egipto. En julio de 2017 tenía una población estimada de 145 278 habitantes.​ Se encuentra ubicado en la zona oriental del delta del Nilo, al noreste de El Cairo. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Madīnat 'Ashirh min-Ramaḍān.
Ville du 10 de Ramadan

La Ville du 10 de Ramadan est une ville nouvelle du Grand Caire qui fait partie des banlieues est du Caire. Le nom de la ville fait référence à la date du 10 de Ramadan 1393 selon le calendrier hégirien qui correspond au début de la guerre du Kippour. Histoire La création de la ville du 10 de Ramadan entre dans le contexte de la grande planification du Grand Caire de 1970 lors de laquelle le comité suprême pour la planification du Grand Caire a dessiné les contours de l'agglomération du Caire. La ville a été créée par le décret présidentiel no 249 en 1977. Activités La ville est divisée en plusieurs zones industrielles et résidentielles et comprend aussi des zones commerciales. Notes et Références Portail de l’Égypte
Città del decimo Ramadan

Città del decimo Ramadan è una città dell'Egitto, situata nel Governatorato di Sharqiyya. Fa parte della prima generazione di città fondate dall'Autorità per le nuove comunità urbane. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Città del decimo Ramadan Collegamenti esterni Sito web correlato, su ambilcairo.esteri.it. URL consultato il 16 dicembre 2016 (archiviato dall'url originale il 20 dicembre 2016).
Эль-Ашир-мин-Рамадан

Эль-А́шир-мин-Рамада́н (Город 10 рамадана, араб. العاشر من رمضان‎) — город в Египте, в восточной части дельты Нила, в мухафазе Шаркия. История Один из самых современных городов Египта, промышленный центр в 55 км от Каира. Был основан Указом Президента № (249) от 1977 года с целью привлечения иностранного и национального капитала для предоставления рабочих мест молодежи, а также для стимулирования роста населения за пределами Каира. География Город расположен на пустынном шоссе Каир — Исмаилия, на 46 километре от Каира и на 20 км от Бильбейса; связан с районами восточной и центральной дельты, Суэцкого канала и Синайского полуострова сетью автомобильных дорог, он также близко расположен от международного аэропорта «Каир». Общая площадь города 94,76 квадратного километра, из которых 65,1 квадратного километра под застройкой (жилые районы, услуги, промышленность, туризм и отдых).
Madinat al-Ashir min Ramadân

Madinat al-Ashir min Ramadân (arabiska العاشر من رمضان, alternativt 10th of Ramadan) är en stad i Egypten, och är belägen i guvernementet ash-Sharqiyya. Staden består av två administrativa områden, kismer, och har cirka 160 000 invånare. Källor
Ель-Ашир-мін-Рамадан

Ель-Ашір-мін-Рамадан , Місто 10 рамадану (араб. العاشر من رمضان) — місто в Єгипті, у східній частині дельти Нілу, у провінції Еш-Шаркія). Населення — 143 753 особи (2008). Історія Одне з найсучасніших міст Єгипту, промисловий центр за 55 км від Каїру. Засноване Указом Президента від 1977 з метою залучення іноземного та національного капіталу для створення робочих місць для молоді, а також для стимулювання росту населення за межами Каїру. Місто побудоване за 20 км від міста Більбейса і за 90 км від порту Суец. Загальна площа міста 38349 га, з яких 26346 га (69%) під забудовою, (житлові райони — послуги — промисловість — туризм і відпочинок). Населення Кількість населення у місті складає близько 450 000 і за оцінками зросте до 800 000 у зв'язку з завершенням його зростання. Інтернет-посилання Вікімапа [Архівовано 12 серпня 2014 у Wayback Machine.]
Piràmide G1-a

La piràmide G1-a és una de les quatre piràmides subsidiàries que hi ha al sector oriental de la necròpoli de Guiza. Les altres piràmides subsidiàries que l'acompanyen són la G1-b, la G1-c i la G1-d. Es troba emplaçada just al costat oriental de la gran piràmide, i va ser construïda durant la IV Dinastia d'Egipte. Aquesta tomba és la més septentrional de les tres piràmides de les reines. Té una base de 49,5 metres d'ample i originàriament tenia una alçada de 30,25 metres i una inclinació de 52°; la piràmide ha perdut dos terços de la seva alçada original. L'entrada es troba a la paret nord. Dins de la piràmide, un passadís baixa fins al punt mig de l'estructura abans de convertir-se, cap a la dreta, en una petita cambra funerària tallada a la roca i aflorada amb blocs de pedra calcària. Tot i que hi ha un rebaix esculpit a la paret oest de la cambra, no s'hi va trobar cap sarcòfag. A la paret oest de la cambra funerària s'hi va excavar un petit nínxol on es van trobar fragments de basalt. També es coneix com la piràmide d'Hetepheres I, tal com va descobrir Mark Lehner; originalment es pensava que pertanyia a la reina Meritites I. Referències Bibliografia Lehner, 1997, p. 116, Mark. The complete pyramids (en anglès). Thames & Hudson, 1997, p. 116. ISBN 0-500-05084-8. Siliotti, Alberto. Guide to the pyramids of Egypt (en anglès). Barnes & Noble Books, 1997. ISBN 978-0-7607-0763-0.
Pyramid G1-a

G1-a is one of the subsidiary pyramids of the Giza East Field of the Giza Necropolis, located immediately to the eastern side of the Great Pyramid of Giza. It was built during the Fourth Dynasty of Egypt. The tomb is the northernmost of the three pyramids of the queens. Structure It has a base of 49.5 metres (162 ft) wide and originally a height of 30.25 metres (99.2 ft); the pyramid has lost two-thirds of its original height. In the west wall of the burial chamber a small niche was dug in which were found fragments of basalt. It is also known as the Pyramid of Hetepheres I as discovered by Mark Lehner; it was originally thought to belong to Queen Meritites I. References See also Pyramid G1-b Pyramid G1-c Pyramid G1-d List of Egyptian pyramids
Pyramide G1A

La pyramide G1A est l'une des quatre pyramides subsidiaires du complexe funéraire de Khéops. Elle est la plus au nord des trois pyramides dites des reines. Elle a une base de 49,50 mètres de côté et une hauteur originelle de 30,25 mètres. Cette pyramide a perdu les deux tiers de sa hauteur initiale. Dans le mur ouest de la chambre funéraire fut creusée une petite niche dans laquelle furent découverts des fragments de basalte. Le secteur est de la pyramide garde les traces d'une plate-forme qui supportait peut-être une chapelle funéraire mais aucun élément ne permet encore de l'affirmer. La sépulture est attribuée par l'égyptologue Reisner à la première épouse de Khéops, la reine Mérititès Ire, en raison de sa proximité avec le mastaba de son fils Kaouab Ier. Mark Lehner, quant à lui l'attribue à la reine Hétep-Hérès Ire, du fait de la proximité du tombeau avec sa cachette royale. Notes Portail de l’archéologie Portail de l’Égypte antique
Пирамида G1-a

G1-a (также G1a, G1 a, GIa и пирамида Хетепхерес I) — одна из четырёх пирамид-спутниц пирамиды Хеопса. Расположена на территории восточных гробниц с восточной стороны пирамиды Хеопса в Некрополе Гизы. Является самой северной из четырёх пирамид цариц. Построена во времена IV династии для матери Хеопса Хетепхерес I. Открыта археологом Марком Ленером, который изначально полагал, что она принадлежит царице Мерититес I. Размер основания пирамиды 49,5 м, высота 30,25 м. В настоящее время пирамида на 2/3 ниже от первоначальной высоты. Галерея См. также Список египетских пирамид Пирамида G1-b Примечания Литература Mark Lehner, The complete pyramids, 1997, p. 116 Ссылки Giza Satellites Архивная копия от 9 июня 2016 на Wayback Machine (англ.)
Піраміда G1-a

G1-a (також G1a, G1 a, GIa і піраміда Хетепхерес I) — одна з чотирьох пірамід-супутниць піраміди Хеопса. Знаходиться на території східних гробниць зі східної сторони піраміди Хеопса в Некрополі Гізи. Є найпівнічнішою з чотирьох пірамід цариць. Побудована за часів IV династії для матері Хеопса Хетепхерес I. Відкрита археологом Марком Ленером, який спочатку вважав, що вона належить цариці Мерітітес I. Розмір основи піраміди 49,5 м, висота 30,25 м. На даний час піраміда на 2/3 нижча від початкової висоти. Галерея Див. також Список єгипетських пірамід Піраміда G1-b Примітки Література Mark Lehner, The complete pyramids, 1997, ст. 116 Посилання Giza Satellites (англ.)