NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Grieks-Romeins Museum

Het Grieks-Romeins Museum is een archeologisch museum in het Egyptische Alexandrië. Het museum omvat een collectie van 40 000 voorwerpen, waaronder beeldhouwwerk, mozaïeken, munten. Het telt 27 zalen en heeft een neoclassicistische gevel met het Griekse opschrift ‘MOYΣEION’ ("MOUSEION"). Het werd opgericht in 1892. In 2023 werd het Grieks-Romeins Museum heropend na 18 jaar renovatie. Externe link Officiële website
Греко-римский музей

Греко-римский музей — археологический музей, расположенный в Александрии, Египет. История Возведенный в 1892 году, он впервые расположился в пятикомнатной квартире, внутри одного небольшого здания на Розетта-стрит (позже Авеню Канопа, в настоящее время — Хоррия). В 1895 году музей был перенесен в другое, более крупное здание рядом с улицей Гамаля Абделя Насера. Музей содержит несколько экспонатов, датируемых греко-римской (Птолемеевской) эпохой в III веке до н. э., таких как скульптура священного быка египтян — Аписа из чёрного гранита, мумии, саркофаг, гобелены и другие предметы, показывающие греко-римскую цивилизацию в контакте с Древним Египтом. Коллекция музея — результат пожертвований богатых александрийцев, а также раскопок, проводимых сменявшими друг друга директорами учреждения, как в самом городе, так и в его окрестностях. Некоторые предметы были получены от Организации Антиквариата в Каире и с различных раскопок, проведённых в начале века в Фаюме и Бенхасе. Музей расположен в историческом здании, на красивом неоклассическом фасаде из шести колонн и фронтоне которого находится большая греческая надпись MOYΣEION. Музей состоит из 27 залов и красивого сада, которые знакомят с представлением о греко-римском периоде Египта. Музей был закрыт на реконструкцию в 2005 году. Музей снова принимает посетителей с 13 октября 2023 года. 11 октября музей посетил премьер-министр Мустафа Мадбули. В церемонии открытия приняли участие министр окружающей среды Ясмин Фуад, министр местного развития Хишам Амна, министр культуры Невин Эль-Келани, министр туризма и древностей Ахмед Исса, губернатор Александрии Мухаммад аш-Шариф, посол Греции Николаос Папагеоргиу и посол Республики Кипр Полли Иоанну. Примечания
Pyramid of Djedefre

The pyramid of Djedefre is Egypt's northernmost pyramid. Believed to have been built by Djedefre, son and successor to king Khufu, it consists today mostly of ruins located at Abu Rawash in Egypt. An excavation report on the pyramid complex was published in 2011. Theories Though some Egyptologists in the last few decades have suggested otherwise, recent excavations at Abu Rawash carried out by Dr. Michel Baud of the Louvre Museum in Paris suggest the pyramid was in fact more than half finished. If completed, however, it is suggested to have been about the same size as the pyramid of Menkaure – the third largest of the Giza pyramids. The exterior is thought to have been clad with limestone and polished granite. The destruction started at the end of the New Kingdom at the latest, and was particularly intense during the Roman and early Christian eras. It has been proven, moreover, that at the end of the nineteenth century, stone was still being hauled away at the rate of three hundred camel loads a day. The 20th century has also not been kind to this monument – during the last century, it was used as a military camp and its proximity to Cairo exposed it to modern development. Description Djedefre's pyramid was architecturally different from those of his immediate predecessors in that the chambers were beneath the pyramid instead of inside. The pyramid was built over a natural mound and the chambers were created using the "pit and ramp" method, previously used on some mastaba tombs. Djedefre dug a pit 21 m × 9 m and 20 m deep in the natural mound. A ramp was constructed at an angle of 22°35′, and the chambers and access passage were built within the pit and along the ramp. Once the inner chambers were completed, the pit and ramp were filled in, and the pyramid was erected above them. This approach allowed the chambers to be constructed without tunneling and avoided the structural challenges associated with building them within the body of the pyramid itself. The builder also returned to an earlier architectural tradition by constructing a rectangular enclosure wall oriented north–south, similar to those of Djoser and Sekhemkhet. Several pyramids and sun temples were built over natural mounds; utilising these may have been a way of shortening the actual work required, although the mound may have been symbolic of the primaeval mound of Egyptian creation myths. See also Egyptian pyramid construction techniques List of Egyptian pyramids List of megalithic sites References Sources
Pirámide de Dyedefra

La pirámide de Dyedefra es una pirámide construida como enterramiento para el faraón Dyedefra, en Abu Roash, a 8 kilómetros de Guiza (Egipto), en el siglo XXVI a. C. Es la pirámide más septentrional de Egipto, y se encuentra en ruinas desde la Antigüedad. Otros faraones de la dinastía IV iniciaron la construcción de Dyedefra pero quedaron sin concluir. Historia La historia de esta pirámide es objeto de controversia, pues estudios en la primera década del siglo XXI indican que la explicación tradicional ofrecida sobre esta pirámide estaba equivocada. Hipótesis clásica Tradicionalmente se pensaba que el faraón Dyedefra, uno de los hijos de Jufu (el constructor de la Gran Pirámide) asesinó a su hermano para erigirse en faraón, y que los conflictos familiares lo impulsaron a alejarse del lugar de enterramiento de su padre, en Guiza. La misma hipótesis planteaba que a su muerte, su sucesor Jafra retornó a la planicie de Guiza para construir su pirámide, mandando destruir la pirámide de Abu Roash en venganza. Una segunda hipótesis sugería que el corto reinado de Dyedefra, estimado en 8 años, no habría sido suficiente para terminar la gran obra, por lo que nunca se habría acabado. Hipótesis moderna Los estudios recientes sugieren que Dyedefra no asesinó a su hermano, y que la elección del nuevo emplazamiento para la pirámide estuvo motivada por la relativamente avanzada edad del nuevo faraón. La escasez de tiempo le habría impulsado a buscar una solución acelerada para su enterramiento, eligiendo una elevación natural del terreno para su pirámide. Existen indicios de que el faraón no reinó 8 años como antiguamente se pensaba, sino al menos 22, por lo que habría sido posible terminar la obra. Esta teoría se ha visto reforzada por el descubrimiento de construcciones para el culto que perduran hasta la V dinastía; algo que sólo parece tener sentido si efectivamente el enterramiento tuvo lugar. Varios indicios y descubrimientos recientes inducen a pensar que la demolición de la pirámide sucedió en tiempos romanos, cuando la pirámide fue utilizada como cantera para construir diversos palacios y otros edificios. Características Se estima que la pirámide alcanzó una altura de 68 m, con una base de 106 x 106 m y una inclinación de 52º. Los últimos estudios sugieren que su superficie constaba de tres partes: un zócalo de granito pulido que se alzaba hasta los 12 metros, un revestimiento superior de piedra caliza, y una coronación con un piramidión recubierto de electro (una aleación natural de oro, plata y trazas de otros metales). Debido a su ubicación en lo alto de una colina, la cumbre de la pirámide se encontraba a 220 m sobre el nivel del mar, 8 metros más alta que la Gran Pirámide. Filmografía Dan Oliver, Nat Sharman (2008). The Lost Pyramid (DVD, Programa de TV). EE. UU.: Atlantic Productions. Consultado el 2011. Véase también Abu Roash Pirámides de Egipto Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Pirámide de Dyedefra.
Piramide van Djedefre

De Piramide van Djedefre is een piramide gebouwd in de 4e dynastie tijdens de regering van farao Djedefre. De piramide De Piramide van Djedefre is onvoltooid, het heeft een granieten bekleding en staat in Abu Roash. De maten van de piramide zijn: basiszijde 106 meter, hoogte 67 meter. Er zijn opgravingen geweest in het begin van de 20e eeuw en tegenwoordig is er nog een Frans-Zweeds team door Michel Valloggia. De piramide is gebouwd op een rots die uitstijgt boven de Nijlvallei. De kern van de piramide bestaat uit kalksteen uit de buurt. In de noordelijke muur is er een overblijfsel van een ingang en die leidt naar de kamer waar de dode was begraven. Tijdens de opgravingen bleek dat een fragment van de roze granieten sarcofaag was gevonden. De piramide is uniek omdat deze van origine gebouwd is als een trappenpiramide en door de eeuwen heen ontmanteld is. De piramide is erg schuin gebouwd, wel 60 graden en deels van graniet. De grafkamer is ontzettend groot en diep. Bij opgravingen is er een lege ruimte voor een boot gevonden, en rond 1900 ook drie hoofden van beelden van kwartsiet van de farao. Bijgebouwen Naast de Piramide van Djedefre zijn er ook twee kleinere piramiden gevonden ten zuidwesten en ten zuidoosten van de piramide. Ten zuidwesten van de piramide is de vrouw van Djedefre, Chentatenka, begraven. Verder is er ook een dodentempel, die gedeeltelijk nog overeind staat, maar deels ook verwoest is. Galerij Bronnen www.narmer.pl Www.guardians.net - Over de piramide www.ancient-egypt.org Zie ook Egyptische piramide Externe links Www.guardians.net - Foto's van de piramide Egyptphoto.ncf.ca - Foto's van de site
Piramida Dżedefre

Piramida Dżedefre – piramida z całym kompleksem grobowym władcy Egiptu Dżedefre z IV dynastii, zlokalizowana w północnej części nekropoli memfickiej w Abu Roasz. Piramida ta jest najdalej na północ położoną piramidą władcy starożytnego Egiptu. Budowle grobowe tego kompleksu wzniesiono na wzór kompleksów z Sakkary, a w ich skład wchodzą: świątynia kultowa, rampa i droga oraz dolna świątynia. Rampa ma długość 1700 m i jest najdłuższą rampą z okresu Starego Państwa. Kompleks ten nie został ukończony, co może stanowić przesłankę do twierdzenia o krótkim panowaniu Dżedefre. Budowle wzniesiono z cennych materiałów – sjenitu i czerwonego kwarcytu – co tłumaczy znaczne ich rozgrabienie. Dżedefre idąc śladami ojca tak jak Cheops wykorzystał w swojej budowli granit. Cheops używał granitu do zbudowania sarkofagu i pokrycia od wewnątrz komory grobowej, a jego syn Dżedefre granitu używał do obłożenia podstawy piramidy na wysokość 13 metrów. Nie tylko łączy piramidę Dżedefre z piramidą ojca, sam czubek piramidy Dżedefre i piramidy jego ojca jest na tej samej wysokości nad poziomem morza. Do komory grobowej wiódł długi na ok. 50 m korytarz. Komora grobowa znajdowała się na głębokości ok. 20 m, a sarkofag był prawdopodobnie zbudowany z czerwonego granitu. Długość jej boku, jak się szacuje, miała wynosić ok. 100 m, a wysokość – 92 m. Wzdłuż południowego brzegu świątyni znajduje się długi na ok. 37 m wykop na łódź, wewnątrz którego i w którego pobliżu w 1901 r. znaleziono liczne fragmenty rozbitych kwarcytowych posągów (w sumie ok. dwudziestu) przedstawiających Dżedefre oraz jego żony i synów. Wśród zachowanych kawałków były trzy głowy władcy, z których obecnie dwie znajdują się w Luwrze, a jedna w Muzeum Egipskim w Kairze. Do naszych czasów zachowało się niewiele: skalny rdzeń piramidy, wielkie wykopy pod fundamenty oraz ok. 20 m konstrukcji właściwej. Świątynia przylegająca do wschodniego boku piramidy została zniszczona w tak dużym stopniu, że nie można odtworzyć szczegółów jej planu. Piramida ta jeszcze w XIX w. była źródłem materiału budowlanego dla nowych konstrukcji wznoszonych w Kairze. Zobacz też Dżedefre Abu Roasz Bibliografia BogusławB. Kwiatkowski BogusławB., Poczet faraonów, Warszawa: Iskry, 2002, s. 132–133, ISBN 83-207-1677-2, OCLC 830308044 . Schneider Th. – „Leksykon faraonów”, Wyd. Naukowe PWN, Warszawa-Kraków 2001, s. 118, ISBN 83-01-13479-8
Pirâmide de Ratoises

Pirâmide de Ratoises consiste hoje na maior parte de ruínas localizadas em Abu Rauas, no Egito. É pirâmide mais ao norte do país e acredita-se ser construído por Ratoises, filho e sucessor do rei Quéops. Embora alguns egiptólogos nas últimas décadas tenham sugerido o contrário, escavações recentes em Abu Rauas realizadas pelo Dr. Michael Baud, do Museu do Louvre em Paris, sugerem que a pirâmide na verdade nunca chegou a ser concluída. Se tivesse sido terminada, no entanto, estima-se que a estrutura teria o mesmo tamanho que o da Pirâmide de Miquerinos - a terceira maior das pirâmides de Gizé. Acredita-se que ela tenha sido originalmente a mais bela das pirâmides, com um exterior de granito polido e calcário e coroada com uma grande piramídio. Acredita-se também que a pirâmide tenha sido largamente desconstruída pelo Império Romano para construir seus próprios projetos após a conquista do Egito sob o governo do imperador romano Augusto. O nome antigo da pirâmide era "Céu estrelado de Ratoises". Referências Ligações externas Media relacionados com Pirâmide de Ratoises no Wikimedia Commons
Djedefras pyramid

Djedefres pyramid består idag mestadels av ruiner vid Abu Rawash, en ort åtta kilometer norr om Giza. Platsen är den nordligaste av Egyptens pyramidplatser och är känd för ruinerna efter Djedefres pyramid eller som den även kallas den förlorade pyramiden, som byggdes för Djedefre, sonen och arvtagaren efter Cheops. Ursprungligen ansågs det att pyramiden aldrig blivit fullbordad, men nu har man i arkeologiska kretsar enats om att den inte enbart varit fullbordad men att den dessutom var av ungefär samma storlek som Mykerinos pyramid, den tredje största av Pyramiderna i Giza. Den tros ha varit den vackraste av pyramiderna med en utsida av importerad polerad granit och sandsten med en pyramidion på toppen. Detta tros vara anledning till att romarna under Romerska riket raserade pyramiden för att använda dess stenar vid sina egna byggnadsprojekt efter invasionen av Egypten under kejsare Augustus. Pyramidens forntida namn på egyptiska har översatts till engelska som "Djedefre's Starry Sky", på svenska ungefär "Djedefres stjärnhimmel". Enligt dokumentären The Lost Pyramid på tv-kanalen History så kan pyramiden ha varit den högsta som någonsin byggts med en höjd av 220 meter (722 fot) cirka 7 meter högre än Cheopspyramiden. Se även Lista över pyramider i Egypten Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Pyramid of Djedefre, 8 september 2012. Noter
Піраміда Джедефри

Піраміда Джедефри (Раджедефа) — єгипетська піраміда, зведена за часів IV династії близько 2580–2570 років до н. е. (XXVI ст. до н. е.), за фараона Джедефри, сина та спадкоємця фараона Хеопса, неподалік від сучасного єгипетського села Абу Раваш. У подальших епохах камені піраміди часто використовувались як будівельний матеріал для інших будівель, через що нині піраміда є лише руїнами, найбільша висота яких сягає 11,4 метра. Конструкція Як наступник Хеопса Джедефра керував його похованням, однак для своєї власної гробниці обрав місце за 8 кілометрів на північний захід від піраміди батька. Первинно довжина основи піраміди складала 106,2 м, але дотепер збереглось лише 97 м. Її було збудовано на невеликому пагорбі, що призвело до значної економії праці та матеріалів. Цілком завершена, за розмірами вона могла зрівнятись із пірамідою Мікеріна в Гізі. Основа піраміди була викладена горизонтальними вапняковими блоками, які, однак, не завжди були однакового розміру чи правильної форми. Утворені через це пустоти заповнювались гіпсовим розчином. Зовнішнє оздоблення нижньої частини піраміди складалось із рожевого граніту, який спеціально для цього доставлявся з Асуана. Верхня частина піраміди, ймовірно, була оздоблена звичайним вапняком. Руйнування Піраміда Джедефри — єдина з пірамід IV династії, яку майже цілком було розібрано пізнішими будівельниками. Видобуток каміння, імовірно, розпочався вже за часів Нового царства. Найактивнішим періоду руйнування піраміди стала доба римського панування, однак розграбування піраміди тривало до XIX століття. Фліндерс Пітрі повідомляв, що навіть у 1880-х роках з території піраміди вивозили 300 верблюдів з каменем на день. Розграбуванню сприяло усамітнене положення піраміди, а також присутність там цінного рожевого граніту. Галерея Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Піраміда Джедефри Abu Rawash and the pyramide of Djedefre (англ.) Alan Winston: The Pyramid of Djedefre at Abu Rowash (англ.) Institut français d'archéologie orientale: Le Caire: Abou Roach (фр.)
Пирамида на Усеркаф

Пирамидата Усеркаф е гробница на първия фараон от пета династия. Разположена е в Сакара, на североизток от пирамидата на Джосер. За първи път е описана и изследвана от Джон Перинг през 1839 г. През 1928 г. Cecil Mallaby Firth изказва предположение, че тази пирамида принадлежи на Усеркаф. В сравнение с пирамидите на фараоните от четвърта династия, тази се е съхранила много лошо. Възможна причина за това е, че е била построена с по-прости строителни технологии. Трябва да се отбележи, че тенденцията към опростяване на методите на строителството започва да се наблюдава още при фараона от четвърта династия Шепсескаф, чийто погребален комплекс също се намира в Сакара. Изследване Карл Лепсиус включва данни за пирамидата в своя Списък на пирамидите под номер XXXI и я описва. През 1831 г. италианския египтолог Orazio Marucchi открива вход към пирамидата, който е разположен от северната ѝ страна. Единственият на когото се удава да изследва и опише погребалните помещения в пирамидата е Джон Перинг. През 1839 г. той прониква в пирамидата по тунели, прокопани от древни грабители. Джон Перинг не знае на кого принадлежи пирамидата и погрешно предполага, че е на фараона от пета династия Джедкара Исеси. След изследването на Перинг достъпа до вътрешността на пирамидата става невъзможен, поради падането на стените на коридорите. През 1028 г. Cecil Mallaby Firth успява с пълна увереност да посочи строителя на тази пирамида — Усеркаф. След смъртта му през 1831 г. пирамидата остава без внимание за известно време, докато през 1948 г. изследванията не са възобновени от Жан-Филип Лауер. Работата на Лауер продължава до 1955 г. През 1991 г. в резултат на земетресение входът на пирамидата се оказва напълно блокиран.
Piramide van Oeserkaf

De piramide van Oeserkaf is de piramide die de Egyptische farao Oeserkaf uit de 5e dynastie liet bouwen in Saqqara. Geschiedenis van de piramide De piramide is de eerste piramide in Saqqara van een koning uit de 5e dynastie. De piramide lag ver verwijderd van Giza, waar de piramiden van de 4e dynastie lagen, en lag vlak bij de trappiramide van Djoser uit de 3e dynastie. In 1839 werd de piramide voor het eerst betreden door John Shae Perring, die ze toeschreef aan farao Djedkare Isesi. In 1928 voerde Cecil Firth opgravingen uit en kon ze terecht toeschrijven aan Oeserkaf. In 1950 werd de piramide verder onderzocht door Jean-Philippe Lauer. Sinds 1991 is de piramide niet meer toegankelijk omdat de ingang door een aardbeving werd bedolven onder puin. Architectuur van de piramide Daltempel en processieweg Deze zijn tot vandaag nog niet opgegraven of onderzocht, maar lagen ten zuidwesten van de dodentempel. Dodentempel De dodentempel is heel ongewoon opgebouwd. Ze lag niet ten oosten van de piramide, maar in het zuiden. De reden hiervoor was mogelijk het ongeschikte terrein ten oosten van de piramide of om ideologische redenen: de populariteit van de zonnecultus van Heliopolis, denk maar aan de zonnetempel die Oeserkaf liet bouwen. De dodentempel had een binnenhof met grote granieten zuilen en was geplaveid met basaltplaten. In het hof stond vroeger een groot standbeeld van de farao, maar nu hebben we enkel nog de granieten kop die in het Egyptisch museum van Caïro staat. Grafkapel Helemaal apart stond de grafkapel, die normaal bij de dodentempel hoorde. Deze bevond zich wel ten oosten van de piramide. Piramide De piramide van Oeserkaf heette oorspronkelijk 'Rein zijn de plaatsen van Oeserkaf'. Ze was 49 meter hoog en de zijden waren 73,5 meter lang. Dit is vrij klein in vergelijking met de piramides die zijn voorgangers in Gizeh op hadden getrokken. De piramide was bedekt met ruwe kalksteen met daarboven Toera-kalksteen, waarvan niets meer rest. De ingang lag zoals gewoonlijk in het noorden en leidde naar de antichambre, die net onder het middelpunt van de piramide lag. Van daaruit kon men de grafkamer bereiken, waar een sarcofaag stond. Bijpiramiden Er stond ten zuidwesten van de grote piramide nog een kleinere piramide voor de cultus, die 15 meter hoog was. Ten zuiden van de grote piramide stond er bovendien een piramide voor koningin Neferhetepe. Daarvan zijn enkel wat kalksteenblokken bewaard gebleven uit het plafond van de grafkamer. Galerij Bronnen en literatuur Arnold D., The encyclopedia of ancient Egyptian architecture, 2003 El-Khouli A., Excavation at the pyramid of Userkaf, JSSEA, 15, 1985, p. 86-87 Lauer J-P., Le temple haut de la pyramide du roi Ouserkaf à Saqqarah, ASAE, 53, 1955, p. 119-133 Lehner M., The Complete Pyramids, 1997 Siliotti A., piramiden van Egypte, 1997 Zie ook Egyptische piramide Externe links piramide van oeserkaf op touregypt.net info over piramide op egyptsites.co.uk
Piramida Userkafa

Piramida Userkafa – piramida zbudowana przez Userkafa, władcę starożytnego Egiptu z V dynastii. Położona jest w północnej Sakkarze, na północny wschód od piramidy Dżesera. Leży na osi północ – południe, podobnie jak grobowce władców z III dynastii. Pierwotnie liczyła 49 m wysokości, długość jej boku wynosiła 73,3 m, a kąt nachylenia ścian 53°. Została zbudowana z olbrzymich bloków z grubsza ociosanego wapienia oraz obłożona okładziną wapienną z Tury. Wejście do niej znajduje się od strony północnej. Od wejścia prowadzi korytarz, początkowo nachylony w dół o długości 19,4 m, a następnie biegnący poziomo o długości 18,5 m z kilkoma zapadniami prowadzący do przedsionka i komory grobowej. Komora ma rozmiary 7,9 × 3,1 m, obłożona jest wapieniem z Tura i ma dwuspadowe sklepienie. Wewnątrz znajduje się bazaltowy sarkofag. Od poziomej części korytarza odchodzi połączenie do dwóch magazynów. Na zespół grobowy składają się: świątynia grobowa obejmująca trzy pomieszczenia z pozornymi wrotami leżąca po południowej stronie, okrąg kultowy, położony po południowej stronie, z westybulem, dziedzińcem ofiarnym z kolumnadą, salą kolumnową, pomieszczeniem z niszami, pomieszczeniem na świętą barkę oraz małą piramidą satelitarną Za czasów Ramzesa II piramida została odrestaurowana przez Chaemuaseta. Świątynia grobowa została zniszczona już za czasów XXVI dynastii. Wewnątrz piramidy nie odnaleziono ciała władcy. Sama piramida znajdowała się w fatalnym stanie już w l. 20. XX wieku. Podobnie jak i inne piramidy władców V dynastii, była zrobiona niestarannie i z gorszych materiałów w porównaniu do piramid IV dynastii. Materiał z niej posłużył także w różnych okresach do budowy innych obiektów. Bloki z inskrypcjami Userkafa odnaleziono np. w zespole grobowym Amenemhata I w Liszt. W pobliżu piramidy Userkafa spoczęła w swojej piramidzie, pierwotnie o wysokości 17 m, jego główna żona. Imienia jej nie znamy, albowiem w jej grobowcu nie zachowały się żadne inskrypcje. Niektórzy (Kozloff) przypuszczają, że była to Bunefer, córka Szepseskafa. Bibliografia BogusławB. Kwiatkowski BogusławB., Poczet faraonów, Warszawa: Iskry, 2002, s. 161, ISBN 83-207-1677-2, OCLC 830308044 . Lipińska J. – "W cieniu piramid", Ossolineum, Wrocław-Warszawa-Kraków 2003, s. 82-83, ISBN 83-04-04604-0 Schneider Th. – "Leksykon faraonów", Wyd. Naukowe PWN, Warszawa-Kraków 2001, s. 353-354, ISBN 83-01-13479-8 Linki zewnętrzne Piramida Userkafa – plan, zdjęcie, opis (ang.)