Ekvador

Ekvador je država u sjeverozapadnom dijelu Južne Amerike na obali Tihog oceana. Graniči na sjeveroistoku s Kolumbijom i na jugoistoku s Peruom. Povijest Kada su Inke u 15. stoljeću osvojili današnji Ekvador i uključili ga u svoje carstvo u njemu su već dugo postojale napredne staroameričke kulture. Španjolska je zauzela ovo područje 1534. godine i novi su doseljenici postali društvena elita. Indijanci su ubrzo desetkovani zaraznim bolestima, a bili su i prisiljavani na rad za Španjolske veleposjednike. Godine 1822. Ekvador dobiva neovisnost od Španjolske i postaje dio Velike Kolumbije pod vodstvom Simona Bolivara. Ova se država 1830. raspada na Kolumbiju, Venecuelu i Ekvador. Devetnesto stoljeće je u povijesti Ekvadora poznato po slabosti države i nestabilnosti. Do liberalne pobune Eloy Alfaroa 1895. zemljom uglavnom vladaju predsjednici povezani s Katoličkom crkvom. Između 1904. i 1942. Ekvador u ratovima sa susjedima gubi velik dio teritorija. Najveći i najvažniji bio je rat s Peruom 1941. godine koji je formalno završen tek 1998. kada je Ekvador priznao gubitak svojih istočnih područja. Vlast Predsjednik, potpredsjednik i članovi kongresa biraju se na četiri godine. Vlada ima petnaest ministarstva. Guverneri pokrajina i gradonačelnici biraju se izravno. Suce vrhovnog suda doživotno imenuje kongres. Vanjska politika Članica je Andske grupe zemalja. Politička podjela Ekvador je podijeljen na 24 pokrajina (Provincia na španjolskom). To su (st. 2010): Azuay, 7.995 km², 712.127 st.; gl. grad Cuenca. Bolívar 3.926 km², 183,641; Guaranda Cañar, 3.142 km²; 225.184; Azogues Carchi, 3.750 km²; 164.524; Tulcán Chimborazo, 6.470 km²; 458.581; Riobamba Cotopaxi, 5.985 km²; 409.205; Latacunga El Oro, 5.817 km²; 600.659; Machala Esmeraldas, 16.219 km²; 534.092; Esmeraldas Galápagos, 8.010 km²; 25.124; Puerto Baquerizo Moreno Guayas, 16.803 km²; 3.645.483; Guayaquil Imbabura, 4,615 km²; 398.244; (Ibarra) Loja, 10.995 km²; 448.966; Loja Los Ríos, 7.151 km²; 778.115; Babahoyo Manabí, 18.894 km²; 1.369.780; Portoviejo Morona-Santiago, 23.797 km²; 147.940; Macas Napo, 12.483 km²; 103.697; Tena Orellana, 21.675 km²; 136.396; Puerto Francisco de Orellana Pastaza, 29.325 km²; 83.933; Puyo. Pichincha, 9.465 km²; 2.576.287; Quito Santa Elena, 3.763 km²; 308.693; Santa Elena (Santa Elena, Ekvador) Santo Domingo de los Tsáchilas, 3.805 km²; 368.013; Santo Domingo de los Colorados Sucumbios, 18.008 km²; 176.472; Nueva Loja Tungurahua, 3.369 km²; 504.583; Ambato Zamora-Chinchipe, 10.456 km²; 91.376; Zamora Zemljopis Ekvador se nalazi u zapadnom dijelu Južne Amerike, između Perua i Kolumbije. Ukupna površina Ekvadora je 283.560 km². Od toga je 276.840 km² kopnena površina, a 6.720 km² voda. Čuveno otočje Galápagos dio je Ekvadora. Ekvador ima obalu na Tihom Oceanu u dužini od 2.237 km. S Kolumbijom graniči 590 km, a s Peruom 1.420 km. Planina Chimborazo je najviša planina u zemlji, visoka 6.267 m, dio Anda. Cotopaxi, najviši aktivni vulkan na svijetu, nalazi se u Ekvadoru. Ekvador se dijeli na četiri zemljopisna područja: otočje Galapagos, La Costa, La Sierra, i El Oriente. La costa na Španjolskom znači obala, i nalazi se u zapadnom Ekvadoru. La sierra je središnji dio zemlje poznat po planinama, dok se u El Orienteu na istoku nalaze kišne šuma Amazone. Zemlja je podložna jakim potresima. U potresu 16. travnja 2016. godine poginulo je više od 350 i ranjeno preko 2 500 ljudi. Gospodarstvo Nafta, koje u Ekvadoru ima dosta, je u dvadesetom stoljeću bila temelj gospodarstva. Važni su i prehrambeni proizvodi poput banana i šećera. Godine 2000. valuta Ekvadora postaje američki dolar u nadi da bi se mogla ublažiti tadašnja ekonomska kriza. Odonda ekvadorska ekonomija napreduje, ali sporo. Gospodarski problemi uvelike su utjecali na ekvadorsku politiku u prvoj polovici desetljeća. Stanovništvo Najveća etnička grupa su mestici (mješavina bijelaca i indijanaca) koji čine 65 % stanovništva. Slijede Indijanci s 25 %, a poslije njih su bijelci sa 7 % ukupnog stanovništva. Godine 2003. čak 35 % stanovništva je bilo mlađe od 14 godina. Pismeno je 92.5 % Ekvadoraca. Oko 2 469 605 ekvadorskih državljana govori nekim od indijanskih jezika kao materinskim (9.4 % od ukupnog stanovništva), a najrasprostranjeniji je kečuanski (2 300 000). Prema prvom službenom državnom proračunu (ne popisu) Ekvador je 1882. imao 946 000 žitelja, a angloameričke procjene desetak godina kasnije govore o 1 300 000 do 2 000 000 ljudi. Indijanci Provincija de Esmeraldas: Atacames, Cayapas, Esmeraldas, Intas, Yambes. Provincija de Manabi: Cancebis, Caráquez, Chones, Jipijapas, Manteños, Silos, Tosaguas. Provincija del Guayas: Chanduyes, Chongones, Colonchis, Daulis, Huancavilcas, Punáes, Yaguachis Provincija de Los Rios: Babahoyos, Babas, Huancavilcas, Palenques, Pimochas. Provincija de el Oro: Machalas, Piuras, Tumbecinos. Provincija del Carchi: Huacas, Pastos, Quillasingas, Tulcanes, Tusas. Provincija de Imbabura: Caranquis, Chotas, Cotacachis, Miras, Otavalos, Peruchos, Pimampiros, Piscos, Pusires. Provincija de Pichincha: Cayambis, Chillos, Cochasquíes, Colorados, Quitus. Provincija de Cotopaxi: Alaques, Callos, Cuzubambas, Llactacungas, Mulaloes, Panzaleos, Pujilíes, Saquisilíes, Tiopullos, Toacasos. Provincia de Tungurahua: Huapantes, Izambas, Mochas, Pachanlicas, Patates, Pelileos, Píllaros, Puruháes, Salasacas, Queros, Tisaleos. Provincia del Chimborazo: Cajabambas, Calpis, Cibadas, Cicalpas, Guanos, Licanes, Liribambas, Puruháes, Yaruquíes. Provincija de Bolivar: Asancotos, Chimbos, Guanujos, Guarandas, Tiquizambis. Provincia del Cañar: Arancayes, Cañaribambas, Cañaris, Cumbes, Guapanes. Provincia del Azuay: Cañaris, Girones, Gualaceos, Molleturos, Siccis, Tomebambas. Provincia de Loja: Ayabacas, Chaparras, Huancabambas, Malacatos, Paltas, Piscobambas, Saraguros, Vilcabambas, Yanganas, Zarsas. Amazonska plemena: Aucas ili Aushires, Bracamoros, Canelos, Cofanes, Jíbaros, Mainas, Quijos, Yumbos, Záparos. Plemena iz preinkačkog doba:Atis, Cabascangos, Chicaizas, Condorazos, Hachos, Jayas, Minaloas, Pillajos, Quilagos, Quishpes, Quisquis, Tituañas, Tucumangos. Vjerska struktura Procjene koje navodi CIA iz 2012. govore o sljedećem vjerskom sastavu: rimokatolici 74 % protestantizam 10,4 % (uglavnom pentekostalizam) nijedne vjere 8 % Jehovini svjedoci 1,2 % ostale vjere 6,4 % (uglavnom mormon). Kultura Kao i u mnogim drugim južnoameričkim zemljama kultura Ekvadora je kombinacija španjolske i kulture Indijanaca. Osjećaju se i utjecaji kulture afričkih robova. 74% Ekvadoraca su katolici. Galerija Bilješke Vanjske poveznice Ekvador