NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jægersborg Kirke

Jægersborg Kirke er en kirke i Jægersborg, beliggende Søndersøvej i Gentofte. Kirkebygningen er bygget i nygotisk stil af Paul Staffeldt Matthiesen og stod færdig i 1941. Kirkens inventar er gennemgribende ændret i 1965 af Inger og Johannes Exner. Altertavlen er en cirkulær lyskomposition af Mogens Jørgensen. Sognegården er tegnet af Ole Ramsgaard Thomsen og blev taget i brug i 1971. Kirkens orgel er på 25 stemmer og er bygget af Marcussen & Søn i 1944. Orglet blev verdenskendt og regnes blandt de bedste orgler i Danmark fra den såkaldte orgelbevægelses-periode. Eksterne henvisninger Jægersborg Kirke hos KortTilKirken.dk Kilder
Jægersborg Vandtårn

Jægersborg Vandtårn er opført i 1955 efter tegninger af Edvard Thomsen. I 1980'erne indrette man et fritidshjem nederst i tårnet og i 2006 indrettede arkitekten Dorte Mandrup 36 ungdomsboliger under den eksisterende vandtank. Eksterne kilder/henvisninger Jensen, Kim Lykke (2009), Danmarks Vandtårne, Forlaget Vældgungerne, ISBN 978-87-92015-07-5 Vandtårnet på arkitekturbilleder.dk
Jægersborg Vandtårn

Der Jægersborg Vandtårn ist ein Wasserturm und Hochhaus im Vorort Gentofte Kommune von Kopenhagen. Er befindet sich in unmittelbarer Nähe zur Jægersborg Station, an der S-Bahn-Strecke im Großraum der dänischen Hauptstadt Kopenhagen. Geschichte Der 45 Meter hohe Wasserturm mit einem Tankvolumen von 2.000 m³ wurde 1955 in Stahlbetonbauweise nach den Entwürfen des dänischen Architekten Edvard Thomsen errichtet. In den 1980er Jahren wurde im Untergeschoss ein Jugendfreizeitzentrum mit Mehrzweckräumen eingerichtet. Besonderheit 2006 wurden durch die dänische Architektin Dorte Mandrup unter dem Tank 36 Wohnungseinheiten, die sich auf acht Etagen verteilen, erbaut. Die Wohnungen in den oberen fünf Etagen beinhalten Balkone. Die gesamte Wohnraumnutzfläche beträgt 2.880 m². Die Bauzeit betrug 16 Monate. Das Objekt wird hauptsächlich von Studenten bewohnt. Literatur Kim Lykke Jensen: Danmarks Vandtårne. Forlaget Vældgungerne, 2009, ISBN 978-87-92015-07-5 (dänisch). Weblinks Jægersborg Vandtårn. In: e-architect.co.uk. 21. April 2008, abgerufen am 20. Juni 2017 (englisch). Jægersborg Vandtårn. In: arkitekturbilleder.dk. Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, abgerufen am 20. Juni 2017 (dänisch).
Jægersborg Water Tower

Jægersborg Water Tower (Danish: Jægersborg Vandtårn) is a former water tower located next to Jægersborg station in Jægersborg, Gentofte Municipality, Denmark. It has been converted into youth housing to design by Dorte Mandrup. History The Jægersborg area experienced rapid growth in the 1960s. The increase in population and relatively high location of the area caused periodically low water pressure. It was therefore decided to build a new water tower as a supplement to the water tower at Rævebakken in Vangede and built by the construction firm Rasmussen og Schiøttz. It was designed by the architect Edvard Thomsen. The building was topped out on 24 June 1954 and it was completed in 1955. The original plan was to build apartments on the lower floors but it was given up from fear that the water would cause noise pollution. An after-school activity centre opened in the ground floor in the 1980s. Architecture The water tower is 45 m tall and is topped by a three m tall, gilded weathervane. It is built in reinforced concrete. The red water tank at the top of the tower holds 2,000 cubic metres. Youth housing The upper floors were used for play rooms and municipal archives. The five upper floors contain a total of 36 youth apartments. References External links Jægersborg Water Tower at Dorte Mandrup Arkitekter
Jægerspris Mølle

Jægerspris Mølle er en hollandsk vindmølle i Jægerspris, 5 km vest for Frederikssund. I 1830erne blev Holtens Mølle i Odsherred flyttet til Jægerspris, men den brændte i 1854; det var samme år som Frederik 7. overtog Jægerspris Slot og sammen med det den nedbrændte mølle. Han lod 1854-55 opføre en ny stor ottekantet mølle med løgformet hat og et vingefang på 24 meter. I 1924 knækkede vingeakslen, så i stedet for en ny aksel og nye vinger blev der installeret en dieselmotor til at trække kværnene. Møllen var i drift som kornmølle til 1954. Efter restaurering blev møllen i 1969 indviet som arbejdende museumsmølle, med nye vinger. Et lynnedslag brækkede den ene vinge i i 2001, men i 2003 var den restaureret. Eksterne kilder og henvisninger Om Jægerspris Mølle Arkiveret 2. februar 2022 hos Wayback Machine på Historisk Forening i Jægerspris' websted. Jægerspris Mølle i Den Store Danske på Lex.dk
Jægerspris Nordskov

Jægerspris Nordskov ligger i Hornsherred nord for Jægerspris i Frederikssund Kommune, Region Hovedstaden, og blev d. 21. okt. 1988 delvist fredet (ca. 360 ha). Fredningen skal bl.a. sikre at gamle træer bevares (ikke indgår i den alm. skovdrift) og at de døde træer får lov at ligge urørt. Nordskoven dækkede det mest af det nordlige Hornsherred indtil slutningen af 1700-tallet, hvilket i sig selv er usædvanligt da Danmark i 1600-1700 tallet var nede på kun 3-5% skovdække. Det skyldes formentlig at skoven fra 1300-tallet var i kongehusets eje og i lange perioder udlagt som kongeligt jagtterræn. Jægerspris Nordskov fremtræder som et landskab med vidtstrakte flader, tildels våde strandenge og kystskove, som fortrinsvis består af blandet løvskov. Den næsten 10 km lange uberørte kysstrækning ud mod Roskilde Fjord demonstrerer i princippet den naturlige vegetationsudvikling efter istidens ophør. Området er derfor helt enestående for Sjælland. Desuden har skovarealerne status af fredskov. De gamle egetræer Jægerspris Nordskov har haft en række af Danmarks største og ældste egetræer, men af de kendteste, Kongeegen, Storkeegen og Snoegen, er kun Kongeegen stadig i live - den er Danmarks ældste og tykkeste træ. Alle disse gamle ege findes i de nordligt beliggende Bredvig Mose og Øllemose, hvor der har vokset stilkeg, lind, skovelm og ask siden ældre stenalder. I yngre stenalder, omkring år 3.000 f.Kr. startede mennesket med at gøre noget indhug i skovene, men dette ophørte igen da befolkningstallet faldt hen mod bronzealderens slutning. På de bedre jorde blev egen nu mange steder fortrængt af bøgen, men ikke i de våde og noget næringsfattigere moser. Hvorfor egene ikke blev fældet i den sene jernalder og tidligste middelalder vides ikke - måske forbi der var bedre træer i nærheden og det var svært at transportere store ege ud af moserne, måske fordi disse ege allerede på det tidspunkt var knudrede, men fra 1300-tallet hvor skoven kom under kongehuset blev den almene befolkning forment adgang til at fælde store, gamle træer samtidig med at træerne ikke havde en form eller kvalitet der gjorde dem egnede som hverken skibs- eller bygningstømmer.. Kilder
Jægerspris Nordskov

Jægerspris Nordskov är en skog i Hornsherred, norr om Jægerspris i Frederikssund Kommune i Danmark. 360 hektar av skogen fredades 1988 för att säkerställa att gamla träd bevaras och för att döda träd ska ligga orörda. Nordskov täckte merparten av det nordliga Hornsherred fram till slutet av 1700-talet, vilket var ovanligt i Danmark. Det anses bero på att skogen från 1300-talet ägdes av kungahuset och under långa tider användes som jaktområden för kungarna. Jægerspris Nordskov är ett landskap med stora platta områden och med våta strandängar och kustnära skogar, bestående av framför allt blandad lövskog. Utmed Roskildefjorden finns en nästan tio kilometer orörd kust. Ekarna i Nordskov Jægerspris Nordskov har haft en rad av Danmarks största och äldsta ekar, varav de mest kända finns i Bredvig Mose och Øllemose i den norra delen, där det vuxit ek, lind, skogsalm och ask sedan äldre stenålder. I yngre stenålder, omkring 3000 före Kristus, började människor att göra visst ingrepp i skogarna, men detta upphörde när befolkningsantalet sjönk mot bronsålderns slut. På de bästa jordarna trängdes andra trädslag bort av bok, dock inte i de fuktiga och näringsfattiga mossarna. Det är oklart varför inte ekarna fälldes under sen järnålder och den tidigaste medeltid, men det kan ha berott på att det funnits bättre träd i närheten och att det var svårt att transportera stora träd ut från mossarna. Kung Kristian VIII tog initiativ till att få Kongeegen och Storkeegen avbildade på målningar och litografier 1839 av Louis Gurlitt. Snoegen avbildades för första gången av L. Wollse 1861. År 1988 fredades drygt 200 gamla träd i Jægerspris Nordskov. Träden ska stå eller ligga orörda också efter det att de dött. Kongeegen Huvudartikel: Kongeegen (55°54′37″N 11°59′21″Ö) Kongeegen är omkring 1.500–2.000 år gammalt och att det skulle kunna var den äldsta levande eken i norra Europa. Storkeegen Huvudartikel: Storkeegen (55°54′40.68″N 11°58′53.94″Ö) År 1965 uppskattades Storkeegen att vara omkring 800 år. Den dog 1981 och idag återstår bara en bit av trädstammen. Snoegen De sista löven på Snoegen (55°54′16.20″N 12°0′0.36″Ö) vissnade under hösten 1991. Efter det att lövverket blev mindre och mindre över åren, och svampen Oxtunga (Fistulina hepatica) hade börjat angripa trädet, föll Snoegens sista löv hösten 1991. Stubben har en omkrets på 8,9 meter i brösthöjd och en diameter på 2,83 meter. Snoegen tros ha levt 600-700 år. Även om det inte är mycket kvar av trädet är det fortfarande lätt att se varför Snoegen fått detta namn. Det ser ut som om dess grenar är snodda. De två huvudstammarna är snodda om sina egna längdaxlar, men också om varandra runt en lodrät axel genom trädets stam. Snoegen upptäcktes av skogshuggare först 1842, och att den kunnat bli så gammal kan bero på att den växer så otillgängligt och att den fuktiga marken och dess form gjort den olämplig som byggnadmaterial till flottans krigsfartyg. År 1861 avbildades Snoegen för första gången av L. Wollse. Bildgalleri Källor Egene i Jægerspris Nordskov på www.kongfrederik.dk Noter
KFUMs Idrætsforbund

KFUMs Idrætsforbund (eller KFUM Idræt) er en tværidrætslig landsorganisation for idrætsforeninger med tilknytning til den kristne KFUM og KFUK-bevægelse og har fokus på bredde-idræt frem for elitesport. Forbundet, hvis forbundskontor er placeret i Vejle, er medlem af Danmarks Idræts-Forbund (DIF) og European Sport YMCA og afholder hvert år egne KFUM-mesterskaber og deltager med landshold indenfor de enkelte idrætsgrene (bl.a. håndbold, fodbold, volleyball, badminton og bordtennis) i internationale turneringer. Forbundets historie Den selvstændige samlende organisation blev stiftet den 11. august 1918 med udspring i KFUM og KFUK-bevægelserne i Danmark og tæller i dag 141 foreninger med i alt 7.612 medlemmer fordelt på 3.655 mænd og 3.957 kvinder (pr. 2016). I 1947 blev man optaget som tværgående specialforbund under Danmarks Idræts-Forbund (DIF), idet forbundet omfatter idrætsgrene, der i forvejen er repræsenteret i et specialforbund under DIF. Som tværgående specialforbund har KFUMs Idrætsforbund ikke samme beføjelser som et specialforbund, hvilket betyder tale- men ikke stemmeret i en række DIF organer. KFUMs Idrætsforbund oprettede i 1958 landets første idrætsungdomsskole, Hellebjerg Idrætsefterskole. Den 14. maj 2007 vedtog man enstemmigt på en repræsentantskabsmøde at slette "i Danmark" fra forbundets navn, tidligere KFUMs Idrætsforbund i Danmark (forkortet KFUM ID), på baggrund af et forslag fra forbundsbestyrelsen om at forenkle og modernisere det officielle navn lidt. Navnet var forinden allerede indarbejdet i forbundets blå-hvide logo med cirklen og trekant i centrum. Bestyrelsesformænd 1918 Budolf Billund 1923 Jens Engberg 1947 Ewald Christiansen 1950 Andreas Andersen 1953 Ewald Christiansen 1956 H. C. Pedersen 1959 Orla Møller 1962 Fr. U Hauvinkel 1962 Inger Engberg 1971 Frands Orla Nielsen 1984 Preben Staun 1990 Orla Petersen 2010 Frans Hammer 2014 Bo Tolstrup 2015 Frans Hammer 2016 Kasper Jepsen Ekstern kilde/henvisning KFUMs Idrætsforbunds officielle hjemmeside Referencer
Kaalund Kloster

Kaalund Kloster eller Kalundborg Slots Ladegård ligger i Vor Frue Sogn, Kalundborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1752 af Johan Christian Conradi Ladegården blev fredet 1924. Ejere af Kaalund Kloster (1160-1170) Esbern Snare (1170-1262) Kaalund Kloster (1262-1664) Kronen (1664-1670) Gabriel Marselis (1670-1702) Frants Marselis (1702-1722) Carl von Ahlefeldt (1722-1724) Ulrikke Amalie Antoineet Danneskiold-Laurvig gift von Ahlefeldt (1724-1726) Christoffer Watkinson (1726-1742) Slægten Watkinson (1742-1757) Christian Lerche (1757-1766) Amalie Margrethe Christiane Caroline af Leiningen-Westerburg, gift Lerche (1766-1792) Georg Flemming Lerche (1792-1796) Peder Kraft (1796-1807) Otto Frederik Stub (1807-1826) Jacob Schnell (1826-1864) Christian von Barner (1864-1868) Leopold Theodor von Barner (1868-1887) Mathilde L. M. Feddersen gift von Barner (1887-1907) Otto Friderich Christian Anton Lawaetz (1907-1942) Carl Anton Niels Lawaetz (1942-1946) Slægten Lawaetz (1946-1948) W. Lankholm (1948) Konsortium (1948-1963) Kaalund Skolehjem (1963-) Kalundborg Kommune Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger
Kalbygård

Kalbygård er en gammel hovedgård som nævnes allerede i 1457. Gården ligger umiddelbart vest for Flensted By og ligger i Låsby Sogn i Skanderborg Kommune. Kalbygård Gods er på 267 hektar Ejere af Kalbygård (1457-1487) Mads Nielsen (1487-1601) Forskellige Ejere (1601-1767) Kronen (1767-1770) M. Beringskjold (1770-1771) Hans Henrik de Lichtenberg (1771-1800) Jacob Jensen Rosborg (1800-1805) Mads Anthony Rosborg (1805-1814) Fæstebønderne i Laasby (1814-1824) Rosenørn (1824-1834) E. J. Hepke (1834-1844) Thor N. H. Lange (1844-1872) A. E. F. C. Lange (1872-1896) A. M. Jensen (1896) Livforsikringsselskabet Hafnia (1896-1906) Rud. Heilmann (1906-1933) Ingolf H. Dohlmann (1933-1966) Lars Larsen (1966-1988) Vagn Sørensen (1988-1996) Vagn Sørensen / Finn Sørensen (1996-) Finn Sørensen
Kaleko Mølle

Kaleko Mølle er Danmarks ældste bevarede vandmølle til maling af korn. Den er beliggende et par kilometer øst for Faaborg, i Kaleko. Bygningen blev fredet i 1944. Møllens oprindelse går muligvis helt tilbage til Valdemar Atterdags tid, men grunden var med rimelig sikkerhed i brug som møllevirksomhed i 1400-tallet. Den optræder dog først med navn i et skøde fra 1643, hvor den bliver handlet og kommer under Holstenshus. Den ældste nu eksisterende bygning er fra omkring 1600. Møllen fungerede helt frem til 1912 og blev åbnet som museum i 1917. Kaleko Mølle har 2 overfaldshjul og både vandføring, malekarm og stigbord findes bevaret. Den modtager vand fra en tætbeliggende mølledam, der blev retableret i 1960'erne. Møllen er blevet landskendt som kulisse i flere af DRs julekalendere, bl.a. Nissebanden, samt film. Der er gratis adgang, og i perioden fra juni til august er en lille café med borde og bænke åben. Referencer Eksterne henvisninger Møllearkivet om Kaleko Mølle Øhavsmuseets side om Kaleko Mølle
Kalmar Rimmer

Kalmar Rimmer er et fredet naturområde lige syd for Jerup i Frederikshavn Kommune i Vendsyssel. Et areal på 10 hektar blev fredet i 1951. Området ligger op til et EU-habitatområde der indgår i Natura 2000-område nr. 3: Jerup Hede, Råbjerg og Tolshave Mose. Mod syd grænser området til Kragskov Å, og mod nord til Jerup. Området er præget af rimmer og dobber med højdeforskelle på 3-6 m; afstanden mellem rimmerne varierer fra 10 og 20 m. Rimmerne er til forskel fra de fleste, der er præget af hede, dækket af en frodig urskovsbevoksning af krogede og lavbevoksede ege, bævreasp og røn samt engelsød, blåbær og tyttebær i bunden. Dopperne adskiller sig også fra den normale flora, idet de er relativt tørre, og bunden dækkes af bevoksninger af især liljekonval, majblomst, hedelyng, blåbær og alm. kohvede. Eksterne kilder og henvisninger Kalmar Rimmer på Fredninger.dk fra Danmarks Naturfredningsforening Fredningskendelsen
Kalvebod Bølge

Kalvebod Bølge er en havnepromenade ved Kalvebod Brygge mellem Langebro og Bernstorffsgade i København. Anlægssummen udgjorde 49 millioner kroner. Promenaden omfatter cirka 4000 m² pælefunderet brygge ud for Marriott Hotel og Nykredits domicil og er en del af Københavns Kommunes projekt Metropolzonen, der har som mål at skabe bedre sammenhæng mellem byens centrum og havnefronten. Kalvebod Bølge er etableret som et supplement til den populære Havnepark på Islands Brygge. Promenaden af egetræ står på 284 pæle og er formet som to buer, der strækker sig ud i havneløbet og indrammer tre bassiner med vand til kajaksejlere. Eftersom Kalvebod Brygge ligger på havnens skyggeside, er det meningen, at promenadens form skal trække den ud i solen. Den første pæl blev hamret i vandet ud for Kalvebod Brygge i september 2012. Promenaden er indrettet med kajakpolobane, kajakrutsjebane, kajakhotel, løberute og møbler til styrketræning og udstrækning. Den nordlige del af projektet åbnede i weekenden den 20. og 21. juli 2013. I starten af august valgte kommunen at lukke kajakrutsjebanen, efter at en erfaren havkajakroer havde betegnet den som livsfarlig. Ifølge kommunen kunne der muligvis være en sikkerhedsrisiko, såfremt mindre øvede brugte rutsjebanen. Den officielle indvielse af hele anlægget fandt sted fredag den 30. august 2013. I efteråret 2014 vendte kommunen kajakrutsjebanen 90 grader, så den nu er vinklet væk fra moleanlægget og ud i bassinet, hvor der er den fornødne plads og sikkerhed. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Billedserie fra AOK Guide (22. juli 2013) Lokalplan 305 om Kalvebod Bølge Københavns Kommunes side om projektet
Kalveholm (Nysted Nor)

For alternative betydninger, se Kalveholm. (Se også artikler, som begynder med Kalveholm) Kalveholm, også kaldet Grevindens ø, er en lille ubeboet ø i Nysted Nor på det sydøstlige Lolland. Gråænder og blishøns yngler ved øen. Holmen tilhører Aalholm. Der er en gangbro fra slottet til Kalveholm og på øen findes ruinen af et lysthus.
Kalvslund Kirke

Kalvslund Kirke er en kirke i bebyggelsen Kalvslund ved Primærrute 32 cirka 10 km nordøst for Ribe. Den er opført primært af tufsten og granitkvadre i 1200-tallet. Den fik i 1841 påsat en tagrytter og i 1864 nyt våbenhus. På kirkegården er højesteretsdommer og folketingsmedlem Jesper Simonsen (1881-1957) begravet. Referencer Eksterne og henvisninger Kalvslund Kirke på KortTilKirken.dk Kalvslund Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kammerslusen (Ribe Å)

For alternative betydninger, se Kammerslusen. (Se også artikler, som begynder med Kammerslusen) Kammerslusen er en sluse i Ribediget ved Ribe Ås udløb i Vadehavet cirka 5 km vest for Ribe. Den blev bygget i 1912 i forbindelse med anlæggelsen af havdiget 1911-1915. Slusen, der består af to sæt hovedporte og et lavere sæt porte, sikrer primært mod oversvømmelse af baglandet under stormfloder, men kan også danne et "kammer", der tillader skibes passage, selv når der på grund af tidevandet er forskel på vandstanden udenfor og indenfor slusen. Over kammeret findes en smal klapbro, der tillader passage for køretøjer på maks 2 tons. Den tidligere slusemesterbolig lige bag slusen er bl.a. indrettet med offentlige toiletter og en lille udstilling om diget. Inden for slusen findes på åens sydlige bred et rekreativt miljø med en restaurant og bådebroer, der benyttes af bl.a. Ribe Sejlklub. På den umatrikulerede nordre side af åen bag Slusemesterboligen findes en lang række små fritidshuse med små anløbsbroer for fritidsbåde. Galleri Referencer
Kammerslusen

Kammerslusen är en sluss vid Ribe Ås utlopp i Vadehavet i Jylland i Danmark. Den byggdes 1912, i samband med anläggandet av skyddsvallen Ribediget 1911–1915. Slussen tar fartygen över en vattennivåskillnad på ungefär två meter. Ribe Å har genom historien varit staden Ribes livsnerv och viktigaste transportväg, men bland annat ökad storlek på lastfartyg, varierande vattendjup och sandrev gjorde efter hand ån besvärligt att trafikera, och dess yttre lopp ändrades 1855 till en grävd kanal. I anknytning till slussen uppfördes några bostadshus för slusspersonalen, vilka bevarats. Vid slussen finns en restaurang och en rad små fritidshus placerade på den norra sidan av kanalen. Kanalhuset I samband med att kanalen anlades, byggdes ett litet hus för att utnyttjas som serveringslokal. Kanalhuset blev ett eftertraktat utflyktsmål. Det första huset från 1855 låg invid kanalen. Efter flera stormfloder flyttades huset 1882–1883 till en några meter högre plats, 45 meter från ån. Huset är idag en ruin. Bildgalleri Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Kammerslusen (Ribe Å), 19 februari 2022. Kammerslusen på www.kulturarv.dk
Kanneworffs Hus

Kanneworffs Hus er en tidligere købmandsgård på Kongens Nytorv i København. Huset kan føres tilbage til 1600-tallet, men det toetages hus blev i årene 1782-91 ombygget til sin nuværende klassicistiske skikkelse af ejeren, isenkræmmer A.L. Pram, der forsynede huset med sin tredje etage samt et mansardtag og kvist med segmentfronton. Lærredshandler Lars Kanneworff købte ejendommen i 1836, og hans slægt ejede gården til ind i 1900-tallet og gav huset dets navn. I 1904 blev indgangen flyttet til Bredgade med lisener og balustre, mens kælderbeværtningen Sumpen samtidigt blev lukket. Ejendommen har fire fag mod Bredgade, tre fag mod Kongens Nytorv samt to fag mod Store Strandstræde. På begge sider støder huset op til Grandjeans Gård. Huset blev fredet allerede i 1918. Kilder Indenforvoldene.dk Arkiveret 6. februar 2015 hos Wayback Machine Fredningssag hos Kulturarvsstyrelsen
Kapel til nutiden

Kapel til nutiden (i folkemunde kaldet Hundelorten) er en skulptur i keramik, udført af Bjørn Nørgaard i 1994. Den er placeret i Adelgade i Randers, hvor der tidligere var en byport. Skulpturen er den tredje i en række af indtil videre fem skulpturer, der er placeret hvor der tidligere har været en byport til Randers. Referencer
Kapernaumskirken

Kapernaumskirken ligger på Frederikssundsvej i Københavns nordvestkvarter. Historie Kirkens arkitekt var Valdemar Koch. Kirkebygningen Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Kapernaumskirken i 100 år - mere end en søndagskirke af Kaj Bollmann, udgivet af Kapernaumskirkens menighedsråd 1995. [[[Internationalt Standardbognummer|ISBN]] 87-985605-0-6] Eksterne kilder og henvisninger Kapernaumskirken hos KortTilKirken.dk
Capernaum Church, Copenhagen

The Capernaum Church (Danish: Kapernaumskirken) is a Church of Denmark parish church located at Frederikssundsvej 45 in the Nordvest district of Copenhagen, Denmark. Inaugurated in 1895, it is the oldest surviving church built by the Copenhagen Church Foundation. Constructed in 1895 to designs by Valdemar Koch, the interior of the church was executed in an Art Nouveau style. History The church was built at the initiative of the Copenhagen Church Foundation (Kirkefondet). The building was designed by Valdemar Koch and built in 1895. A sacristy, chapel, and church hall were added as an extension to the south-eastern end of the building in 1916. Architecture The church is built from red brick and has a saddle roof topped by a ridge turret. Unlike most churches in Denmark, Capernaum Church is not oriented from east to west. Instead, it is laid out so that the entrance faces Frederikssundsvej, on the north-eastern side of the church. The facade facing the street has round-arched windows, a Lombard band, and a relief of an angel above the main entrance. The interior of the church is barrel vaulted and painted white, with low light-blue paneling. The vaults of the ceiling aredecorated with a skønvirke pattern, which can be compared to the Art Nouveau style. The altar is decorated in a similar style using majolica tiles and a stoneware cross. The pulpit is simpliarly decorated with ornamental plants and animals. The church's granite baptismal font is carved in a Romanesque style. The pews were added to the church in 1961, and feature carvings made by Hjalte Skovgaard and Foersom Hengdal. Parish As of 1 January 2012, the parish had 9,029 inhabitants of which 5,148 (57.02 %) were members of the Church of Denmark. References