NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Syddansk Universitet Kolding

Syddansk Universitet Kolding (SDU Kolding) er Syddansk Universitets sydøstjyske campus. SDU Kolding er uddannelsessted for ca. 3.000 studerende og 200 ansatte. SDU Kolding ligger ved siden af Kolding Å i Kolding centrum. Bygningen er trekantet og har en markant facade, der består af 1600 trekantede solafskærminger, der kan åbnes og lukkes. Der er lagt vægt på bæredygtighed, og campussen er det første større undervisningsbyggeri i energiklasse 1. Sollyset kommer ind fra oven og oplyser det store centrale atrium. Interiøret og lokalernes farver er hovedsageligt rød og hvid, og de gennemgående søjler i atriummet er ikke malet, så de fremstår som rå beton. Der er et grundvandsdrevet køle/varmeanlæg, og der bruges solceller som opvarmning. Uddannelser SDU Kolding udbyder disse uddannelser: Uddannelser i design er omfattet af et samarbejde mellem SDU Kolding og Designskolen Kolding, kaldet Growth by Design: Designkultur Designkultur og Økonomi Designledelse Designstudier Øvrige uddannelser: HA - Erhvervsøkonomi HA - Entreprenørskab og innovation cand.merc. - Innovation and Business Development cand.merc.aud. Biblioteksvidenskab IT og kommunikation Informationsvidenskab IT og interaktionsdesign Cand.IT - Webkommunikation Cand.IT - Product Design Cand.negot. in International Turisme and Leisure International Virksomhedskommunikation Historie I 1990 blev Koldings tidligere sygehus på Engstien omdannet til en afdeling af Handelshøjskole Syd. Siden 1998/1999 har campus i Kolding været en del af SDU. Tidligere har SDU Kolding udbudt nogle humanistiske uddannelser, såsom dansk, engelsk og i en kort årrække også historie. SDU Kolding har sprængt de rammer, som det tidligere sygehus kunne tilbyde, så der er blevet bygget en ny campus på havnen. Den nye campus blev taget i brug i 2014. Referencer
Alrø

Alrø er en ø i Horsens Fjord, den er 7 km lang og 5 km bred og højeste punkt er 15 m over havets overflade. Øen, der udgør et selvstændigt sogn, Alrø Sogn, Hads Herred, har 161 indbyggere. Øen og dermed sognet var en selvstændig sognekommune indtil kommunalreformen i 1970. Sognet er nu en del af Odder Kommune. Alrø har været beboet siden stenalderen. Den er forbundet med den nordlige kyst af fjorden, med en 1 km lang dæmning, der blev påbegyndt i 1929 og indviet 10. juni 1931. Før den tid kunne man køre over en vadegrund fra Gyllingnæs, øst for øen, ligesom der har været bådforbindelse både til nordkysten, Hjarnø og til Horsens. Alrø By er en 2 km lang ubrudt gårdrække. Jorden er frugtbar, og landbrug er øens primære erhverv. Et inddiget strandengareal karakteriserer den nordlige del af øen. I sommerhalvåret fragter båden Lille Hjarnø to gange dagligt op til 12 cyklister ad gangen mellem færgelejet på Hjarnø og anløbstedet på Egehovedet på den sydlige del af Alrø. Alrø Kirke er en romansk kirke, selv om den er bygget sent i middelalderen, antageligt omkring 1400. Våbenhuset (gotisk byggestil) er muligvis først opført efter reformationen. Af det oprindelige inventar eksisterer kun døbefonden, hvis lige ikke kendes andre steder i landet. Den er indhugget med fire frontalvendte væsener, der sidder på hug med udadvendte fødder og med udbredte arme, der krydses med naboens. Mellem figurerne ses fire store fugle - to med udbredte vinger og to med samlede. Prædikestolen er af nyere dato. Altertavlen (o. 1625) er en såkaldt katekismustavle med skriftsteder, f.eks. ses hele nadverritualet gengivet. Tavlen er udført af Mikkel Snedker i 1619. Et sagn fortæller at øen fik sit navn i vikingetiden, hvor vikingehøvdingen Hjarne holdt til på Hjarnø. Han ægtede pigen Alrune og forærede hende Alrø (Alrunes ø). Deres søn Lave fik øen Endelave. Referencer Eksterne henvisninger
Alrø

Alrø ist eine dänische Insel im Horsens Fjord. Sie ist 7 km lang, 5 km breit und hat eine Fläche von 7,51 km², der höchste Punkt liegt 15 m über dem Meeresspiegel. Sie bildet eine eigene Kirchspielsgemeinde (dän.: Sogn) Alrø Sogn, die bis 1970 zur Harde Hads Herred im damaligen Århus Amt gehörte, danach zur Odder Kommune im erweiterten Århus Amt, die seit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 zur Region Midtjylland gehört. Alrø hat 140 Einwohner (Stand: 1. Januar 2025). Die Insel ist über einen 1 km langen Damm mit dem Festland verbunden, der am 10. Juni 1931 eingeweiht wurde. Alrø wird erstmals im 1231 erschienenen Waldemar-Erdbuch von König Waldemar, der die Insel besaß erwähnt. Weblinks Beschreibung (dänisch) Einzelnachweise
Alrø

Alrø es una isla de Dinamarca en el fiordo de Horsens, de unos 7 km de longitud por 5 km de ancho. Su punto más alto se encuentra a 15 m s. n. m. Pertenece al municipio de Odder. La isla, que cuenta con una parroquia independiente, Alrø Sogn, ocupa una superficie de 7,51 km²,​ y alberga una población de 146 habitantes en 2016.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Alrø.
Alrø (eiland)

Alrø is een eiland in Denemarken, in het Horsens Fjord aan de oostkant van Jutland. Het heeft 160 inwoners. Het hoogste punt ligt 15 meter boven zeeniveau. Het eiland is bewoond sinds de stenen tijdperk. Aan de noordelijke oever is het verbonden met een 1 km lange dam die op 10 juni 1931 werd geopend. In de zomer is er een veerboot voor fietsen vanaf Snaptun. Sinds 1970 valt Alrø onder de gemeente Odder. Zie ook Lijst van Deense eilanden Referenties
Алрё

Алрё (дат. Alrø) — небольшой датский остров во фьорде Хорсенс на восточном побережье Ютландии в пределах коммуны Оддер. География Протяжённость острова составляет 7,52 км, береговая линия — 14 км, а с востока на запад — чуть более 5 км в ширину, а самая высокая точка находится на высоте 15 м над уровнем моря. Население 147 человек по состоянию на 2010 год. С материком соединяется искусственной дамбой на северной стороне фьорда Хорсенс. История Согласно археологическим данным, человеческие поселения на острове Алрё существовали непрерывно с каменного века до наших дней. Легенда гласит, что остров получил своё название в эпоху викингов, когда вождь Хьярне из Хьярно женился на девушке Алруне и подарил ей этот остров (то есть буквально «Alrø» значит «остров Алруне»). Первое историческое упоминание об Алрё находится в земельной книге короля Вальдемара Йордбога под одним предложением «Alrø. House. Hare». В последующие годы Алрё был популярным местом королевской охоты на зайцев, а население Альрё состояло в основном из безземельных крестьян под юрисдикцией богатых землевладельцев. В 1661 году король Фредерик III передал остров своему вассалу Нилдсу Баннеру, а в 1700 году Жюст Роземайер из Вестфалии вступил во владение Альрё через брак с наследницей Баннера. В 1798 году крестьяне стали собственниками земли и начали заниматься сельским хозяйством, поселившись в трёх основных частях острова. Сельское хозяйство до сих пор является основным занятием населения острова. Дамба протяжённостью 1 км, которой остров соединён с северным берегом фьорда, была заложена в 1929 году и открыта 10 июня 1931 года. До этого времени к острову можно было добраться только используя мелководный брод через пролив к востоку от острова, или же лодочную переправу к Хьярно на северном побережье. До 1970 года на острове была собственная школа, библиотека, магазины, заправочная станция и автобусное сообщение, но сегодня из-за малочисленности населения они больше не существуют. Галерея См. также Список островов Дании Примечания
Alrø

Alrø är en dansk ö i Horsens fjord på Jyllands östkust cirka tre mil söder om Århus. Den är 7 km lång och 5 km bred, högsta punkten är 15 m ö.h. Invånarantalet är 150 (2020). Ön är en egen församling, Alrø församling, som tillhör Hads härad. Den var en egen kommun fram till danska kommunreformen 1970, den är nu en del av Odders kommun. Öns församlingskyrka, Alrø Kirke, är en stenkyrka från 1300-talet. Alrø har varit bebodd sedan stenåldern. Den är förbunden med fjordens nordkust via en kilometerlång vägbank som påbörjades 1929 och invigdes den 10 juni 1931. Innan dess kunde man köra över vid ett vadställe från Gyllingnæs, öster om ön. Det har även funnits båtförbindelse med nordkusten, Hjarnø och Horsens. På sommarhalvåret går en cykelfärja från Snaptun till Egehovedet på öns södra del. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version.
Ejstrup Sø

Ejstrup Sø er en ca 48 ha stor sø lige nordvest for Ejstrupholm vest for Nørre Snede, i Ikast-Brande Kommune. Det er en hedesø, hvor der har været gravet brunkul. Man forsøgte i 1800-tallet at tørlægge søen, men det blev opgivet igen. Søen er i dag et privat rekreativt område, men med offentlig adgang, og der er anlagt en natursti omkring den. Holtum Å, der er et tilløb til Skjern Å løber gennem søen fra sydøst mod vest. Kilder Eksterne henvisninger Om Ejstrup Sø Arkiveret 12. august 2014 hos Wayback Machine på visitikast-brande.dk
Stensbjerggård Langdysse

Der Dolmen Stensbjerggård Langdysse liegt bei Ålflasker südlich von Vorbasse und nordwestlich von Bække in der Billund Kommune im dänischen Jütland. Das archäologisch nie untersuchte, fast 65 Meter lange und 8 bis 10 Meter breite Großsteingrab ist eine der wenigen in der Region erhaltenen Megalithanlagen der Trichterbecherkultur (TBK) aus der Jungsteinzeit. Der zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichtete, West-Ost orientierte Dolmen liegt am Rande einer geschützten Moorlandschaft. Im von etwa 70 Randsteinen gefassten Hünenbett gibt es Reste von drei querliegenden erweiterten Dolmen. Sie liegen an jedem Ende und in der Mitte des Hügels. Es gibt keine Spuren ursprünglich runder Grabhügel aus früher Zeit die zu einem Langhügel umgebaut wurden. Die Kammern von Stensbjergård haben keine Gänge und waren hauptsächlich für die Einmalnutzung, die älteste Form der Anlagennutzung vorgesehen. Erst die ab etwa 3200 v. Chr. erbauten Anlagen waren für Mehrfachbestattungen geplant. Der Zugang zu den Kammern erfolgte von Süden, durch schmale Öffnungen zwischen den Kammersteinen. Die Kammern wurden wegen ihrer Grabbeigaben geplündert und viele ihrer Steine wurden zum Bau von Straßen und Kirchen entfernt. Daher fehlt der Deckstein der östlichen Kammer, der der mittleren ist abgewälzt. In der westlichen Kammer liegt der Deckstein noch in situ auf der aus sechs Tragsteinen gebildeten Kammer. Der Dolmen wurde im Jahre 1896 durch eine Vereinbarung zwischen dem Eigentümer und dem Nationalmuseum unter Schutz gestellt. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger.). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8. Anmerkungen Weblinks Beschreibung (dänisch)
Kongedyssen von Slagelse

Der Kongedyssen von Slagelse (auch Kong Slags Dysse, Slagelsedysse oder Landsgrav genannt) ist eine zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichtete Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Sie liegt am Bavnehøjvej, westlich von Slagelse in Sankt Peders Lan auf der dänischen Insel Seeland. Das etwa 57 m lange, Südwest-Nordost orientierte Hünenbett war von mehr als 80 Randsteinen gefasst, von denen die meisten auf der Südostseite in situ erhalten sind, während sie auf der Nordwestseite mehrheitlich verkippt sind. Trotz seiner Länge hat der Kongedyssen (dt. Königsdolmen) nur die kleine, querliegende Kammer eines Urdolmens, bestehend aus zwei erhaltenen Tragsteinen und einem Deckstein. Die etwa mittig im Nordteil gelegene Kammer ist wissenschaftlich nie untersucht worden, da sie zu stark gestört war, um das besondere Interesse der Archäologen zu wecken. Dolmen mit dem Namen Kongedyssen oder Kongehøj(en) gibt es mehrfach in Dänemark. Meistens werden besonders große Hünenbetten wie die Kongedysse von Allerød so genannt. Auch der Dæmpegårdsdyssen trägt diesen Beinamen. Mythische Königsnamen verknüpfen sich mit diesen vorzeitlichen Denkmälern: Kong Asger Høj (auf Møn), Kong Dyver Sten, Kong Grøns Høj, Kong Svends Høj (alle auf Lolland), Kong Holms Høj, Kong Renes Høj (beide auf Langeland), Kong Lavses Grav (auf Lyø) Kong Knaps Dige (Wallanlage), Kong Lavses Grav, Kong Rans Høj (alle auf Jütland), Kong Haralds Dysse, Kong Skjolds Høj (König Schild), Kong Øres Grav, Kong Svends Høj (ein Hügelgrab) und Kong Suders Høj (alle auf Seeland). Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 252. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 1488. Jørgen Jensen: Danmarks Oldtid. Band 1: Stenalderen. Gyldendal, Kopenhagen 2001, ISBN 87-00490385. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger). Politikens Forlag, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8. Weblinks Beschreibung mit Bild, Skizze und Lageplan (dänisch) Bilder
Atelierhusene

Atelierhusene (lit. "The Studio Houses"), also known as Kunstnerbyen (lit. "The Artists' Town), is a terraced housing development built in the 1940s to provide affordable living and working space for artists in Copenhagen, Denmark. It is located on the east side of Utterslev Mose and consists of three terraces, each with 7 houses, surrounding a small green space with a lake. History Atelierhusene were built in the early 1940s under influence of the housing shortage and scarcity of building materials that characterized Copenhagen during the German occupation of Denmark in World War II. The idea for the development was conceived by the sculptors Povl Søndergaard and Johan Galster and the architect Viggo Møller Jensen, who knew each other from the Royal Danish Academy of Fine Arts. A similar project had previously been completed successfully by others with the construction of Kunstnerhjemmet in Gothersgade. The project was developed in collaboration with Foreningen Socialt Boligbyggeri (The Association for Social Housing) and with support from the Ministry of Interior Affairs. The selected site had previously been used for market gardens. Several banks supported the project with loans on favourable conditions and artists donated works for a lottery as part of the financing. The houses were completed in 1943. The entire development was listed in 1990. Architecture The development is located on Grønnemose Allé and consists of 21 houses, each with a 35-m2 studio, distributed on three terraces with dwellings of different sizes. The development is located on three sides of a green space with a small lake known as Vigos Sø (Vigo's Lake) after the project's architect. The row with the smallest houses lines the street. The single-room houses with an area of just 71 m2 have a small yard on their front side and a balcony overlooking the lake at the back. The two other terraces, located on either side of the lake, perpendicular to the road, consist of houses with three and four rooms, respectively (105 and 116 m2). They have a Z-shaped layout with a front yard in association with the studio (originally for carving) on their east side and a terrace facing the garden on their west side. Residents The houses are available to members of Kunstnersamfundet. There is an open-house event each year in September where residents open up their homes and exhibit their works. See also Kunstnerhjemmet Holckenhus References External links Official website Images on Arkitekturbilleder.dk
Atelierhusene

Atelierhusene, eller Kunstnerbyen är ett radhusområde i Utterslev Mose i Köpenhamns kommun. Det byggdes 1940–1943 för att ge överkomligt boende och arbetsutrymme för konstnärer. Det ligger på östra sidan av Utterslev Mose och består av tre rader med vardera sju hus, omgivna av ett litet grönområde och en damm. Husen upplåts till medlemmar av Kunstnersamfundet. Historik Atelierhusene byggdes under tidigt 1940-tal under påverkan av bristen på bostäder och andra utrymmen och bristen på byggnadsmaterial i Köpenhamn under den tyska ockupationen av Danmark under andra världskriget. Bakom projektidén låg skulptörerna Povl Søndergaard (1905–1986) och Johan Galster (1910–1997) och arkitekten Viggo Møller Jensen (1907-2003), som hade studerat samtidigt på Det Kongelige Danske Kunstakademi. Ett liknande projekt hade tidigare framgångsrikt genomförts med byggandet av Kunstnerhjemmet vid Gothersgade i Indre By på 1870-talet. Projektet realiserades i samarbete med Foreningen Socialt Boligbyggeri och med stöd av Inrikesministeriet. Den valda platsen hade tidigare använts för små handelsträdgårdar. Husen färdigställdes 1943. Radhusområdet blev byggnadsminne 1990. Arkitektur Området ligger vid på Grønnemose Allé. De 21 husen, vilka vart och ett har en ateljé på 35 m² är fördelade på tre rader med bostäder av olika storlek. Dessa rader ligger på tre sidor om en grönyta med en liten damm, som benämns Vigos Sø efter husarkitekten. Raden med de smalaste husen ligger utmed gatan. Enrumshusen har en yta på endast 71 m² . De har en liten gård på framsidan och en balkong med utsikt över dammen på baksidan. De två andra raderna, som ligger på ömse sidor om dammen, vinkelrätt mot gatan, består av hus på 105 respektive 116 m² , med tre eller fyra rum. Dessa har en Z-formad planlösning med en gård på framsidan i kontakt med ateljén för att underlätta huggning/snideri på den östra sidan, och en terrass mot trädgården på den västra sidan. Bildgalleri Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Atelierhusene, 30 september 2022. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Atelierhusene. Official website Images on Arkitekturbilleder.dk
Trapholt

Trapholt er et museum for moderne kunst og design, beliggende i Kolding og indviet i 1988. Museet kaldes også for det "jyske Louisiana", hvilket kan skyldes dets beliggenhed ved Kolding Fjord med en kombination af gammel og ny bygningsarkitektur – eller at det ligeledes har fokus på moderne billedkunst.. Museet indeholder også et møbelmuseum med nutidig dansk møbeldesign og samlinger af kunsthåndværk, primært keramik og tekstil. Desuden er museets samling på mere end 500 stole fra det 20. århundrede Danmarks største. Bygningsstilen i denne del af museet er inspireret af Guggenheim-museet i New York med spiralgangen. Museet er omgivet af en skulpturpark og rummer en permanent udstilling med Richard Mortensen malerier og Arne Jacobsens unikke Kubeflex sommerhus. Dertil kommer et væld af skiftende særudstillinger. Trapholtfonden I 1972 oprettedes Trapholtfonden af Helene og Gustav Johannes Lind. Ved oprettelse af fonden afstod ægteparret 23 tønder land til Kolding Kommune. Til gengæld forpligtede kommunen sig til at oprette et kunstmuseum på Trapholt og yde fonden årligt tilskud. Helene Lind døde 8. april 1980 og Gustav Lind 20. juni 1984. Eksterne henvisninger Trapholt Kunstmuseum Trapholt Kunstmuseum i arkitekturbilleder.dk
Trapholt

Trapholt is a museum of contemporary art and design located in Kolding, Denmark. It opened in 1988 and was previously named Trapholt Kunstmuseum (Trapholt Museum of Art) but its increasing focus on the broader arts lead to its shortened name. It describes itself as a "museum for modern painting, crafts, design, and furniture design". Background The museum was expanded in 1996 to house a furniture collection with contemporary Danish furniture design, with a collection of over 500 chairs from the 20th century, which is the largest in Denmark. The spiral architecture of this part of the museum is inspired by the Guggenheim Museum. It also holds collections of crafts, primarily ceramics and textiles. Trapholt comprises the museum itself and its surrounding sculpture park which includes works by Ingvar Cronhammar, Bjørn Nørgaard, Lars Ravn, and Søren Jensen. In addition to temporary exhibitions, the museum hosts a permanent exhibition of paintings by Richard Mortensen. Totalling over 2,500 square metres, Trapholt is one of the largest modern art and design museums in Denmark outside Copenhagen. Arne Jacobsen's Kubeflex modular summer house, created by the architect in 1969-70, is located at Trapholt. It is the only of its kind as it never entered production given the artist's death in 1971 and is furnished with Jacobsen's own designs. Until 2002 it was used as a private summer house by the Jacobsen family, but was moved from Sydsjælland to Trapholt in 2005 and opened to the public. In 2000, the museum gained international notability when artist Marco Evaristti exhibited his work Helena, an installation featuring ten functioning blenders each containing a live goldfish, allowing viewers to turn on and kill the fish. At least one visitor did, killing two fish. Danish animal rights charity Dyrenes Beskyttelse complained and then-Director of Trapholt Peter Meyer was fined 2000 DKK for animal cruelty as he refused a police request to turn off the blenders. After refusing to pay the fine, Meyer and the museum were taken to court, where they were eventually acquitted of the charge and the fine was retracted. References External links Official website
Trapholt

Trapholt Museum voor Moderne Kunst is een Deens museum voor moderne kunst annex tuin met uitzicht op de Koldingfjord te Kolding. Het museum is in 1988 geopend en heeft een vaste collectie van beeldende en toegepaste kunst. Aan het museum is een museumlandschap toegevoegd met installaties in de natuur. Kunst in het museum Het museum bevat een uitgebreide verzameling Deense beeldende kunst waaronder de collectie van Franciska Clausen, de schenking van Richard Mortensen. Daarnaast zijn er ook designmeubels, handwerk, keramiek en textiel. Er is een bibliotheek voor onderzoeksdoeleinden aanwezig met exclusieve artikelen over Deense ontwerpers. Ontstaan en groei van het museumlandschap Het 3 ha grote terrein werd begin jaren dertig aangekocht door Gustav en Helene Lind, die Carl Th. Sörensen opdroegen hiervoor een landschapsontwerp te maken. Zijn uitgangspunt kwam hier op neer: een tuin moet een door begroeiing gevormde ruimte worden om er in te verblijven en waar men zich kan ontspannen. Als bronnen wendde hij de natuur en de kunst aan: het Deense boerenland (weiden, bloemendekens over het groene veld, kleine bospartijen) en de visuele avant-garde van die tijd (abstracte vormen van het Russische constructivisme en de dynamische lijnen van het Italiaanse futurisme). De verrassend mooie ligging aan de Koldingfjord wordt goed uitgebuit in het ontwerp. In het landschap bevinden zich sculpturen van de Deen Lars Ravn, het functionele werk De lange muur van Finn Reinbothe en architect Boye Lundgaard. Het werk is geïnspireerd op Running fence (1972-76) van Christo. De muur van Trapholt is verder nog een bewoonbaar sculptuur. Een bijzonder kunstwerk in deze landelijke omgeving is het zomerhuis van architect Arne Jacobsen, een ontwerp uit 1969-1970. Het bestaat uit kubussen, die naar behoefte kunnen worden geschakeld. Bibliografie Jimena Blazquez Abascal, Beeldenparken, kunst en natuur in Europa, een gids, Uitg Thoth, Bussum, 2006, ISBN 9068684248
Trapholt Kunstmuseum

Trapholt Kunstmuseum är ett danskt museum för samtidskonst strax öster om Kolding vid Koldingfjorden. Trapholt invigdes 1988. Förutom bildkonst finns samlingar av dansk möbeldesign och konsthantverk. Museet har permanenta utställningar av möbler av Nanna Ditzel, målningar av Richard Mortensen samt Arne Jacobsens Kubeflex-modulhus. Trapholt planerades från 1982 och en arkitekttävling vanns av arkitekterna Boje Lundgaard och Bente Aude och landskapsarkitekten Svend Kirkegaard. Anläggningens centrum är Den långa muren, inspirerad av en installationen Running Fence av Christo i Kalifornien från 1972-76 och vilken delar området i en västra och en östra del. Innanför muren löper en gångväg längs museianläggningens hela sträckning. Den senaste delen av den långa muren separerar museets parkeringsplats från dess skulpturpark och byggdes 1996 med bidrag av skulptören Finn Reinbothe. Samtidigt byggdes museet ut med en underjordisk utställningslokal för möbelformgivning. Källor Om Trapholt på Saatchi Gallerys webbplats Noter Externa länkar Trapholt Kunstmuseums webbplats