NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Volstrup (Rørbæk Sogn)

For alternative betydninger, se Volstrup. (Se også artikler, som begynder med Volstrup) Volstrup er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1505. Gården ligger i Rørbæk Sogn, Gislum Herred, Ålborg Amt, Nørager Kommune. Hovedbygningen er opført i 1869. Der er en golfbane på Volstrup Gods Volstrup Gods er på 300 hektar Ejere af Volstrup (1480-1536) Viborg Domkirke (1536-1662) Kronen (1662-1663) Christian Urne (1663-1686) Bendit Esgesdatter gift (1) Christensen (2) Offersen (1686-1692) Christen Lauridsen Offersen (1692-1700) Hans Pedersen Bødker (1700) Kristen Jacobsdatter Bie gift (1) Bødker (2) Woldsgaard (1700-1707) Niels Lauridsen Woldsgaard (1707-1716) Jens Hansen Bergh (1716-1731) Søren Pedersen Guldager (1731-1741) Lene Rasmusdatter gift Pedersen (1741-1754) Jens Schmidt (1754-1761) Ove Jespersen Havgaard (1761-1764) Peder Benzon (1764) Christian Henrik Grotum (1764-1782) Christen Nielsen Helming (1782-1783) Maren Nielsdatter Asferg gift Qvistgaard (1783-1795) Peder Nielsen Qvistgaard (1795-1796) Jens Kjeldsen (1796-1799) Mikkel Kjeldsen / Peder Kjeldsen (1799-1828) Christen Dinesen (1828-1840) Sophie Hedevig Kjeldsen gift Dinesen (1840-1869) Jens Christensen Dinesen (1869-1892) Christen Steenild (1892-1901) Mette Christensdatter Juul Kjeldsen gift Steenild (1901-1910) Martha Christensdatter Steenild (1910-1915) A. Krause (1915-1917) Christen Knudsen (1917-1956) Marius Ribe-Christensen (1956-1975) Helge Ribe-Christensen (1975-2005) Erik Ugilt Hansen (2005-) Erik Ugilt Hansen / Jeppe Ugilt Hansen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Aage Brask, Volstrup – En gammel himmerlandsk gaard og dens beboere, P.E. Haarsløv, Hobro.
Vonsild Skole

Vonsild Skole - tidl. Vonsild Sogneskole - er en kommunal folkeskole, beliggende i Vonsild, ca. 1 km. syd for Kolding. De nuværende bygninger blev indviet i 1960 og er sidenhen blevet udvidet flere gange. Der går omkring 420 elever på skolen. Historie Da Vonsild lå i det slesvigske rytterdistrikt, blev der i modsætning til resten af kongeriget ikke oprettet rytterskoler under Frederik 4. Der var dog undervisning i kirkens degnehus. Skolens nuværende bygninger blev bygget i slutningen af 1950'erne og er sidenhen udvidet flere gange. Skolen før 1960 Der vides ikke meget om det ældste skolevæsen i Vonsild, men det var pålagt sognene at holde en degn, hvis hovedopgave var at lære børnene at læse Luthers Katekismus. Det ældste degnehus i Vonsild lå ved siden af Vonsild Kirke. Da den gamle kirke blev revet ned, er degnehuset sandsynligvis også revet ned. Det vides dog, at man byggede et nyt skolehus samtidig med den nye kirke i 1824. I 1916 gennemgik skolehuset en større modernisering, og dette skolehus fungerede som sognets centrale skole helt frem til 1960. Skolen efter 1960 I løbet af 1950erne stod det klart, at skolehuset ikke længere var tidssvarende. Man påbegyndte derfor arbejdet med at bygge en ny og moderne skole, der blev tegnet af koldingarkitekterne Holm & Andersen. Den nye skole blev taget i brug i 1960. Skolen oplevede betydelig fremgang i elevtallet fra begyndelsen af 1960'erne og 1970'erne. Dette hang sammen med en større udbygning med parcelhuse i Vonsild, f.eks byggede man Teglparken og »Marmeladekvarteret«. Derved ændrede Vonsild sig fra at være en landsby til at blive en forstad til Kolding. Skolen elevtal voksede stadig, og i 1972-1973 udvidede man derfor med 2 normalklasseværelser, børnehaveklasselokale, specialundervisningslokale og et sikringsrum. Den næste større udvidelse kom i årene 1979-1982. med 6 normalklasser, mediatek og administration. I de følgende år kom 6 faglokaler og et filmlokale og derefter endnu 6 klasselokaler samt en idrætshal. Elevtallet voksede helt frem til midten af 1980'erne og toppede i 1986 med ca. 450 indskrevne elever. Derfra gik det langsomt tilbage, og skolen har i dag ca. 350 elever. I 2002 udvidede skolen igen med en indskolingsfløj, og samtidig udvidedes idrætshallen med en minihal. Med denne udvidelse flyttede skolens SFO til nye lokaler.Eleverne er fordelt på 0.-9. klasse og skolens klassetrin er delt i en indskolingsafdeling for 0.-2. klasse, grøn aula for 3.-6. klasse og blå aula for 7.-9. klasse. Den 1. august 2008 blev skolen en Team Danmark idrætsskole med fokus på mere bevægelse og idræt for alle elever fra 0.-6. klassetrin. Vonsild Sogneskole blev en total røgfri skole d. 1. oktober 2007. Det havde længe været forbudt for eleverne at ryge, men i 2007 besluttedes det, at rygeforbuddet også gælder samtlige medarbejdere på skolen. Noter Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Skolens Internationale blog Arkiveret 28. juli 2011 hos Wayback Machine Skolens Nordiske blog Arkiveret 18. august 2013 hos Wayback Machine
Vorbasse Krigshavn

Vorbasse Krigshavn eller Krigshavnen i Vorbasse er et gadekær i Vorbasse sandsynligvis navngivet af gøgleren Professor Labri. Tidligere blev Krigshavnen brugt som Vorbasses branddam, og omkring år 1900 blev der plantet træer omkring gadekæret. I 1922 blev en mindesten for Enrico Dalgas stillet over til gadekæret, og i 1930'erne begyndte beboerne at plante flere træer, der blev lavet en stensætning omkring den og et springvand blev installeret i midten. I området omkring gadekæret blev der plantet græs og lagt grusgange, så hele området blev til et parkanlæg, området blev så omringet af et hvidt stakit, der senere blev skiftet ud med en hæk. I 1979 til 1987 købte Vorbasse Grundejerforening nogle områder omkring gadekæret og byggede en legeplads. I år 2003 begyndte en renovering af gadekæret hvor stensætningen blev sat om, gamle træer blev fjernet og platformen og hytten blev bygget. Allerede i år 1924 lå det første modelkrigsskib i gadekæret, men det var først i 1984 at Korvetten LABRI blev søsat i gadekæret. I 1990 blev overdelen af en russisk ubåd sat i gadekæret, men stykket blev dog fjernet i 2003 og i stedet senere placeret på campingpladsen i byen. Korvetten Labri ligger dog stadig i gadekæret og bliver søsat hvert år påskelørdag, så den er klar til kamp. Søsætning sker under en ceremoni, der bliver fejret i hele byen. Henvisninger Krigshavnen på vorbasse.dk
Vor Frelsers Kirke (Aalborg)

For alternative betydninger, se Vor Frelsers Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frelsers Kirke) Vor Frelsers Kirke er beliggende på Annebergvej i Vestbyen i Aalborg på hjørnet til Absalonsgade. Den er bygget efter tegninger af arkitekterne O.P. Momme og L.F. Olesen. Byggeriet startede i 1900, og kirken blev indviet søndag d. 28. september 1902 af biskop Fredrik Nielsen. Kirken er opført i røde mursten med kridtstensbånd og tækket med røde teglsten. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frelsers Kirke hos KortTilKirken.dk
Vor Frelsers Kirke (Vejle)

For alternative betydninger, se Vor Frelsers Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frelsers Kirke) Vor Frelsers Kirke (Vejle Kommune) er en kirke i Vejle Provsti, Haderslev Stift. Kirken er opført i 1904-07 efter tegninger af Valdemar Koch og fuldført efter Kochs død i 1902 af Johannes Magdahl Nielsen. Kirkebygningen Kirken er en treskibet, hvidkaldet murstensbygning med rødt tegltag, kor og et indbygget svært tårn med spidsgavle og kobberdækket spir. Der er 600 siddepladser. Kilder Salmonsens konversationsleksikon Eksterne kilder og henvisninger Vor Frelsers Kirke Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vor Frelsers Kirke hos KortTilKirken.dk Vor Frelsers Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vordingborg Kaserne

Vordingborg Kaserne er en fungerende kaserne i Vordingborg. Med Hærloven af 1909 blev det besluttet at opføre en muret kaserne med kostforplejning, værksteder og indkvarteringsfaciliteter i Vordingborg. Byggeriet gik i gang i 1912 og i april 1913 kunne kasernen tages i brug. Anlægget er tegnet af Alf Jørgensen og Henning Hansen; administrationsbygningen er dog opført 1914 efter tegninger af Svend Sinding. Kaserneanlægget udbygges I 1952 blev et nyt og stort garageanlæg taget i brug og i 1955 fuldførtes en værkstedbygning til motorkøretøjer og våben. Kasernens kostforplejningsbygning blev taget i brug i 1956 og i årene 1957 – 58 blev nye indkvarteringsområder taget i brug. De bestod af 5 bygninger som udover indkvartering for værnepligtige menige og befalingsmænd indeholdt undervisningslokaler, våbenkamre og kompagnikontorer. Det oprindelige militære sygehus var i 1932 blevet overtaget af kommunen, hvorefter garnisonen havde lejet sig ind med et infirmeri.I 1960 overtog garnisonen afd. C på det kommunale sygehus og inddrog bygningen i det egentlige kaserneområde. I 1962 blev der opført yderligere 8 tjenesteboliger på den sydlige del af den daværende øvelsesplads. Ved garnisonens 50 års jubilæum i 1963 stod kasernen som en af landets største. I 1976 blev vartings anlægget på øvelsespladsen ved Kulsbjerg indviet. Regimenter garnisoneret på Vordingborg Kaserne 1913 – 1976: 5. Regiment – fra 1961 omdøbt til sit gamle navn Falsterske Fodregiment. Fra 1976 til 1981 blev der skiftevis indkaldt til Falsterske Fod og Danske Livregiment. Falsterske Fod blev endeligt udfaset i 1982. 1976 – 2000: Danske Livregiment 2001 – 2013: DANILOG 2013 – Trænregimentet Andre enheder 1961-1994: 2 Sjællandske Brigade, med stab og 5 brigadestabskompagni (kompagniet opstillet af regimentet) 1994-2005: Den Danske Internationale Brigade (DIB), med stab og 5 brigadestabskompagni (kompagniet opstillet af regimentet) ? - 2000: HMAK's (Hærens MAteriel Kommando) rekrutskole 2015: Hjemmeværnskommandoen Garnisonskommandanter 1913 – 1916 V. Giersing 1916 – 1923 T.V. Schwarz 1923 – 1928 C.A.A. Bosse 1928 – 1930 H.W. Prior 1930 – 1934 C.L.E. Øllgaard 1934 – 1938 H. Jessen 1938 – 1942 V.O. Harrel (menes at være inspirationen til Oberst Hachel fra tv-serien Matador) 1942 – 1943 A.M. Poulsen 1945 E.H. Augsburg 1945 – 1946 R. Allerup 1946 – 1950 E.J. Joest 1950 – 1956 P.A. Mathiassen 1956 – 1969 A.H. Klokhøj 1969 – 1976 C.E. Nielsen Kilder Vordingborg By og Garnison gennem 50 år. 1913 – 1963. Borgmester Holger Jensen og garnisonskommandant A.H. Klokhøj.Vordingborg 1963. Referencer
VoxHall

VoxHall er et regionalt spillested beliggende i Aarhus. VoxHall har plads til 700 tilskuere, fordelt på en stor koncertsal, en café (med lille scene, oftest brugt til dj's), samt en balkon. Scenen i den store koncertsal måler 14 x 5 m. Udsynet er sikret overalt på VoxHall, da der er 6 meter til loftet. Voxhall driver ligeledes en scene med plads til 300 tilskuere. Scenen præsenterer verdensmusik, folkemusik og jazz. Der er ingen aldersbegrænsning eller dresscode på VoxHall. Dette bevirker at man som mange andre steder oftest bliver spurgt om ID i baren. Det er ikke en tilfældighed at VoxHall delte adresse med HUSET frem til 31. december 2007 hvor HUSET flyttede til Vesterbro Torv. Oprindeligt var lokalerne nemlig HUSETs musikscene, hvor bl.a. nogle af de første punkkoncerter I Danmark blev afholdt. Pladen/festivalen Pære Punk samt Monody Festival er blandt de mest kendte. Mange kendte kunstnere har startet deres karriere på HUSETs musikteater. I 1997 løsrev gruppen bag HUSETs musikteater sig imidlertid, grundet interne stridigheder. Gruppen mente bl.a. at der skulle satses på at få flere internationale og store navne til byen. Endvidere var der andre interne stridigheder samt samarbejdsproblemer med kommunen. Det nye projekt hed VoxHall og fik støtte fra kommunen. Bygningen blev i 18 måneder nyistandsat og ombygget, og fysisk adskilt fra HUSET. Mange syntes i dag at det er en skam at bygningerne ikke længere er tilknyttet HUSET , men ikke desto mindre lykkedes visionen om at skabe et spillested, der også havde de store internationale kunstnere på programmet, måned efter måned. Dette har naturligvis bevirket, at der ikke er så meget af den lokale undergrundsscene tilbage på spillestedet. VoxHall har dog stadigt meget alsidigt musik på programmet og den oprindelige ånd fra HUSET eksisterer fortsat, idet VoxHall sammen med Kulturgyngen bl.a. sagde ja til at afholde tre dages flyttefest for HUSET. Sidstnævnte sted er i dag blevet til Godsbanens Åbne Værksteder på kulturproduktionscentret Godsbanen i Skovgaardsgade. Referencer Eksterne henvisninger Voxhalls Hjemmeside Voxhalls Myspace Profil "Viva Voxhall" Arkiveret 30. september 2007 hos Wayback Machine Århus Stiftstidende (26 August 2007) Musikcenter i Aarhus får lunken modtagelse Arkiveret 20. oktober 2007 hos Wayback Machine Jyllands Posten (16/10 2007)
Voss (virksomhed)

For alternative betydninger, se Voss (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Voss) A/S Ernst Voss Fabrik, senere Voss - Atlas A/S og senest Electrolux Hvidevareselskaber A/S var en dansk metalvarefabrik og jernstøberi i Fredericia, der nu indgår som et mærke i Electrolux-koncernen, som overtog Voss i 1980. Electrolux Home Products Denmark A/S ophørte i 2003. Historie Voss blev grundlagt 6. november 1878 af oberst Ernst von Voss. Virksomheden begyndte som et lille værksted med 2-3 mand og beskæftigede ved udgangen af 1949 440 personer. Den 6. januar 1897 omdannedes firmaet til et aktieselskab, og grundlæggerens ene søn, Ditlev von Voss (1858-1930), blev administrerende direktør, medens den anden søn, Gustav von Voss (1866-1929), virkede som teknisk leder af virksomheden. I årene omkring århundredskiftet oparbejdede de to brødre en betydelig eksport til de skandinaviske lande, Rusland, og selv så fjerne lande som Sydafrika og Mexico. Udvidelser af fabrikken og forbedringer fandt løbende sted, specielt efter en stor brand i året 1931, og fabriken omfattede i året 1950 et areal på 16.994 m2. Fabrikken havde i København et prøvelager (Jernbanegade 4), hvortil var knyttet 18 funktionærer. Af fabrikkens arbejdere og funktionærer kunne i 1950 160 holde 25 års jubilæum for deres ansættelse på fabrikken. Fabrikken blev udvidet igen 1961. Fabrikationsprogrammet omfattede elektriske belysningsartikler: lysekroner, pendler, ampler, lampetter, kiplamper etc; gasartikler: gasvaskekedler, gaskomfurer, ovne, apparater etc; husholdningsartikler i støbejern, aluminium og rustfrit stål: gryder med låg, kasseroller, pander etc, specielle kogekar til elektriske køkkener, sanitetsartikler i rustfrit stål, handelsstøbegods, kundestøbegods; bygningsartikler: dørgreb, rustfast stålstøbegods og forskellige specialvarer. Bestyrelse bestod i 1950 af højesteretssagfører Albert V. Jørgensen (f. 1886), direktør H. Lunding Smith (f. 1878), direktør Henry P. Lading (f. 1881 og direktør Knud Hannover (f. 1901). Siden 1938 var civilingeniør Henning Bjerre (f. 1911) adm. direktør. Eksterne henvisninger og kilder Noter Henvisninger Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950 Arkiveret 28. maj 2011 hos Wayback Machine Voss hos Kulturarvsstyrelsen Arkiveret 10. september 2010 hos Wayback Machine
Vorupør Kirke

Vorupør Kirke er en kirke fra 1902 i fiskerlejet Nørre Vorupør i Thy. Kirken er en ligearmet korskirke bygget i røde mursten. Flere genstande i kirken stammer fra den tidligere kirke, dette gælder f.eks. altertavlen, kirkeskibet og lysekronerne. Kirken er tegnet af arkitekt Claudius August Wiinholt. Se også Missionshuset Filadelfia lige syd for kirken Referencer Eksterne henvisninger Vorupør Kirke på KortTilKirken.dk
Vrensted Kirke

Vrensted Kirke er en kirke i Vrensted Sogn i Hjørring Kommune i Vendsyssel. Indtil kommunalreformen i 1970 lå det i Børglum Herred (Hjørring Amt). Kirken var i middelalderen viet til Sankt Thøger. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre, koret over hulet skråkantsokkel, skibet uden synlig sokkel. Bygningen blev gennemgribende ombygget i sengotisk tid. Det oprindelige kor blev omdannet til et langhuskor, det svære tårn blev tilføjet og våbenhuset blev opført. Tårnet har røde blændinger. Sydøst for kirken uden for kirkegårdsgærdet er det sted markeret, hvor Sankt Thøgers kilde sprang i middelalderen. Ved ombygningen i sengotisk tid fik hele langhuset indbygget hvælv, den østlige del af koret fik tøndehvælv og resten af langhuset fik stjernehvælv. Altertavlen er en fløjaltertavle fra 1595 med malerier af Niels Larsen Stevns fra 1920. Prædikestolen er fra 1597. I kirken ses et senromansk korbuekrucifiks fra omkring 1250. I vestenden ses en Kristoffer-figur fra sengotisk tid, stilen har tilknytning til Claus Bergs værksted. Da syddøren blev flyttet i 1922, blev den udvendigt udsmykket med et relief af Joakim Skovgaard over fyldningen, indvendig er tympanonfeltets fresko udført af Niels Larsen Stevns. Eksterne kilder/henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen) Vrensted Kirke hos KortTilKirken.dk
William Demant Kollegiet

William Demant Kollegiet er et kollegium på DTU i Kongens Lyngby. Kollegiet blev opført i 2002 og ligger i DTU's sydvestlige hjørne, i tredje kvadrant. Det huser 100 beboere i to blokke opdelt med 25 personer om et dobbeltkøkken på hver etage. Alle SU-berettigede studerende kan søge om bolig på kollegiet, som administreres af Polyteknisk KollegieSelskab. Eksterne henvisninger Kollegiets hjemmeside Arkiveret 21. oktober 2020 hos Wayback Machine
Zions Kirke

Zions kirke er en kirke på Nygårdsvej i Esbjerg. Den blev opført i 1914 og ligger i Zions Sogn. Kirken, som er søfolkenes særlige kirke, blev tegnet af arkitekten Johannes Magdahl Nielsen, der blandt andet også stod bag Vanløse Kirke ved København, og består af et langhus med et tredelt kor i øst, et sideskib mod syd, og et tårn i sydvesthjørnet. Alt er opført i røde teglsten, og beklædt med rødt tegltag, bortset fra den øverste del af tårnet, der har kobbertag. Selve hovedskibet har indvendigt tøndehvælv, medens sideskibet har fladt træloft. Inventar Prædikestolen er muret, og altertavlen udgøres af et maleri af ”Stormen på Geneserat” udført af Kræsten Iversen i 1930 Det oprindelige orgel blev bygget i 1921 af Th. Frobenius og Co, men blev i 1950 udskiftet med et bygget af Troels Krohn i Hillerød, med genbrug af nogle af de gamle orgelpiber. Kirken har to kirkeskibe. Det ene er en navnløs fregat opstillet 1914-18 i glasmontre, medens den andet er en fregat ved navn "Zion", givet af Broderkredsen på havet i 1920. I 2003-2004 gennemgik kirken en omfattende restaurering, hvor der blandt andet blev anskaffet mere komfortable stolerækker med indbyggede højtalere, elektroniske salmenummertavler, samt lysere vinduer. Litteratur Henningsen, Henning 1958: Kirkeskibe i Ribe Amt. Fra Ribe Amt 1958 s. 353-369. Møller, Ella, Ebbe Nyborg og Niels Jørgen Poulsen (red): Danmarks kirker: Ribe Amt bd. 11-12. Kirkerne i Varde og Esbjerg. s. 1007-1009. Eksterne kilder og henvisninger Zions Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Zions Kirke hos KortTilKirken.dk Zions Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Ågård Efterskole

Ågård Efterskole er en efterskole i Ågård. Den startede i 1961 i bygninger, der tidligere havde været brugt til bl.a. højskole. Skolen er løbende udbygget og har nu plads til 138 elever. Skolens værdigrundlag er et grundtvigsk livssyn, hvis overordnede mål er at give de unge mod på tilværelsen og styrke deres selvværd. Historie I 1887 blev Ågård Frimenighed startet af Georg Valdemar Brücker, og i forlængelse af den grundtvigske indflydelse i området blev der naturligt også oprettet friskole, højskole og efterskole. Ågård Friskole Ågård Friskole blev startet i 1898 af pastor Brücker og Poul Lindholm, som især var drivkraften. Den holdt fra starten til i Bertels Hus, indtil friskolen fik sin egen bygning med lærerbolig og skolestuer i 1902. Efter Lindholms tidlige død i 1929 blev han efterfulgt af Thorvald Støvring, hvis hustru Kirstine var sløjdlærer fra Askov Sløjdskole. Støvring rejste i 1957, og de følgende friskoleledere var Niels Birketoft til 1964, Ejvind Sandal til 1972 og endelig Max Piilgaard, som var med til at lukke friskolen i 1974. Højskole I efteråret 1899 begyndte pastor Brücker at holde højskole i Bertels Hus, og året efter blev højskolebygningen på Kirkebakken opført. Højskolen havde meget forskellig søgning indtil 1922, hvor den blev lukket og solgt til havebrugskonsulent Lars Hansen og derefter drevet som havebrugsskole indtil 1928. Ågård Efterskole I 1907 oprettede Poul Lindholm en efterskole i Bertels hus. Omkring 1920 flyttede den ovenpå i friskolen, hvor sidste efterskolehold sluttede i 1937. Fra 1942 blev der afholdt vinterskole for drenge og sommerskole for piger i villaen ”Højbo” lige over for skolen. Forholdene var svære, og i 1946 måtte den skole lukke igen. Ågård Efterskole, som i starten hed Ågård Ungdomsskole, startede i den nedlagte havebrugsskole 1. maj 1961 med 15 unge piger på et 5-måneders kursus. Skolens første forstanderpar var Elin og Niels Birketoft. De blev i 1964 afløst af Anna Kirstine og Ejvind Sandal. Den første tid var præget af knappe økonomiske midler og ungdomsoprøret, men også af en ukuelig vilje til pædagogisk udvikling og nytænkning inden for elevbolig-byggeri. Det er i denne fase, tanken om at bo i lejligheder blev født. Marion og Max Piilgaard blev skolens tredje forstanderpar 1972-94. I denne periode blev skolen udbygget med bl.a. hal og foredragssal. Tiderne skiftede, og skolen fik en stabil elevtilgang. Kirsten Storgaard og Ole Sørensen blev ansat i 1994 og fortsatte udviklingen af skolen, både på det pædagogiske område og hvad bygningsmassen angår, bl.a. med nyt køkken og ny hal. Noter Eksterne kilder/henvisninger Øster Starup Lokalarkiv: De gamle skoler i Starup sogn Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine Skolens hjemmeside
Ålsø Kirke

Ålsø Kirke er en middelalderlig kirke i landsbyen Ålsø, 5 kilometer sydvest for Grenaa. Kirken er bygget i 1100-tallet og ombygget i 1500-tallet. Kirken har siddepladser helt op til tårnet. Frem til kommunalreformen i 1970 hørte kirken til Djurs Sønder Herred (Randers Amt). Billedgalleri Referencer Eksterne henvisninger Sognets hjemmeside Ålsø Kirke hos KortTilKirken.dk
Århus Akademi

Århus Akademi er en dansk uddannelsesinstitution beliggende i det nordlige Aarhus, der tilbyder studenterkursus og højere forberedelseseksamen. Akademiet blev grundlagt i 1933 og flyttede i 1970 ind i sine nuværende lokaler beliggende ved krydset af Hasle Ringvej og Randersvej i Aarhus efter at have været beliggende flere andre steder i byen. HF-kurset havde stor vækst fra begyndelsen af 1970'erne og fik blandt andet overdraget Risskov Gymnasiums HF-afdeling. Århus Akademi tilbyder også GSK undervisning (gymnasiale suppleringskurser). Dette tilbud er rette imod de elever, som allerede har færdiggjort en ungdomsuddannelser (f.eks STX, HF, HTX og HHX) og ønsker at supplere et eller flere fag for, at komme ind på en bestemt videregående uddannelse. Vejrstation Århus Akademi har sin egen automatiske vejrstation, der er placeret 88 meter over havets overflade. Fra vejrstationen opdateres data til en særskilt hjemmeside hvert andet minut. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Aarhus Academy

The Aarhus Academy (Danish: Århus Akademi) is a school of secondary education in Aarhus, Denmark. The school offers the 2 year Higher Preparatory Examination (HF) programme, the 2 year Matriculation examination (STX) programme and supplementary courses in specific disciplines. Aarhus Academy is located in the neighborhood of Christiansbjerg in the city district of Aarhus N. The academy was founded in 1933 by Svend Orhammer Andersen as a public elementary school which also offered a 2-year Matriculation examination programme for older students. Svend Andersen transferred oversigt of the academy to the Danish state in 1965 and 5 years later, in 1970, the Academy started a 2-year HF programme. The most popular programme through the 1970s was the 2-year STX programme which expanded greatly but in the late 1970s it gradually reversed. The three HF programmes from Risskov Gymnasium was transferred to the academy in August 1980 and the HF programme became dominant. The academy is today the largest institution of secondary education offering the 2-year HF programme and the only 2-year STX school in the area. The academy had 800 to 900 students between 2005 and 2015, divided across about twentyfive HF classes and four STX classes. References External links Aarhus Academy Website