NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stege Kirke

Stege Kirke (egentlig Sct. Hans Kirke) ligger i Stege i Stege Sogn. Stege kirke er en rødstenskirke bygget i første halvdel af 1200-tallet af munkesten og i romansk stil. Bygherren var sandsynligvis Jakob Sunesen. Kirken bestod dengang af apsis, kor og skib. Senere blev et tårn føjet til. I gotisk tid, 1460-1525, blev kirken udvidet til den størrelse, den har i dag. Udvidelsen i 1400-tallet skete efter en påsat brand. På korets nordside blev et sakristi opført ved arkitekt H.B. Storcks hovedrestaurering af kirken i årene 1907-1909. Kirken har kalkmalerier fra flere perioder med de ældste omkring skibets vinduer. Et felt på midterskibets nordre væg stammer fra 1300-tallet. I koret findes dekorationer fra 1400-tallet. Udsmykningen af selve skibet er ifølge en indskrift på østvæggen fra 1494. Døbefonten er fra 1625 og af sandsten. Foden er nyere og af træ. På kummens sider er der tre kridstensrelieffer, som forestiller Jesu omskærelse, Jesu dåb og Jesus, der lader de små børn komme til sig. Stenen er gråmalet og forgyldt. Dåbsfadet af nysølv er fra 1721. Orglet er bygget af Paul Gerhard Andersen i 1966 og har 25 stemmer. I kirken hænget en kopi af linieskibet Justitia. Skibet blev bygget af den norske sømand Hans Larsen fra Bergen. I 1718 blev skibet skænket til kirken. Kirkeskibet nedtages for vedligeholdelse een gang hvert 10. år af den forening, der er dannet med det formål. Alle år, der ender på "8", er således "justitiaår". Kirken har 500 siddepladser Umiddelbart ved siden af kirken ses Morten Reenbergs Gård, en historisk præstegård, der i dag tjener som kirkekontor og mødesale. Eksterne henvisninger Stege Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Stege Kirke hos KortTilKirken.dk Stege Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Stenaldercenter Ertebølle

Stenaldercenter Ertebølle er et museum og oplevelsescenter, som beskæftiger sig med Ertebøllekulturen. Centeret ligger ved Limfjorden og har som idegrundlag at skildre naturen og menneskers livsbetingelser omkring Ertebølle for 6.000-7.000 år siden. Udstillingen rummer en række arkæologiske fund, f.eks. redskaber udført i flint eller i ben. Et udsnit af en rekonstrueret køkkenmødding fortæller om datidens føde. Her afsløres det, at man fra havet hentede fisk og østers, og at man i de store skove kunne jage vildsvin, kronhjort, rådyr, elg og urokse. En rekonstrueret boplads giver eksempler på, hvordan datidens hytter kan have set ud. Man kan her opleve, hvordan flint forarbejdes til økser og andre redskaber. I 2013 blev centeret overdraget til Vesthimmerlands Museum. Den 15. juni 2019 åbnede Stenaldercenter Ertebølle et nyt udendørs oplevelseslandskab med hytter, værksteder og mulighed for at sejle i stammebåd. Eksterne henvisninger Stenaldercentret i Ertebølle på Vesthimmerlands Museums hjemmeside
Stenalt

For alternative betydninger, se Stenalt (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Stenalt) Stenalt er en hovedgård på det nordvestlige Djursland. Den fredede hovedbygning blev opført af Anders Kruuse omkring 1799 på vegne af godsejeren Preben Brahe Schack. Stilen er inspireret af Andrea Palladio. Bygningen fik Europa Nostra-prisen i 1994 for nænsom restaurering. Den hører til Ørsted sogn i Norddjurs Kommune. Godset har et jordtilliggende på ca. 470 hektar ager, der har været i økologisk drift siden 1998. Stenalt Gods er på 720 hektar, og blev købt af Tjele Gods i 2026. Ejere af Stenalt (1370-1375) Bo Leigel (1375-1390) Jens Mus (1390-1400) Laurids Jensen Mus / Strange Jensen Mus (1400-1436) Laurids Jensen Mus (1436-1460) Anne Lauridsdatter Mus gift Bjørn (1460-1490) Anders Jacobsen Bjørn (1490-1520) Bjørn Andersen Bjørn (1520-1525) Henrik Bjørnsen Bjørn / Anders Bjørnsen Bjørn (1525-1545) Anders Bjørnsen Bjørn (1545-1550) Anne Gjordsdatter Drefeld gift Bjørn (1550-1583) Bjørn Andersen Bjørn (1583-1596) Jacob Bjørnsen Bjørn (1596-1618) Anne Eriksdatter Krabbe gift Bjørn (1618-1621) Enevold Kruse (1621-1632) Else Marsvin gift Kruse (1632-1649) Tyge Tygesen Kruse (1649) Karen Sehested gift Kruse (1649-1666) Jørgen Seefeld (1666-1700) Christen Jørgensen Seefeld (1700-1713) Mogens Christensen Seefeld (1713-1751) Axel Bille (1751-1777) Knud Axelsen Bille (1777-1787) Frederik Christian Schack (1787-1810) Preben Brahe Schack (1810-1812) Bern Holm (1812-1815) Frederik Sophus Raben (1815-1823) H.J. Hansen (1823-1824) Frantz Christopher von Bülow (1824) Jens Laasby Rottbøll (1824-1825) Jens Laasby Rottbølls dødsbo (1825-1842) Malthe Bruun Nyegaard (1842-1847) Peter Christian Bruun (1847-1906) Rudolph Bruun (1906-1910) Christiane Mette komtesse Scheel gift Bruun (1910-1934) Jørgen Christian Julius Vilhelm Bruun (1934-1937) Carl Boswell Christopher greve Scheel (1937-1939) Kresten Frederik Adam lensgreve Scheel (1939-1940) Statens Jordlovsudvalg (1940-1956) Erik Blach (1956-1975) Axel Bie-Nielsen (1975-1991) Ellen Egeskov (1991-2026) Arne Fremmich / Dorte Mette Jensen (2026-) Tjele Gods Kilder
Stenderup Frimenighedskirke

Stenderup Frimenighedskirke er en kirke mellem Nybøl og Stenderup på Sundeved. Kirken blev færdigbygget 1903 og indviet som frimenighedskirke den 6. december samme år og nedlagt 1970, og hører nu under Sundeved-Centeret. Selve centret er indrettet i den tidligere Stenderup Frimenigheds bygninger - kirke og præstegård, beliggende på Stenderup Kirkebakke, ca. 600 m nord for Nybøl Kirke. Frimenighedskirken blev oprettet mens den nordslesvigske del af Sønderjylland var tysk, og det var dansksindede, der oprettede kirken. Området blev først dansk efter Genforeningen i 1920. Kirken er opført i gule flensborgsten, som traditionel processionskirke, uden tårn, og er et længehus med kirkeskib og kor, samt et sideskib der slutter sig på nordsiden af skibet sammen med en lille vinkelbygning med gavl og "blindgavl" med indgangsdør, indeholdende våbenhus. Samtlige vinduer er originale og delvis i jern, rundbuede og beliggende dybt i murværket med hvidmalet fals. Skibets vestgavl er blændingsudsmykket med bl.a. korsblænding, cirkelblændinger og lodrette, smalle blændingsfelter – samt små, indbyggede fuglehuller, der refererer til tekst inde i kirken – "som ved dit alter den kvidrende fugl, und i dit tempel din tjener et skjul". Kirken er tegnet af arkitekten Martin Nyrop, der også var arkitekt for Københavns Rådhus. Den overvejende del af kirkens inventar blev tegnet af Nyrop. Kirken fik et brunmalet kirkeloft, gulvet blev lagt af hårdtbrændte mursten, lagt i fletværksmønster og alter, prædikestol og bænke blev udført i brunbejdset fyrretræ. Alle dele blev udsmykket med enkle træskærerarbejder. Sundeved Frimenighed havde sine rødder i den folkelige og kristelige foredragsforening, som blev oprettet i 1872. Frimenigheden blev oprettet 1901. Ægteparret Magdalene Moos (1872-1956) og Peder Moos (1852-1937) holdt gudstjenester i deres hjem i Nybøl. Særlig på grund af Peder Moos, lykkedes det at bygge Frimenighedskirken i Stenderup. På et møde i marts 1902 blev det besluttet, at de fire frimenighedspræster i Sønderjylland på skift ville stå for gudstjenesterne i Sundeved. Fra 1907 til 1920 var Jørgen Eriksen (1879-1941) præst ved Sundeved frimenighed. 1912 blev præstegården indviet. Martin Nyrop var arkitekt og førte tilsyn med byggeriet. Menigheden fik en del nye medlemmer de følgende år, men da Jørgen Eriksen i 1915 blev indkaldt til tysk krigstjeneste under 1. verdenskrig, stoppede det kirkelige arbejde, indtil man efter Genforeningen valgte at fortsætte som selvstændig frimenighed. Fra 1930 til 1939 blev kirken kun brugt til 4-5 gudstjenester om året. Fra 1940 til 1945 forrettede områdets præster gudstjenester i kirken 6-8 gange om året. Denne skik fortsatte helt frem til 1970, da kirken og præstegården blev overdraget til den selvejende institution "Sundeved-Centeret". Referencer Eksterne henvisninger og kilder www.museum-sonderjylland.dk Sundeved Frimenighed Sundeved centrets hjemmeside
Stenderup Kirke (Billund Kommune)

For alternative betydninger, se Stenderup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Stenderup Kirke) Stenderup Kirke ligger i landsbyen Stenderup ca. 17 km V for Billund (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Stenderup Kirke hos KortTilKirken.dk Stenderup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Stengade (spillested)

For alternative betydninger, se Stengade. (Se også artikler, som begynder med Stengade) Stengade 30 er et spillested, som blev etableret i 1972 blev på adressen Stengade 30 på Indre Nørrebro i København. Hovedfokus lå på upcoming bands, undergrunden og vækstlaget. Stedet afholdt omkring 250 koncerter årligt med danske og udenlandske bands og dj's. De musikalske genrer var blandt andet rock, punkrock, pop, indie, hip hop, metal, surf, electronica og dance. På grund af byfornyelsen skiftede den officielle adresse til Stengade 18, men navnet blev bibeholdt. I 2009 måtte Stengade 30 lukke, da Københavns Kommune fratog stedets status som regionalt spillested, og dermed også den statslige og kommunale støtte med tilbagevirkende kraft. Huset på Stengade 18 blev med ny ledelse og forening genåbnet som koncertsted d. 18. september 2010 under navnet Spillestedet Stengade. Spillestedet Stengade er i dag funderet i Foreningen Stengade 18, som er baseret på frivillige kræfter. Den daglige drift bliver varetaget af en venue manager og en administrativ medarbejder, mens resten af husets opgaver før og under koncertafviklinger varetages af frivillige med undtagelse af en lydtekniker og security. En lang række senere kendte musikere og bands har gennem tiden gæstet Stengade 30, og spillestedet har således været en vigtig bidragyder til dansk musikhistorie. Bygningens historie Huset blev opført i 1936 i Funkis-stil, og er én af de første betonbygninger i København. Af netop den grund undergik bygningen ikke saneringen, hvor stedet skiftede matrikel fra nummer 30 til 18. Oprindeligt blev huset bygget for Malerforbundet i Danmark. I 1970erne blev bygningen besat af slumstormerne, som i 1972 etablerede Stengade 30 som natklub og spillested. I 1996 blev huset registreret som bevaringsværdi af Kulturarvsstyrelsen. Bygningen er i dag ejet af Københavns Ejendomme. Referencer Eksterne henvisninger Stengade.dk
Stenhus Kostskole

Stenhus Kostskole i Holbæk er en selvejende privatskole med klassetrinene 5–10. Den sameksisterer med Stenhus Gymnasium og HF. Skolen tilbyder også e-Sport for klassetrinene 7-9, der arbejdes blandt andet med spilteknikker og med praktisk træning, men derudover går de også i dybden med strategi og teamwork. I 2023 er Knud Erik Schack Korsbjerg Stenhus Kostskoles leder. Stenhus Kostskole lukker ned for kostafdelingen i august 2024. Referencer Eksterne henvisninger Hjemmeside for Stenhus Kostskole Hjemmeside for Stenhus Gymnasium og HF
Stenløse Kirke (Egedal Kommune)

For alternative betydninger, se Stenløse Kirke. (Se også artikler, som begynder med Stenløse Kirke) Stenløse Kirke ligger i Stenløse ca. 11 km SØ for Frederikssund (Region Hovedstaden). Under en restaurering af kirken i 1956 fandt man den såkaldte Stenløse-kalkristning med indskriften oversat til "Bo". I medierne Stenløse Kirke danner ramme for Adam Prices tv-serie Herrens Veje fra 2017. Kilder Eksterne kilder og henvisninger Stenløse Kirke hos KortTilKirken.dk Stenløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Stenoskolen (Nakskov)

Stenoskolen er en katolsk privatskole med adresse på Jernbanegade i Nakskov, hvis fundament og virke bygger på det katolsk-kristne livs- og menneskesyn. Skolen er dog åben for elever fra alle trossamfund. Skolen blev grundlagt i 1920 og var oprindelig et kombineret børnehjem og skole, der blev grundlagt af nonner fra Sankt Joseph Søstrenes orden. Organisation Skolen tilbyder undervisning til cirka 279 elever fordelt på 11 klassetrin – fra børnehaveklasse (0. klasse) til og med 10. klasse. Skolen har en fritidsordning (SFO) tilknyttet, som tilbydes skolens elever fra børnehaveklasse til 3. klasse inklusive. Skolen er en selvejende institution, som modtager statstilskud efter friskoleloven. Skolens bestyrelse har den økonomiske og administrative ledelse og består 7 medlemmer, som udpeges af den katolske biskop af København (formandsposten), forældrekredsen (3 forældrevalgte repræsentanter) og af menigheden ved Sankt Franciskus Kirke (3 medlemmer). Skolen er således nært tilknyttet Sankt Franciskus Kirke i Nakskov. Historie Sankt Joseph Søstrene af Chambery kom til Danmark i 1856 og i de efterfølgende år åbnede de en række skoler – blandt andet i Fredericia (1866), Randers (1868), Ordrup (1888), Ringsted (1914), Maribo (1916) og Nykøbing Falster (1917). Sankt Joseph Søstrene etablerede skolen i Nakskov den 1. september 1920 som støtte og hjælp for de polske indvandrere på Lolland-Falster. I mange år fungerede skolen som et kombineret børnehjem og skole for børn fra katolske hjem, men børnehjemmet blev nedlagt omkring 1958-59. Sidenhen er elever fra andre trosretninger også blevet optaget. I 1972 tog skolen navneskifte til Stenoskolen, da den blev en selvejende institution. Skolen blev navngivet efter Niels Steensen, som i dag er skolens værnehelgen. Kilder Eksterne henvisninger Stenoskolens hjemmeside
Stensbygård

Stensbygård og Vrangsgård er et gods lidt vest for landsbyen Stensby på det sydligste Sjælland, og cirka 2 km nordøst for Farøbroerne. Det er dannet ved sammenlægning af Stensbymølle og Vrangsgaarde og opførelsen af et nyt gårdanlæg i 1872 efter tegninger af arkitekt August Klein (1839-1909). Gårdene ligger i Stensby Sogn i Vordingborg Kommune. Stensbygaard Gods er på 410 hektar, heraf 260 hektar agerjord og 150 hektar skov. Til godset hører 15 udlejningsboliger. På godsets jorde findes bl.a. det middelalderlige voldsted kaldet Kong Valdemars Jagtslot, og skovområdet kaldet Mallings Kløft, hvori Stensby Møllebæk løber. Ejere af Stensbygaard (1793-1820) Jacob Malling (1831-1831) Enkefru Marie Vibeke Neergaard Malling (1820-1860) Peter Neergaard Malling (1860-1897) Peter Neergaard Terpager Malling (1897-1906) Vilhelm Peter Christian Bruun de Neergaard (1906-1910) P.M. Wessel (1910-1913) V.A. Goldschmidt (1913-1924) G. Rée (1924-1956) A.E. Reimann (1956-) Stensbygård, Aktieselskabet af 18. maj 1956 Eksterne henvisninger Vranggård på Roskildehistorie.dk Stensbygaards hjemmeside
Stensballegård

Stensballegård er en gammel hovedgård, der nævnes første gang i 1341 og ligger i den sydlige del af Stensballe. Gården ligger i Vær Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1692-1693 ved Ernst Brandenburger, tilbygget i 1867-1943. Stensballegård Gods er på 381 hektar. Stamhuset Stensballegaard Stamhuset Stensballegaard var et dansk stamhus, oprettet 3. november 1748 af to mostre til lensbaron Jens Krag-Juel-Vind til baroniet Juellinge (1724-1776). Stamhuset omfattede bl.a. Stensballegård. Stamhuset ophørte med lensafløsningen 1920. Ejere af Stensballegård (1361-1400) Troels Jonsen Benderup (1400-1437) Troels Jonsen Benderups dødsbo (1437-1457) Timme Nielsen Rosenkrantz (1457-1480) Niels Timmesen Rosenkrantz (1480-1523) Axel Nielsen Rosenkrantz (1523-1586) Folmer Axelsen Rosenkrantz (1586-1600) Gert Folmersen Rosenkrantz (1600-1628) Anne Albertsdatter Friis gift Rosenkrantz (1628-1650) Christoffer Pax (1650-1661) Hilleborg Bille gift Pax (1661-1674) Henrik Müller (1674-1685) Karen Hansdatter Nansen gift Griffenfeldt (1685-1690) Charlotte Amalie Pedersdatter Griffenfeldt gift von Krag (1690-1728) Frederik baron von Krag (1728-1751) Edele Kragh gift von Krag (1751-1771) Vibeke Cathrine Kragh / Charlotte Amalie Kragh / Ide Helle Margrethe Kragh (1771-1776) Jens baron Krag-Juel-Vind (1776) Sophie Magdalene von Gram gift Krag-Juel-Vind (1776-1855) Jens Carl baron Krag-Juel-Vind (1855-1858) Jens Holger baron Krag-Juel-Vind (1858-1866) Frederik Siegfried baron Krag-Juel-Vind (1866-1867) Sophie Cathrine Jensdatter baronesse Krag-Juel-Vind (1867) Preben baron Krag-Juel-Vind (1867-1896) Christian Emil lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (1896-1923) Mogens Christian lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (1923-1927) Helle Mogensdatter komtesse Krag-Juel-Vind-Frijs (1927-1928) Axel Høyer (1928-1951) Hans Benedikt greve Ahlefeldt-Laurvig (1951-1972) Ditlev greve Ahlefeldt-Laurvig (1972-2007) Henrik greve Ahlefeldt-Laurvig (2007-) Jannik greve Ahlefeldt-Laurvig Ekstern henvisning Dansk Center for Herregårdsforskning: Stensballegård Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016 Stensballegård Arkiveret 27. februar 2014 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark Stensballegård Stensballegård Golf
Stensbæk (hovedgård)

For alternative betydninger, se Stensbæk. (Se også artikler, som begynder med Stensbæk) Stensbæk er en gård og tidligere hovedgård og gods i Bindslev Sogn i det tidligere Horns Herred, Hjørring Amt, nu Hjørring Kommune Vendsyssel. Ejere slægten Vognsen 1543 -1557 ca, Anders Thomsen – Jens Hansen – Anders Jensen 1586 – 96 Mogens Andersen Ove Christoffer Lunge ? Jørgen Ovesen Lunge 1635 ca. Margrethe Lunge 1638 Sophie Stensdatter Brahe 1740-1743 Christian greve Rantzau 1743-1750 Hans Wissing 1750 Jørgen Pallesen Kjærulf 1783 Maren Jørgensdatter Braegaard 1785 Anne Jørgensdatter Kjærulf 1793 Jakob Jørgen Bergh 1805 Peder Mathias Gesmell Schierup 1805 Arent Hassel Rasmussen 1805 Chr. Thomsen Lychegaard og Chr. Severin Schiørring 1807 Jens Mathias Boelund 1819 Statskassen 1826 Chr. Fr. G. Bang 1859 Hans Claus Chr. Bang Helene Bang 1912 Th. Graf 1915 L.Langberg 1920 ca. P. Damgaard 1922 – 54 Aage Skrubbeltrang 1960 Arne Skrubbeltrang Referencer
Stensgaard (Svanninge Sogn)

For alternative betydninger, se Stensgaard. (Se også artikler, som begynder med Stensgaard) Steensgaard er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1391. Gården ligger i Svanninge Sogn, Sallinge Herred, Faaborg Kommune på vejen imellem Millinge og Faldsled. Hovedbygningen er opført i 1523 og ombygget i 1625. I en årrække blev den brugt som Herregårdspension, men fungerer i dag som privat bopæl. Da Ann Kersti Møller Wiesinger og Henning Wiesinger overtog godset i 2010, blev det omlagt til økologi og i 2013 slog de dørene op for Danmarks første økologiske principlandbrug med hele værdikæden fra jord til bord samlet på et sted. Således har gården udover landbruget også eget slagtehus, gårdbutik og restaurant - i 2018 Steensgaard Gods er på 900 hektar. Ejere af Steensgaard (1391-1405) Albert Andersen Eberstein (1405-1412) Elsebe Henningsdatter Podebusk gift Eberstein (1412-1433) Bjørn Olufsen Bjørn (1433-1460) Johan Bjørnsen Bjørn (1460-1490) Anders Joachimsen Bjørn (1490-1494) Anne Andersdatter Bjørn gift Emmiksen (1494-1523) Otto Emmiksen (1523-1526) Anne Andersdatter Bjørn gift Emmiksen (1526-1566) Anders Ottosen Emmiksen (1566-1568) Agnete Jacobsdatter Reventlow gift Emmiksen (1568-1594) Otto Andersen Emmiksen (1594-1612) Mette Andersdatter Emmiksen gif Tidemand (1612-1617) Melchior Ulfstand (1617-1625) Stygge Høg (1625-1648) Sidsel Styggesdatter Høg gift Munk (1648-1655) Wenzel Rothkirch (1655-1688) Christian Rothkirch (1688-1689) Sophie Schult gift Rothkirch (1689-1712) Jens Christensen Heden Hein (1712-1751) Frederik Jensen Heden Hein (1751-1760) Susanne Henriksdatter Brahe gift Hein (1760-1786) Preben Brahe (1786-1787) Axel Frederik Bille Brahe (1787-1789) Henrik Bille Brahe (1789-1857) Preben Bille Brahe (1857-1875) Henrik Bille Brahe (1875-1897) Preben Charles Bille-Brahe-Selby (1897-1938) Henrik Bille-Brahe-Selby (1938-1956) Michael Th. Hansen (1956-1963) Enke Fru Jozzi Hansen (1963-1996) Carl Peter Michael Hansen (1996-2010) Steensgaard Gods ApS v/a Familien Hansen (2010-2021) Ann Kersti Møller Wiesinger / Henning Wiesinger (2021 -) Anders Thorgaard Steensgaard Station Steensgaard fik station på Odense-Nørre Broby-Fåborg Jernbane (1906-1954), endda med læssespor. Godsejeren på Steensgaard var banens største finansielle støtte. Under 1. Verdenskrig blev der anlagt et kort stikspor og bygget en siderampe af gamle sveller til brug ved læsning af roevogne fra Steensgaard. Stationsbygningen er bevaret på Assensvej 371. Noter Eksterne kilder/henvisninger Steensgaard Arkiveret 28. oktober 2020 hos Wayback Machine
Stensmark

Stensmark er et gammelt krongods, nævnt første gang i 1231 i Valdemar Sejrs jordebog. Gården ligger ved Fornæs i Hammelev Sogn i Norddjurs Kommune. Hovedbygningen er opført i historicisme i 1872 i én etage med kælder og tårn og blev fra 1876 brugt som enkesæde. Stensmark hørte ifølge Valdemar Sejrs Jordebog til Kronens gods og var forlenet bort indtil 1575, da kongen mageskiftede den hele gård med 10 ålegårde til Erik Lykke til Skovgård. Hans søn Falk Lykke mageskiftede Stensmark til Sostrup (Benzon), hvorefter gården (1726: 41 tønder hartkorn) lå under grevskabet Scheel og senere under stamhuset Benzon. Herfra blev den solgt 1839 med rettigheder som fri hovedgård til Otto la Cour til Timgård, der 1845 solgte den til svigersennen N.P la Cour, som 1855 solgte den til major Adolph Wilhelm Dinesen til Katholm. Han døde 1876, hvorefter hans søn, W.L. Dinesen til Katholm tog over. Stensmark Gods er på 228,5 hektar Ejere af Stensmark (1231-1441) Kronen (1441-1485) Otte Nielsen Rosenkrantz (lensmand) (1485-1503) Erik Ottesen Rosenkrantz (lensmand) (1505-1538) Niels Eriksen Rosenkrantz (lensmand) (1538-1575) Kronen (1575-1585) Erik Lykke (1585-1586) Falk Eriksen Lykke (1586-1599) Jacob Seefeld (1599-1608) Sophie Bille gift Seefeld (1608-1612) Hans Jacobsen Seefeld (1612-1631) Jørgen Christensen Skeel (1631-1640) Jytte Eskesdatter Brock gift Skeel (1640-1688) Christen Jørgensen Skeel (1688-1695) Jørgen Christensen Skeel (1695-1731) Christen Jørgensen Skeel (1731-1786) Jørgen Christensen Scheel (1786-1823) Jørgen Jørgensen Scheel (1823-1829) Den Danske Stat (1829-1839) Jacob von Benzon (1839-1845) Otto August de la Cour (1845-1855) Niels Peter de la Cour (1855-1876) Adolph Wilhelm Dinesen (1876-1909) Wentzel Laurentzius Dinesen (1909-1912) Konsortium (1912-1915) Forskellige Ejere (1915-1917) I. P. Møller (1917-1918) Konsortium (1918-1919) Lauritzen / Wester (1919-1956) Robert Ric-Hansen (1956-1980) Albert Ric-Hansen (1980-2005) Robert Ric-Hansen (2005-) Robert Ric-Hansen / Albert Ric-Hansen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug. Kongeriget Danmark: Bind IV: Hjørring, Thisted, Aalborg, Viborg og Randers Amter
Stenum Kirke

Stenum Kirke ligger i Stenum ca. 7 km NV for Brønderslev (Region Nordjylland, tidligere Nordjyllands Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Børglum Herred i Hjørring Amt). Kor og kirkeskib er opført i romansk tid af granitkvadre over delvist skråkantsokkel delvist profileret sokkel. Koret er muligvis blevet forlænget mod øst i gotisk tid. Den retkantede syddør kan spores i murværket, norddøren er stadig i brug. Skibet er blevet forlænget mod vest med en tårnunderdel i sengotisk tid, tårnet blev nedbrudt i 1762. Våbenhuset er opført i sengotisk tid. Ved vestenden er nu ophængt en klokke i en klokkestabel under et halvtag. Skibet har fladt bjælkeloft, koret har krydshvælv. Den runde korbue er bevaret med hulkantede kragsten. Alterbordet er opbygget af granitkvadre med skråkantprofil under pladen. Prædikestolen fra 1622 er af karnaptypen med hjørnesøjler og felter med evangelisterne. Altertavlen er et maleri fra 1963 af Svend Engelund, Den barmhjertige samaritaner. Engelund har delt lærredet i en mørk og en lys del efter Det gyldne snits proportioner, Samaritaneren står i den lodrette skillelinje mellem lys og mørke, den syge ligger på den vandrette skillelinje mellem lys og mørke, fra højre kommer en præst, med hånden afviser han at ville hjælpe den syge, til højre går købmanden ud af billedet, heller ikke han vil hjælpe den syge. Den romanske døbefont af granit har glat kumme og keglestubformet fod. Eksterne kilder og henvisninger Stenum Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Stenum Kirke hos KortTilKirken.dk