NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Præstens Urskov

Præstens urskov, Kaslund, Karlslund eller Kavslunde Præstegårdsskov er en lille fredet skov ved Døllefjelde på Lolland. Skoven ligger hen i uplejet tilstand, og der er nogen tvivl om grunden til den nuværende tilstand. Lunden blev fredet i 1924 fordi den blev betragtet som en uberørt rest af en oprindelig egeskov. Senere undsøgelser, der inddrog tidlige kilder og kortmateriale fra 1700-tallet viser dog, at området nok snarere er et tidligere overdrevsområde, der er sprunget i skov, dvs. et område der har været afgræsset af kreaturer, men senere er blevet indhegnet og er blevet drevet som ”løveng” og stævningsskov. En løveng var en samling træer, der blev beskåret for at de unge grene kunne tjene som foder for køer, og en stævningsskov var et område, der tilsvarende blev høstet, for at nye og ligedannede grene kunne benyttes som gærdemateriale, til at flette kurve af eller som tøndebånd. Fredningen i 1924, en af de tidligste, blev altså tilsyneladende gennemført på et forkert grundlag. Lunden tilhører præsteembedet i Døllefjelde. I 1850 var der 250 tdr. land (= 137,9 ha) jord til præsteembedet i Døllefjelde, men i dag er der kun 25 ha tilbage, heraf 13 ha skov. Landbrugsjorden er forpagtet ud. Den nordlige skov, "Vesterskov", drives forstmæssigt mens "Karlslund" ligger hen som et lille stykke "lollandsk jungle". Galleri Eksterne henvisninger Trap Danmark (1955) Eiler Worsøe: Stævningsskovene (1979) Palle Gravesen: Oversigt over Botaniske Lokaliteter. 3. Lolland, Falster, Møn og Bornholm (1982). – Lokalitet 36/50 Døllefjeldes kirkeblad
Pustervig (Aarhus)

For alternative betydninger, se Pustervig. (Se også artikler, som begynder med Pustervig) Pustervig er en gade i Latinerkvarteret i Aarhus Midtby, hvor den forbinder Badstuegade og Rosensgade. Ved området omkring Pustervig har man ved arkæologiske udgravninger fundet rester af en vikingebebyggelse fra ca. år 770. Ud til torvet ligger det fredede Badstuegade 1H, der blev opført i 1809. Referencer Eksterne henvisninger pustervigtorv.dk
Pøt Mølle

Pøt Mølle er en vandmølle, beliggende i kuperet terræn ved Granslev Ådal og omkranset af Frijsenborgskovene nordøst for Hammel. Den blev først etableret som kornmølle, men har gennem tiderne haft skiftende erhverv og er i dag traktørsted. I 1300-1400-tallet ejedes Pøt Mølle af biskoppen fra den katolske kirke i Aarhus, men efter reformationen i 1536, blev den katolske kirke forbudt og kongen overtog derfor møllen, for derefter at sælge den til herremand Parsberg på gården Jernit. Jernit var en stor gård, der lå dér hvor Frijsenborg Slot er i dag. I 1800-tallet blev møllen drevet som savværksmølle og møllesøen blev brugt til dambrug under Frijsenborg Slots indflydelse. Man udvandt okker i 1850 og ti år senere blev der sat fisk ud i mølledammen. Da greve Mogens Frijs døde i 1923, gik det hele i stå og inden længe var der ikke mere erhverv på møllen. Nogle år senere benyttedes det som udflugtssted og i 1933 åbnede Pøt Mølle som traktørsted og fungerede indtil 1. maj 1954, hvor det nedbrændte og efterfølgende måtte genopbygges. Den trelængede møllegård er opført omkring 1890, men selve møllebygningen er en nøjagtig kopi af den gamle bygning, der brændte i 1954. Den er opført med gamle materialer fra en fynsk vandmølle og sokkel af kampesten, der stammer fra det gamle Frijsenborg Slot og på Wedellsborg havde man en masse egetømmer fra en gammel lade liggende, der blev anvendt som byggematerialer. Stedet åbnede igen ved begyndelsen af sommersæsonen. I 1976 blev Pøt Mølles store sal ombygget til fire hotelværelser. Tunneldalen Granslev Ådal og skovene omkring Pøt Mølle byder på et rigt naturliv. Ådalen er hjemsted for mange insektarter og i skovene er der bl.a. vildsvin og usædvanligt høje Sitkagran på 45 m og 90 år gamle. Møllen ligger i bunden af 2 store bakker, hvoraf den sydgående bakke stiger 59 m over en længde på 600 m og har en gns. stigning på 9,8%, hvilket er stejlt efter danske vejforhold. Den nordgående bakke stiger 44 m over en længde på 725 med en gns. stigning på 6,1% og bakkerne er derfor en yndet udfordring for cykelryttere. Kilder og referencer
Radsted Kirke

Radsted Kirke er en kirke i landsbyen Radsted øst for Sakskøbing på Lolland. Den ældste del blev opført omkring 1200 i senromansk stil. Koret blev revet ned i begyndelsen af 1300-tallet og genopbygget og forlænget mod øst i gotisk stil. Omkring år 1400 opførtes et kirketårn, der dog var mindre end det nuværende, som blev forhøjet med et stokværk og et højt lanternespir i 1621. Allerede 1616 var et nordkapel og et våbenhus mod syd føjet til. Tårnet og dets kobberbeklædte spir har en samlet højde på 56,5 m og ses derfor på lang afstand i det flade landskab. Tilbygningerne i 1600-tallet skete efter, at kong Frederik 1. i 1529 havde overdraget patronatsretten til rigshofmester Mogens Gøye til Krenkerup Gods, der ligger 1,7 km syd for kirken, og kirken indgik senere sammen med godset i Grevskabet Hardenberg-Reventlow (indtil 1973). I 1868-70 gennemgik kirken en omfattende restaurering. Den omfattede bl.a.: tilpasning af alle bygningsdele til gravkapellets renæssancestil. restaurering af altertavle og prædikestol, der er fra 1610 glatpudsning af hvælvet (hvorved kalkmalerierne fra 1500-tallet gik tabt). Døbefonten er et gotlandsk arbejde. Den er af kalksten og stammer fra 1300-tallet. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Radsted Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Radsted Kirke hos KortTilKirken.dk Radsted Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Randers Adventkirke

Randers Adventkirke er beliggende vestligt i Randers, på Frederiksborg Allé ud til Vester Boulevard. Den femkantede kirke blev bygget i 1974, og er tegnet af Helge Bull Nielsen. Den ligger i forbindelse med Plejecentret Solbakken, der blev bygget på samme tid, og som også er drevet af Syvende Dags Adventistkirken. I kirken bliver der hver lørdag – eller sabbat – holdt bibelstudie og gudstjeneste om formiddagen. Desuden bruges kirken til menighedens andre aktiviteter, bl.a. en spejdertrop tilknyttet Adventistspejderne. Randers Frimenighed lejer også kirken til gudstjenester om søndagen. Nuværende præst ved kirken er John Pedersen. Henvisninger Randers Adventkirke på adventkirker.dk
Randers Teater

Randers Teater (indtil 2020 Randers EgnsTeater) er et dansk teater, der blev etableret i år 2000 som egnsteater for Randers Kommune. Det nåede at blive et af landets største egnsteatre med fire sale og en produktion på 3-5 professionelle teaterforestillinger årligt. Der produceres primært teater for børn og unge, men også for voksne i form af den årlige vinterkabaret, der både spiller på teatret og sendes på turné til forsamlingshuse i oplandet. Teatret har alle år været ledet af Peter Westphael. Randers EgnsTeater har pr. 1. januar 2020 skiftet navn til Randers Teater og er overgået fra at være et egnsteater til at være §5-teater med eget afsnit på finansloven. Teatret har et særligt ansvar for at producere og præsentere professionel scenekunst for børn og voksne, samt styrke og udvikle talentarbejdet og interessen for scenekunst. Randers teater har et særligt ansvar for at disse opgaver rækker ud regionalt og på tværs af flere kommuner. Hvert år afvikles der flere end 700 forestillinger, som enten er produceret af, eller indkøbt af Randers Teater. Mange af dem er egne forestillinger, der både spiller på teatret og på turne i ind og udland, men teatret arrangerer også i hver sæson en lang række gæstespil fra turnerende teatre i landet. Teatret har stået bag flere store kulturelle projekter og events i byen. Blandt andet totalforestillingen Watermusic på Randers havn med mange hundrede medvirkende, der var et af de største bidrag til Europæisk Kulturhovedstad 2017. I 2015 etablederes Randers Teaters Talentskole, der er et tilbud til unge mennesker med en passion for teater med gratis undervisning i forløb, der varer et år. Der er også tilknyttet et kor til teatret, som årligt giver en lang række koncerter i og omkring Randers og også har deltaget i flere opsætninger på teatret. Det historiske Randers Teater Det oprindelige Randers Teater blev indviet i 1905 og eksisterede frem til 1945, hvor bygningen blev sprængt i luften under en schalburgtageaktion. Teatret, der blev beskrevet som et af provinsens smukkeste, kunne rumme 660 tilskuere. Bag teatret stod borgerforeningen Harmonien, der fra 1805 lagde klublokaler til teaterforestillingerne. Fra 1952 fungerede den ombyggede biograf Kino-Palæet som både teater og biograf under navnet Teater-Bio. Referencer Eksterne henvisninger Randers Teaters hjemmeside
Randers Realskole

Randers Realskole er en privatskole lige nord for det centrale Randers. Den er med sine over 1300 elever Danmarks største af slagsen. Skolen har 0. – 10. klassetrin. Skolen blev, ved sammenlægning af to skoler, grundlagt i 1869 som Randers Private Realskole af Cand. Jur. Henrik Steffens Helms, der var skolebestyrer i perioden 1869-1879 Hold fra Randers Realskole har flere gange været i finalen i Ekstra Bladets Skolefodboldturnering. Randers Realskole samarbejder med områdets elitesportsklubber og Team Danmark, og tilbyder bl.a. en fodboldlinie, en håndboldlinie og en idrætslinie i 10. klasse. Randers Realskole købte i april 2018 ejendommen Fabersvej 1 der lige som bygningerne på Jensen Wærums Allé 3 skal fungere som en skolebygning. Referencer Eksterne henvisninger Randers Realskoles hjemmeside
Randers Storcenter

Randers Storcenter er et butikscenter, der er beliggende i Paderup syd for Randers. Centrets 29.000 m² rummer 58 specialbutikker og Bilka. Randers Storcenter kalder sig for 'Danmarks hyggeligste indkøbscenter'. Der er 1800 gratis p-pladser ved centret. Randers Storcenter er opført i 1998 efter tegninger af arkitektfirmaet Stæremose & Isager og bygget op omkring det tidligere OBS!-lavprisvarehus. Det ejes pr. 2024 af Danske Shoppingcentre, men var oprindeligt ejet af Danica Pension og AP Pension, der solgte centret i 2018 for et større trecifret millionbeløb. Referencer Kilder/henvisninger Randers Storcenter
Randersbro

Randersbro er en bro over Gudenåen, der forbinder Randers' centrum og nordlige bydele med Vorup og Kristrup syd for åen. Den nuværende bro blev indviet i 1961 og er med sine 45.000 krydsende biler i døgnet en af landets mest befærdede vejstrækninger. Randers Kommune planlægger at opføre en ny bro over Gudenåen 400 m. øst for den nuværende for at aflaste trafikken. Eksterne henvisninger Panoramabillede over Randersbro Arkiveret 6. marts 2005 hos Wayback Machine Kilder
Randersgades Skole

Randersgades Skole er en folkeskole, der er beliggende på Randersgade på Østerbro i København med i alt 272 elever (2023) fordelt på børnehaveklasse samt 1.-9. klassetrin. Randersgades Skole blev grundlagt d. 15. oktober 1886. Hvert år fejres skolens fødselsdag. I 2022 kom Hjem-is forbi, og så var der is til hele skolen. Skolen har fødselsdag samme dag som Hans Kongelige Højhed Prins Christian. Bygningen er opført 1885-86 efter tegninger af Andreas Clemmensen. Randersgades som verdensmålsskole Randersgades Skole har været en verdensmålsskole siden 2015. Randersgades Skole på Østerbro blev som den første skole i Danmark verdensmålscertificeret. Dette skyldes skolens ambitiøse og helhedsorienterede arbejde gennem flere år med at give verdensmålene en central plads i både undervisningen og måden at drive skolen på. Skolen har dekoreret facaden med et banner, hvor eleverne viser de forskellige verdensmål. Alle klasser på skolen har VM-lektioner på skemaet, hvor eleverne arbejder fokuseret med verdensmålene. Renoveringen af Randersgades Skole Randersgades Skole var under renovering fra august 2018 - juni 2019. I august 2019 rykkede elever, pædagoger og lærere tilbage til en nyrenoveret skole samt skolegård. Gennemsnitlige klassekvotienter Gennemsnitlige klassekvotienter udregnet efter elevgruppe (2023): Indskolingen (Bhk. - 5. klasse): 17,00 elever pr. klasse Udskolingen (6.-9. klasse): 17,00 elever pr. klasse Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside https://uddannelsesstatistik.dk/pages/institutions/101039.aspx/&nbsp; Undervisningsministeriets beretning om skolen i tal Randersgades Skole som verdensmålsskole
Randlev Kirke

Randlev Kirke ligger i landsbyen Over Randlev, Hads Herred, et par kilometer sydøst for Odder. Den er en lille romansk kvadrestenskirke, med våbenhus. Begge de oprindelige portaler er bevarede i kirken, hvis kor og skib er fra omkring 1125. Senere i 1891 blev der tilføjet et våbenhus, og et lille rytterspir. Den oprindelige korbue, med en relieffrise, hvorpå bl.a. Adam og Eva samt Kristusbilleder ses, er speciel. På fløjaltertavlen fra omkring 1500 vises nederst Kristus mellem de fem kloge og de fem ukloge jomfruer. I midtfeltet står Madonna med barnet på måneseglet svævende over helgeninderne Katarina og Barbara, der hver især træder på deres tyranner; Kejser Maxentius med hjulet og Barbaras far med tårnet i baggrunden, hvor hun blev indespærret. I fløjene ses de 12 apostle. Umiddelbart nord for kirken findes Randlev Præstegård. Eksterne kilder og henvisninger Randlev Kirke hos KortTilKirken.dk Randlev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Randlev Præstegård

Randlev Præstegård ligger i Over Randlev (Odder Kommune, Århus Amt) ved Randlev Kirke. Den nuværende bygning fra 1749 er fredet. Præstegården består af et stuehus mod nord, en tidligere vinkelbygget avlsbygning mod vest og et mindre hus mod øst. Avlsgården bestod oprindeligt også af en lang østlænge og en sydlænge. I 1920erne blev sydlængen og største dele af den østlige længe revet ned. Kun en del af østlængens nordlige del blev bevaret og ombygget til den mindre bolig. De tre bygninger er opført i én etage af sorttjæret bindingsværk med hvidkalkede tavle. Den store præstegårdshave med frugttræer samler alle bygningerne. Hertil kommer pigstenskanterne omkring den vestlige længe og muren af marksten ind til kirkegården. Steen Steensen Blichers far Niels Blicher (1748-1839) var præst ved Randlev Kirke fra 1796 til 1823. I denne periode var gården hans ungdomshjem og de boede sammen på Randlev Præstegård fra 1811 til 1819, hvor Steen Steensen Blicher var præstegårdsforpagter. Den 23 april 1749 brændte præstegården på grund af en mordbrand. Steen Steensen Blicher benyttede den dramatiske begivenhed i sin novelle “En jydsk Mordbrandhistorie” fra 1842. Eksterne henvisninger og kilder Randlev Præstegård Mordbranden i præstegården 1748 i Øster Starup, død 10. marts 1839
Randrup

For alternative betydninger, se Randrup (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Randrup) Randrup er en hovedgård i Vinkel Sogn beliggende lige øst for Nørreå, i det tidligere Middelsom Herred, nu i Viborg Kommune. Gårdens historie går tilbage til 1300-tallet, hvor den ejedes af Hvideslægten. Hovedbygningen der er fra 1847-48, er i en etage over høj kælder, og med to frontispicer; avlsbygningerne er nyere, da der var brand i 1914.
Randrup (Skibsted Sogn)

For alternative betydninger, se Randrup (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Randrup) Randrup er en gammel landsbyhovedgård, som nævnes første gang i 1490. Gården ligger i Skibsted Sogn i det tidligere Hellum Herred i Ålborg Amt, fra 1970 i Skørping Kommune og fra 2007 i Rebild Kommune. Hovedbygningen er opført i 1550-1570-1735, tilbygget i 1840 og ombygget i 1865-1869, brændt i 1976 og genopført i 1978 ved arkitekt John Sørensen. Randrup Gods er på 251 hektar. Randrup trinbræt Aalborg-Hadsund Jernbane (1900-1969) gik lige sydøst for gården. Her lå Randrup trinbræt, som havde sidespor og læsseanlæg for mergel. Regional cykelrute 21 (Hadsundruten) går nu på banetracéet. Ejere af Randrup (1490) Anders Jacobsen Bjørn (1490-1509) Jes Andersen Mus Bjørn (1509) Ingerd Andersdatter Bjørn gift (1) Munk (2) Seefeld (1509-1521) Niels Jensen Munk (1521) Ingerd Andersdatter Bjørn gift (1) Munk (2) Seefeld (1521-1538) Jens Tygesen Seefeld (1538-1557) Enevold Jensen Seefeld (1557-1568) Agathe Pogwisch gift Seefeld (1568-1599) Jacob Enevoldsen Seefeld (1599-1636) Enevold Jacobsen Seefeld (1636-1637) Jacob Enevoldsen Seefeld (1637-1641) Iver Krabbe (1641-1647) Dorthe Juul gift (1) Krabbe (2) Høg Banner (1647-1660) Erik Høg Banner (1660-1675) Iver Juul Høg Banner (1675-1686) Peder Pedersen Brønsdorff (1686-1695) Anders Pedersen Brønsdorff / Jacob Pedersen Brønsdorff / Severin Pedersen Brønsdorff / Dorthea Elisabeth Pedersdatter Brønsdorff gift Westerhof (1695-1751) Severin Pedersen Brønsdorff (1751-1778) Hans Georg von Deden (1778-1786) Elisabeth Benzon gift von Deden (1786-1787) Slægten von Deden (1787-1794) Christen Ryberg (1794-1806) Frantz Hvass (1806-1807) Cecilie Færch gift (1) Hvass (2) Thygesen (1807-1837) Thyge Thygesen (1837-1864) Marcus Pauli Hvass (1864-1889) Eline Margrethe Wandel gift Hvass (1889-1910) Franciscus Hvass (1910-1913) Alexis Hvass (1913-1919) Vildmoserne A/S (1919-1924) J. C. Welling / Christian Rendbeck (1924-1968) Waldemar Bierberg Hjorth (1968-1989) Niels Lemmergaard Hjorth (søn) (1989-) Jens Rostgaard Laursen Hjorth (søn) Eksterne kilder/henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Rantzausgave

Rantzausgave er en herregård i Hvilsted Sogn, Hads Herred, Århus Amt. Den ligger ca. 15 km syd for Århus. Den gamle hovedgård hed oprindeligt Kanne eller Kannegaard og kendes tilbage til 1300-tallet, hvor Karl von Kanne (født 1280 i Skåne, Sverige/Danmark og død 1340 på Kannegaard) grundlagde stedet. Karl von Kanne var søn af Amelung von Kanne (1242 i Lüdge-1330 i Skåne), som igen var søn af Bernhard 2. von Kanne. Slægtens stamfader var Heinrich von Kanne (født 1155) med domicil i Lüdge, Nordrhein-Westfalen, Tyskland. Efter Reformationen 1537 ejedes gården af brødrene Hans og Rasmus Mikkelsen, som hver besad en halvpart. Sammen førte de en lang og voldsom strid mod slægtninge, som var selvejerbønder i landsbyen Balle, om hvor skellet mellem ejendommene gik. Senere kom gården under Kronen, men Svenskekrigene hærgede siden landet, og således også Kanne, der led samme skæbne. Kongen gav i 1661 bevilling til at enken efter en kaptajn Bødtker fik lov til at anvende gården. Senere i 1600-tallet skiftede gården ejer nogle gange og i 1695 fik ejeren, admiral Jens Rodsteen ophøjet stedet til en adelig sædegård. Ved hans død i 1707 havde godset nået en størrelse af 250 tdr. hartkorn. Gården gik dernæst i arv til oberst Frederik Christian Rantzau på Rodstenseje. Ved giftermål med Rantzaufamilien i 1767 overgik gården til ritmester, stiftamtmand og gehejmekonferensråd Ditlev Pentz. Formentlig på grund af hustruens baggrund i Rantzau-familien fik Pentz i 1768 bevilling til at forandre herregårdens navn til det nuværende: Rantzausgave. Herregården skiftede ejere adskillige gange i 1800-tallet. Den hørte under under Henrik Møller, den senere ejer af Nissumgård, og senere i århundredet havde den fælles ejer med Åkær, C.P.S. Neergaard. Neergård opførte en ny hovedbygning i 1873, men solgte i 1909 Rantzausgave til H.S. Tingleff, som det følgende år solgte til Odder og Omegns Udstykningsforening. Foreningen udstykkede 20 husmandsbrug og frasolgte efterfølgende hovedparcellen med resterne af gården, der var brændt ned samme år. Hovedbygningen fra 1873 fremstår som et enetages gulpudset stuehus. Oprindeligt var bygningen forsynet med kamtakker og taget var udført som helvalm og tækket med skifer, men efter branden blev den genopført som halvvalm, taget dækket med tegl og bygningen reduceret med et fag i hver ende. I dag ejes Rantzausgave af Claus Wiese fra Sophienlund i Gjesing. Gårdens tidligere kornmagasin er med støtte fra Realdania blevet konverteret til kontorlokaler og huser et konsulentfirma. Kilder PDF om Rantzausgave Arkiveret 6. juni 2007 hos Wayback Machine
Rantzausminde

Rantzausminde er en satellitby til Svendborg med 2.227 indbyggere (2026). Rantzausminde ligger i Egense Sogn ved det Sydfynske Øhav fem kilometer vest for Svendborg. Byen tilhører Svendborg Kommune og er beliggende i Region Syddanmark. Området er opkaldt efter Hans Rantzau (1764‑1808), som ejede området, da den oprindelige husmandsudstykning blev oprettet i begyndelsen af 1800‑tallet. Nogle tror fejlagtigt, at området er opkaldt efter den holstenske feltherre Johan Rantzau, der besejrede den lybske flåde i Svendborgsund i 1535. I byen ses flere gravhøje fra bronzealderen. Ved arkæologisk udgravning nær gravhøjen på Højensvej er fundet nogle af de ældste pløjespor i Danmark. Der er desuden fundet grave fra yngre stenalder og et kulthus fra bronzealderen. I byen finder man Rantzausminde Skole, der blev etableret i 1859. Rantzausminde Efterskole blev oprettet i 1956 og hedder i dag Svendborg Efterskole. I sommeren 2013 flyttede skolen til 3F's gamle kursusejendom i den anden ende af Svendborg. Campingpladsen Rantzausminde Camping huser årligt (uge 28) et af verdens største Wayfarer træf med 50+ deltagende joller. Ved byen ligger Rantzausminde Lystbådehavn. Havnen er en moderne lystbådehavn med omkring 300 pladser. Ved lystbådhavnen ligger Svendborgsunds Sejlklub grundlagt i 1866. Det gør den til Danmarks ældste sejlklub. Den tyske dramatiker og digter, Bertolt Brecht, boede med sin hustru og deres børn i Skovsbostrand ved Rantzausminde som politisk flygtning fra naziregimet i 1933-39. Deres hus er i dag et kunstnerisk refugium. Af erhverv rummede Rantzausminde tidligere to bådeværfter, et mosteri, en restaurant og flere værksteder. I dag findes en dagligvarebutik og et træningscenter for Mærsk. Kilder
Rantzausminde

Rantzausminde es una localidad situada en el municipio de Svendborg, en la región de Dinamarca Meridional (Dinamarca), con una población estimada a principios de 2018 de unos 1893 habitantes.​ Se encuentra ubicada al sureste de la isla de Fionia, junto a la costa del Gran Belt (mar Báltico). Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Rantzausminde.
Rantzausminde

Rantzausminde är en tätort i Svendborgs kommun i Region Syddanmark i Danmark. Tätorten har 2 220 invånare (2025). Den ligger på Fyn, strax sydväst om Svendborg. Rantzausminde är uppkallat efter den danska krigaren Johan Rantzau. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rantzausminde.
Ravnsbjergkirken

Ravnsbjergkirken er en moderne kirke, der blev opført på bakken Ravnsbjerg i Grøfthøjområdet i Viby da udviklingen af Aarhus-forstæderne flyttede ud i det område i 1970'erne. Den er bygget i rødbrune mursten og klinker – C.F. Møllers Tegnestue har stået for opførelsen, og udsmykningen i træ og granit er af billedhuggeren Erik Heide. Præster i Ravnsbjergkirken gennem tiden Aage Andersen 1976-1986 Christian Højlund 1977-1983 Ejvind Nielsen 1978-2004 Jørgen Gleerup 1983-1991 Edith Østergaard 1991-2020 Emmy Haahr Jensen 1992-1998 Peter Nino Sporleder 2004-2008 Carsten Assenholt 2008-2018 Rebecca Holst Andersen 2018 - nu Maja Søgaard Blokager 2020 - nu Billeder fra Ravnsbjergkirken Eksterne kilder og henvisninger Ravnsbjergkirken hos KortTilKirken.dk Ravnsbjergkirken hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Ravnsbjerg Church

Ravnsbjerg Church (Danish: Ravnsbjergkirken) is a modern church, built 1975–1976, located on the hill of Ravnsbjerg in Viby J. The church was designed by the Danish architect Christian Frederik Møller and his architectural firm C. F. Møller Architects as part of the new development of Aarhus in 1970, which resulted in the suburbs being moved out of the old city areas. The church's building materials are primarily red and brown bricks in combination with exposed bearing structures in wood. Sculptor Erik Heide created the church's wood and granite decorations. See also List of churches in Aarhus References External links Church website in Danish Parish website in Danish