NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hørret Skov

Hørret Skov ligger ca. 8 km syd for Aarhus i Mårslet Sogn. Skoven er ca. 65 ha stor og udgøres for størstepartens vedkommende af løvskov af bøg, eg, ær og ask. Flere mindre vandløb, hvoraf nogle med ret stærkt fald, gennemløber området. De løber sammen i Fiskebækken, der igen umiddelbart syd for skoven løber i Kapelbækken, der udmunder i Giber Å. Hørret Skov rummer adskillige fortidsminder, heriblandt en større langdysse fra bondestenalderen. Midt i skoven ligger Uller Eng, der i sommerhalvåret afgræsses af kreaturer. Hørret Skov hørte tidligere til den nærliggende herregård Vilhelmsborg, men blev i 1973 overtaget af Aarhus Kommune. Litteratur Jesper Laursen: Fortidens spor i Århusskovene Kilder og referencer Hørret Skov og Hørret Enge Rune Engelbreth Larsen på danarige.dk juli 2015
Hørsholm Kirkegård

Hørsholm Kirkegård er en kirkegård beliggende i Hørsholm. På en plan over købstaden Hirschholm udarbejdet af arkiktekten Nicolai Eigtved i 1737 er der afsat en plads til Hørsholm Kirkegård ved siden af det daværende rådhus. Men på grund af købstadens langsomme vækst blev opførelsen af en kirke i byen udskudt. I 1784 blev Hirscholm lagt ind under Søllerød Sogn og slotskapellet i Hirschholm Slot blev byens sognekirke. I 1790 blev Hirscholm et selvstændigt sogn. Kapellet i slottet fungerede som byens sognekirke indtil 1820, da en større kirke blev opført. Man havde imidlertid været nødt til at anlægge kirkegården på en mark i det nordøstlige hjørne af Gøgevangen, da slotskirken med sin placering på en lille holm ikke havde plads til en kirkegård. Jorden blev udlagt 11. november 1801 ved kongelig resolution, men først overgivet til Hirschholm menighed i 1807. Jordstykket havde oprindeligt tilhørt Christian 7.s lærer Elie Salomon François Reverdil. Reverdil havde haft planer om at anlægge en gård efter schweizisk mønster på stedet, men havde måtte opgive planerne efter Johann Friedrich Struensees fald. Kirkegårdsgangene blev anlagt i nord-sydlig retning således at gravene efter traditionen vendte mod øst. Kirkegården blev allerede udvidet i 1826. Det skete sandsynligvis fordi kirkegården var blevet opfyldt af døde soldater først i forbindelse med englændernes besættelse af området under landsætningen 1807, dernæst de danske soldater som under kronprins Christian var indkvarteret i området i 1809. Den præcise placering af soldatergravene er dog i dag ukendt, muligvis ligger der 100 engelske soldater begravet under den høj der ifølge traditionen kaldes Englænderhøj. Kirkegården er siden blev udvidet flere gange, i hhv 1848, 1887, 1919, 1937, 1960 og 1979. Men stengærdet omkring det der var den oprindelige kirkegård kan endnu ses. På kirkegården er bl.a. et kapel tegnet af arkitekt Chresten Borch, som blev opført i 1929. Det forrige kapel blev indrettet til kirkegårdskontor. Kapellet har egen klokke som oprindeligt stammede fra Rungsted Kirke der i 1958 udskiftede sine klokker. Denne blev udskiftet i 1990.Desuden er der en materialgård som blev opført 1971. På kirkegården findes et monument som er minde over de faldne fra egnen i Treårskrigen og 2. Slesvigske Krig. Kendte begravet på Hørsholm Kirkegård Kilder Ellen B. Danstrup, Hørsholm Kirkegård, Museumsforeningen for Hørsholm og Omegn, 1991. ISBN 87-87371-08-1. Hørsholm Kirkegård på gravsted.dk
Hørsholm Midtpunkt

Hørsholm Midtpunkt, i daglig tale og blandt lokalbefolkningen benævnt Midtpunkt, er et indkøbscenter i den nordsjællandske by Hørsholm ca. 25 km nord for København. Centret er det næststørste i denne landsdel – kun overgået af Lyngby Storcenter. Hørsholm Midtpunkt har 65 overdækkede butikker og spisesteder i to plan og er beliggende som et naturligt midtpunkt i Hørsholm Bymidte for enden af byens gågade. Der er et parkeringshus i fire dæk, en parkeringskælder og busforbindelser til centret fra blandt andet Kokkedal Station. Hørsholm Midtpunkt og gågaden har sammenlagt 112 butikker og ca. 950 p-pladser (gratis parkering i 2 timer). Hørsholm Midtpunkt åbnede i 1972 og var da et af Danmarks første overdækkede indkøbscentre. I 1996 renoveredes centret gennemgribende, parkeringshuset tilføjedes, og et nyt butiksareal på 1. sal med spisesteder, grønttorv og butiksarkade med ovenlyspyramider indviedes. Eksterne henvisninger Hørsholm Midtpunkts hjemmeside
Hørsholm Mølle

Hørsholm Mølle er en vindmølle af typen "hollandsk kornmølle med galleri", opført i 1891, og beliggende i udkanten af Hørsholm på Sjælland. Den malede korn indtil 1970'erne, hvor den blev taget ud af drift og begyndte at forfalde. Møllen blev i 1988 købt af kommunen. Vingerne var da faldet af, men kommunen lod den restaurere, og nu har Håndværkerforeningen indrettet museum på dens loft og magasinbygning. Museet er åbent for besøgende på lørdage i sommersæsonen, 1. maj til 31. oktober. Undermøllen er bygget i grundmur, mens overmøllen er i træ med spåndækning. Møllen har en løgformet hat, som ligeledes er beklædt med spån. Møllen krøjer med vindrose. Efter restaureringen er der ikke meget tilbage af dens udstyr, da dele af maskineriet som stokkedrev, kværne og sigter fra stjernehjulet og nedefter er fjernet. Allerede i 1895 blev vindkraften suppleret af en dampmaskine, fordi vingerne var afhængige af en vindstyrke på mindst 5 meter pr sekund. Denne blev udskiftet i 1914, 12 år inden møllen blev ombygget til en valsemølle. En stor og to mindre elektromotorer blev installeret omkring 1940. Herefter tilvirkede møllen hovedsagelig foder til kyllinger og høns. Kilder og eksterne henvisninger Hørsholm Mølle i www.moellearkivet.dk Hørshom Mølles hjemmeside Arkiveret 2. juni 2013 hos Wayback Machine
Hørsholm Windmill

Hørsholm Windmill (Danish: Hørsholm Mølle) is a smock mill located in Hørsholm to the north of Copenhagen, Denmark. The site also comprises two storage buildings. The complex is now home to a small museum of old crafts. History The windmill was constructed in 1890–91 by mill builder Martin Johansen. ItWind power was already falling out of favour and it was supplemented by a steam engine in 1895 and by a diesel engine from 1914. One large and two small electrical engines were installed in about 1940 and the complex was from then on used for production of chicken feed. It was decommissioned in the 1970s. Description The windmill consists of an octagonal tower clad in shingles and topped by an ogee cap. The cap carries the four Common sails. It is winded by a fantail. The mill stands on a dressed brick case, which has an underpass for wagons. Today The windmill is now home to a small museum of traditional crafts. It was opened by the Association of Craftsmen in Copenhagen. The premises are also rented out for exhibitions and other events. See also List of windmills in Denmark References External links Official website Archived 2013-06-02 at the Wayback Machine Hørsholm Mølle
Hørup Kirke (Als)

For alternative betydninger, se Hørup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hørup Kirke) Hørup Kirke er en kirke i Kirke Hørup på Als, ca. seks kilometer øst for Sønderborg. Kirken menes at være indviet til Sankt Jørgen. Kirkens altertavle er sammensat af dele fra forskellige tider. De 12 apostelfigurer i midtskabet stammer således fra ca. 1425 – én af dem er udstyret med en posebog – og predellaen stammer fra 1515-1525 og fik sit nuværende predellamaleri i 1688. Nyere er derimod akantusbaldakinen – formodentlig fra 1694 – og topstykket med figurer og vinger er fra 1738. På Museet på Sønderborg Slot findes der flere dele af kirkens middelalderlige inventar, bl.a. en 160 cm høj træfigur, der forestiller Sankt Jørgen til hest. Eksterne henvisninger Galleri med kalkmalerier fra Hørup Kirke hos kalkmalerier.dk Hørup Kirke hos KortTilKirken.dk Hørup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Referencer
Hørup Kirke (Silkeborg Kommune)

For alternative betydninger, se Hørup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hørup Kirke) Hørup Kirke i Kjellerup, Lysgård Herred (Viborg Amt). Den nuværende kirke er opført i 1874 af arkitekt F. Uldall, i granitkvadre, efter den gamle romanske kirke der brændte efter lynnedslag i 1872. Det meste af kirkeinventaret er fra den gamle kirke: En romansk døbefont, en udskåret altertavle i barokstil, men med et maleri af Christian Dalsgaard fra 1876, prædikestol og krucifiks i renæssancestil. Eksterne kilder og henvisninger Hørup Kirke hos KortTilKirken.dk
Hørve Kirke

Hørve Kirke ligger i Odsherred Kommune. Den blev oprindeligt bygget som en rundkirke og var et anneks til Vallekilde Kirke. Da Lammefjorden blev inddæmmet og Hørve fik en station kom der en stor befolkningstilvækst, og kirken måtte udbygges med et langt kirkerum. Eksterne kilder og henvisninger Hørve Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Hørve Kirke hos denstoredanske.dk Hørve Kirke hos KortTilKirken.dk
Høstemark

Høstemark er en hovedgård i Mou Sogn 2½ km syd for Mou. Den nævnes første gang i 1521 og lå tidligere i Fleskum Herred, Ålborg Amt, Sejlflod Kommune. Ejere af Høstemark (1521-1536) Viborg Domkirke (1536-1665) Kronen (1665) Eggert Abildgaard (1665-1674) Mathias Foss (1674) Karen Mathiasdatter Foss gift Rosenstand (1674-1695) Peder Rosenstand (1695-1696) Karen Mathiasdatter Foss gift Rosenstand (1696-1702) Peter Klein (1702-1706) Peter Kleins dødsbo (1706-1707) Frederik von Buchwald (1707) Wulff von Buchwald (1707-1719) Berndt Fallenkamp (1719-1728) Eskild Wraae (1728-1746) Tøger Lassen (1746-1750) Karen Eskildsdatter Wraae gift Lassen (1750-1781) Peder Thøgersen Lassen (1781-1804) Margrethe Grotum Wirchmeister gift Lassen (1804-1813) Johan Michael de Neergaard (1813-1816) Poul Ferdinand Mourier / Peder Østergaard (1816-1820) Thyge Thygesen / N. Bassesen / Erik Christian Andreas Hvass (1820-1835) Erik Christian Andreas Hvass (1835-1839) Johanne Margrethe Johansdatter de Neergaard gift Hvass (1839-1842) Tyge Thygesen (1842-1854) Hans Jacob Arnold Branth (1854-1856) Hans Schou / C. Fraas (1856-1861) Phillip Davidsen (1861-1897) Hans Gustav Grüner (1897-1949) Konsortium (boende ejer Laust Nielsen) (1949-2001) Poul Richard Nielsen (2001-) Tage Nielsen Kilder https://www.danskeherregaarde.dk/nutid/hoestemark J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Høsterkøb Kirke

Høsterkøb Kirke er en romansk-inspireret kirke fra 1908 ved Sekundærrute 229 sydøst for den nordsjællandske landsby Høsterkøb. Den var oprindeligt annekskirke til Birkerød Kirke. I august 2018 blev Høsterkøb, efter sognedeling, til sit eget sogn med Høsterkøb Kirke som eneste kirke. Annemette Norsker er pr. 2024 ansat som sognepræst i Høsterkøb Kirke. Kirken har en naturkirkegård, som blev etableret i 1933. Se også Dokumentarfilmen fra 1940: Ud med Toget og saa til Fods i Nordsjælland Referencer Eksterne henvisninger Høsterkøb Kirke hos KortTilKirken.dk Høsterkøb Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Høsterkøb Church

Høsterkøb Church (Danish: Høsterkøb Kirke) is a parish church in the village of Høsterkøb, Rudersdal Municipality, some 20 km north of central Copenhagen, Denmark. History Construction began in 1907 and it was inaugurated on 5 June 1907. Architecture Høsterkøb Church was designed by the Danish architect Ulrik Plesner. The church is built of small red bricks with white plaster ornamentation. The tower is placed on the south side of the nave. Some of the decorations were designed by the Danish architect and ornamental artist Thorvald Bindesbøll. Interior and furnishings The altarpiece is from 1599 and is originally from Birkerød Church. The upper part of the font is made of granite and is originally from Lynge Church; the base dates from 1907. The pulpit is built of brick and is located in the southeastern corner of the church. It is decorated with plastered leaf ornamentation. The organ is from 1972 and was built by Th. Frobenius & Sønner in Kongens Lyngby. Churchyard The churchyard was not inaugurated until 1933. It is a woodland cemetery and fencing the individual graves is not permitted. Notable burials include: Finn Birger Christensen (1927–2004), Karl-Otto Hedal (1921–2006), painter Gerda Janson (1920–2008), politician and resistance fighter Ea Koch (1905–1987), weaver Mogens Koch (1898–1992), architect and designer Erik Lund (1902-1992), historian and resistance fighter Torben Valeur (1920–2001), architect References External links Official website Danmarkskirker.natmus.dk Høsterkøb Kirke
Høvdingsgård

Høvdingsgaard er en gammel hovedgård 2 km sydøst for byen Mern på Sydsjælland. Den blev dannet i 1688 af Kronen og blev kaldt Høvdingshus. Navnet Høvdingsgaard er fra 1774. Gården ligger i Mern Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1852 og er ombygget i 1901. Høvdingsgaard Gods er på 792 hektar. Anders Lassen, der var den eneste person uden for Commonwealth der modtog Victoriakorset under anden verdenskrig blev født på gården i 1920. Ejere af Høvdingsgaard (1688-1774) Kronen (1774-1785) Hans Gustav Lillienskiold (1785-1795) Niels Lunde Reiersen (1795-1798) Peter Uldall (1798-1799) Anthonette Hansen gift Uldall (1799-1833) Lars Terpager Hagen (1833-1848) Peter Larsen Hagen (1848-1871) Ernst Frederik Andreas Bilsted (1871-1873) Regine Hagen gift Bilsted (1873-1901) F.P.A. Uldall / Bredo O. E. Obelitz (1901-1917) Axel Frederik Julius Christian Lassen (1917-1929) Emil Victor Schau Lassen (1929-1938) E.A. Hagstrøm (1938-1963) Hans Lystrup (1963-1987) Karen Marie Hansdatter Lystrup gift Dinesen (1987-) Anita Dinesen gift Halbye / Torben Halbye Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Høvildgård

Høvild(gård) er et skovgods (ikke en herregård) i Silkeborg Kommune, tidligere Them Kommune, oprettet af Alexander Foss, som døde her 1925. I 1906 blev Skovlund tilkøbt efterfulgt af Egendal i 1912. Hovedbygningen er opført 1908 ved arkitekt Gotfred Tvede som landsted, mens der også findes to ældre bondegårde, Egendal fra 1802 og Skovslund (nu kaldet Høvildgård 56°4′39″N 9°36′48″Ø) fra 1897. Siden gik Høvild i arv til Foss' arvinger, som stadig ejer godset. Kilder Omtale af kulturmiljø
Høvænge Havn

Høvænge Havn er en af 6 småhavne på strækningen mellem Nysted og Rødbyhavn. De har gennem tiderne været brugt til flere formål, men bruges nu mest af fiskere og jægere. Lige øst for havnen ligger en kort dæmning, der er bygget for at beskytte de lavtliggende enge, de såkaldte Høvænger, mod oversvømmelse. Dæmningen er ca. 600 m lang, og midtvejs findes et pumpehus og en afvandingskanal. Nord for havnen, ved et sving med udsigt over Høvængerne, ligger den såkaldte Høvængesten, der er Lollands største sten. Galleri Eksterne henvisninger
Høvængestenen

Høvængestenen eller Dødemosestenen er Lollands største sten, der ligger tæt på Høvængevej syd for Øster Ulslev på Sydøstlolland. Stenen er transporteret hertil af isen under sidste istid, og størstedelen af den er begravet under jorden. Den slags store sten har altid sat fantasien i sving, for hvor kom de fra? Der findes 2 sagn om Høvængestenens oprindelse. Den siges at være kastet af trolde fra vest mod Nysted, men var så stor at den ikke nåede helt frem. Det andet sagn fortæller at nogle væsener kaldet ”højfolket” har hentet stenen fra bunden af Maribo Sø. De begravede deres guld og sølv under den inden de forlod Lolland. Det siges også at stenen vender sig når den lugter nybagt brød. De store sten i landskabet satte også opfindsomheden i sving på anden vis. Mange af dem er nemlig forsvundet, slået eller sprængt i stykker og brugt til byggearbejder. Den regionale cykelrute 38 (Paradisruten) fører tæt forbi stenen. Galleri Eksterne henvisninger A.F. Heyn: Nysted Kommune historisk set 1984
Høvængesten

Der Høvængesten (auch Dødemose- oder Sagnsten; deutsch „Sagenstein“ genannt) ist der größte Findling auf der dänischen Insel Lolland. Er liegt an einem Knick der Straße Høvængevej im Süden von Øster Ulslev. Der regionale Radweg 38 (Paradisruten) führt am Stein vorbei. Der etwa 8,0 m lange und 7,0 m breite Stein, von dem oben ein Stück durch Abwitterung ausgebrochen ist, liegt mit dem größten Teil seiner Masse im Boden und ist daher größenmäßig nicht genau zu bestimmen. Er könnte nach dem Dammesten der zweitgrößte Findling Dänemarks sein. Legenden Es gibt Legenden über den Høvængestenen. Eine besagt, dass er von Trollen aus Nysted etwa 7,0 km nach Westen geworfen wurde. Eine zweite Legende erzählt, dass einige „højfolket“ (dt. Hügelvolk) genannte Wesen den Stein vom Boden des Maribosees geholt haben. Sie begruben ihr Gold und Silber darunter, bevor sie Lolland verließen. Es wird gemäß einer häufigen Legende auch gesagt, dass der Stein sich dreht, wenn es nach frischem Brot riecht. Dolmen im Høvænge Skov Im Jahr 1879 war der etwa 1,8 m hohe Rundhügel des Dolmens SB 4 im Høvænge Skov vermutlich noch unbeschädigt. 1929 heißt es der 1,7 m hohe Hügel hat 21 m Durchmesser. Etwa 40 bis 0,5 m breite Randsteine sind sichtbar. Vor allem im Norden, wird er durch Dachsbaue gestört. Von den dreien auf der Karte eingezeichneten Hügeln in der Nähe existiert noch der 1858 beschriebene des Dolmens SB 16. 1929 wurden am etwa einen Meter hohen Hügel die Randsteine im Osten und Süden entfernt. Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8. Jürgen E. Walkowitz: Das Megalithsyndrom. Europäische Kultplätze der Steinzeit (= Beiträge zur Ur- und Frühgeschichte Mitteleuropas. Bd. 36). Beier & Beran, Langenweißbach 2003, ISBN 3-930036-70-3. Weblinks GEUS Beschreibung dän. und Bild Beschreibung und Bild
Idrætsforeningen Lyseng

Idrætsforeningen Lyseng (eller IF Lyseng) er en sportsklub i beliggende i Højbjerg, Aarhus, som omfatter afdelinger med fodbold, håndbold, svømning, volleyball og beachvolley på programmet. IF Lyseng fungerer som hovedforening for dets fem selvstændige afdelinger, som er tilsluttet deres respektive idrætsforbund under Danmarks Idræts-Forbund, men underlagt IF Lysengs hovedbestyrelse. Klubbens historie Foreningen i Højbjerg blev grundlagt i forbindelse med kommunalreformen i 1970 gennem en sammenslutning af de to tidligere rivaliserende fodboldklubber Holme Idrætsforening og Kragelund Idrætsforening (stiftet som Skaade Boldklub i 1922 i Skaade). Foreningen talte i 1976 godt 600 medlemmer og havde i 2006 samlet godt 2.500 medlemmer. Svømmeafdelingen blev grundlagt den 13. november 1969 oprindeligt som en underafdeling af Kragelund Idrætsforening og tæller 1.100 medlemmer (2006) og holder til i Lyseng Svømmebad. Håndboldafdelingen har eksisteret siden sportsklubbens start og har godt 200 medlemmer (2005) og holder til i Rundhøjhallen. Fodboldafdelingen, der tæller 780 medlemmer (2006), blev også stiftet i 1970 og holder til på Lyseng Idrætsanlæg, som primært anvendes til fodbold. Volleyball-afdelingen blev startet i en aften i efteråret 1983 i Rundhøjhallen og tæller 125 medlemmer (2006). IF Lysengs tidligere klubhus, Lyseng Idrætspark, nedbrændte i 1978. Et nyt idrætscenter i Lyseng, Lyseng Idrætscenter, til godt 20 millioner er på tegnebrættet og skal i fremtiden blandt andet benyttes af foreningen. En basketballafdeling vil blive etableret i forbindelse med idrætscentrets åbning. Underafdelinger IF Lyseng Fodbold IF Lyseng Svømning IF Lyseng Håndbold IF Lyseng Volleyball Ekstern kilde/henvisning IF Lysengs (hovedforeningen) officielle hjemmeside Referencer
Idrætshøjskolen Bosei

Idrætshøjskolen Bosei er en dansk folkehøjskole i Faksinge skov ved Præstø på Sydsjælland. Idrætshøjskolen Bosei startede i efteråret 2009. Bygninger i Faksinge skov blev overdraget fra en japansk kostskole Tokai University Boarding School in Denmark, tilknyttet Tokai University i Japan. I efteråret og foråret er der lange kurser med faste linjer med Idræt: Boldspil, Health & Fitness og Vandsport. Der er undervisning i Kampsport (judo, taekwondo og karate) og så er der hovedlinjer i følgende fag: Japansk, Koreansk, Politi, eSport og Outdoor. På de lange kurser er også en lang liste med forskellige valgfag, som man kan vælge. Skolen tager hvert år på studietur til Japan, Korea samt sports og skirejse. Skolen har egen have hvor den på bæredygtig vis får en masse friske og sunde grøntsager. På skolen er der faciliteter til forskellige former for idræt og til undervisning i østasiatisk kultur. Der er blandt andet: Svømmehal Idrætshal Dojo Budosal Buddhistisk tempel Fodboldbane Formningslokale Musiklokale Teceremoni-rum Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Skolens facebook
Bosei Sports College

Bosei Sports College, also known as Bosei Sports High School (Danish: Idrætshøjskolen Bosei), is a folk high school (non-degree granting educational institution for adults) in Præstø, Denmark, in the campus of the former Tokai University Boarding School in Denmark, a Japanese boarding school. This school was established by local Danish authorities in conjunction with Tokai University, which had operated the boarding school. References External links (in Danish) Bosei Sports College English
Idrætshuset

Idrætshuset er et idrætsanlæg beliggende ved Østerbro Stadion i det Indre Østerbro på Gunnar Nu Hansens Plads 5 i København. Idrætshuset blev opført 1911-1914 efter tegninger af arkitekten Søren Lemche. Ingeniøren var Edouard Suenson. I det ydre fremtræder bygningen med sit røde murværk i nationalromantisk stil, der skjuler, at der i det indre gemmer sig en moderne jernbetonkonstruktion. Den store sals tøndehvælving er således hængt op i tagkonstruktionen med langs- og tværgående Vierendeelåse. Suenson har her anvendt en meget ny, eksperimenterende teknik med stor succes. Huset indeholder i dag omklædningsrum og fem indendørshaller på i alt 5.400 m² til afvikling af sports-aktiviteter såsom håndbold, bordtennis, boksning, styrketræning, kinesiske, koreanske og japanske kampkunstarter og hvor Café Stafetten har til huse. I kælderen er der et motionsrum og et vægtløfterlokale, der benyttes af idrætsklubberne tilknyttet anlægget udlejet af Københavns Idrætsanlæg . I 2009 blev Idrætshuset med dets stakit, portpiller og porte mod pladsen, samt de seks statuer mod Idrætsparken fredet. Klubber med aktiviteter i Idrætshuset Aikikai AK73 Boldklubben af 1893 Boldklubben Skjold IK 99 – Vægtløftning Kjøbenhavns Gymnastikforening Københavns Idræts Forening KSV – Vollyball KV 61 – Vollyball Københavns Aikido Klub Shuri-Ryu – Karate Skøjteklub København – Rulleskøjteløb Sparta Atletik Tai-Chi Chuan Øbro – Gymnastik Østerbro Ju-Jutsu Klub Østerbro Karate Skole Østerbro Taekwondo Klub Referencer
Idrætshøjskolen i Sønderborg

Idrætshøjskolen Sønderborg (IHS) er en idrætshøjskole beliggende i Sønderborg og er en af de få danske højskoler, der er bygget specifikt som højskole. Skolen blev grundlagt i 1952 og er en af de få danske højskoler, der oprindeligt er opført specifikt som højskole. Skolen tilbyder lange højskoleophold, korte kurser og samarbejdsforløb med blandt andet gymnasier og foreninger. Undervisningen omfatter idrætsfag, almene fag, interessefag og rejser i ind- og udland Idrætshøjskolen Sønderborg ligger tæt på Sønderborg Bugt, Sønderskoven og Sønderborg centrum. Skolens placering ved vandet danner grundlag for aktiviteter som sejlads, kitesurf og andre vandsportsgrene. Faciliteter Idrætshøjskolen Sønderborg råder over en lang række faciliteter, blandt andet: Svømmehal: Et 25-meters bassin med et-, tre- og femmetervippe. Klatrepark: En park med høje trækroner, svævebaner og klatreruter. Beachvolleybaner: Danmarks største permanente beachvolley-anlæg med otte baner på 800 kubikmeter strandsand. Bålplads: Udstyret med shelters, vildmarksbad og sauna. Indendørs faciliteter: Lokaler til undervisning, musik, keramik og meget mere. Historie Idrætshøjskolen Sønderborg blev indviet den 15. maj 1952. Skolen blev etableret som et minde om Kong Christian X og hans betydning for danskheden i Sønderjylland efter Genforeningen i 1920. Tankerne om en idrætshøjskole i grænselandet opstod allerede efter 1. verdenskrig, men økonomiske forhold forsinkede projektet. Efter 2. verdenskrig blev planerne genoptaget, og højskolen blev realiseret. Idrætshøjskolen Sønderborgs bygninger er tegnet af arkitekten Tyge Hvass (1885-1963). Se også Højskolens hjemmeside Institut for Sønderjysk Lokalhistorie: Oprettelsen af Idrætshøjskolen i Sønderborg Arkiveret 27. oktober 2007 hos Wayback Machine Referencer