NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Højriis

Højriis (bliver også stavet Højris, der er det autoriserede stednavn) er en herregård ved Sallingsund på Mors ca. 7 km syd for Nykøbing. Højriis er kendt tilbage fra middelalderen. Den første kendte ejer var en ridder Johan Skarpenberg, som var en af Dronning Margrete 1.s betroede mænd. Han er nævnt i skriftlige kilder fra 1397 og ejede mange andre store gårde bl.a. Spøttrup i Salling. Han ligger begravet i Viborg Domkirke. Højriis er i tidens løb ombygget flere gange. Dets nuværende arkitektur stammer fra 1859, da godsejer Galtrup Gjedde lod tårnet opføre. I 1865 ombyggede kammerherre C.A.L. Steensen-Leth slottet med de karakteristiske kamtakkede gavle. I det 20. århundrede ramte herregårdenes nedgangstider Højriis hårdt, og allerede i slutningen af 1940'erne var det meste af slottet ubeboet, og det trefløjede bygningskompleks blev ramt af et omfattende forfald. Siden 1994 har en omfattende restaurering fundet sted. Riddersalsfløj og havefløj er nu tætte, og omfattende skader i fundamenter og murværk er repareret. Senest er et stykke af nordfløjen retableret, tårnets murværk repareret og tårnuret sat i stand. Højriis er privatejet og ikke fredet. Midlerne til restaurering samt vedligeholdelse af slot og park kom indtil 2016 fra turismen. Højriis Gods er på 434 hektar. Landbrugsjorden er bortforpagtet. Skoven drives fra godset. Der er otte tidligere medarbejder boliger, de udlejes i dag til beboelse. Ejere af Højriis (1397-1413) Johan Skarpenberg (1413-1434) Børglum Kloster (1434-1436) Thomas Pedersen (1436-1440) Kjeld Pedersen (1440-1465) Børglum Kloster (1465-1490) Anders Nielsen Banner (1490-1510) Erik Andersen Banner (1510-1535) Erik Eriksen Banner (1535-1555) Jens Thomsen Sehested (1555-1579) Anne Maltesdatter Juel gift Sehested (1579-1592) Malte Jensen Sehested (1592-1612) Claus Maltesen Sehested (1612-1636) Anne Nielsdatter Lykke gift Sehested (1636-1657) Erik Juel (1657-1664) Niels Benzon (1664-1670) Mogens Iversen Kaas (1670-1690) Poul von Klingenberg (1690-1723) Poul von Klingenberg (1723-1755) Ulrikka Augusta von Speckhan gift von Klingenberg (1755) Poul von Klingenberg (1755-1769) Frederik Hauch (1769-1776) Albert Winding (1776-1778) Frederik Hauch (1778-1799) Didrik Galtrup (1799-1812) Maren Nielsdatter Kortbech gift Galtrup (1812-1836) Anders Gjedde (1836-1863) Didrik Galtrup Gjedde (1863-1865) Gertrud Kristine Nyborg gift Gjedde (1865-1918) Carl Louis August Steensen-Leth (1918-1922) C.M. Pay (1922) Jysk Landhypotekforening (1922) J.C. Breum (1922-1924) Carl Jensen (1924-1946) Alfred Jensen (1946-1950) Enke Fru Grethe Jensen (1950-1951) Marie Luise Clason gift von Schwerin (1951-1990) Marie Luise Clason / Woldemar von Schwerin (1990-1995) Vibeke von Schwerin / Iris von Schwerin (1995-) Vibeke von Schwerin / Ib Smith Eksterne henvisninger Højriis på 1001 fortællinger om Danmark Slottes hjemmeside
Højriis Castle

Højriis Castle is a manor house located at Sallingsund, 7 km south of Nykøbing, on the island of Mors in the north-west of Denmark. History Højriis traces its history back to the beginning of the 15th century. The first known owner is Johan Skarpenberg, a knight in the service of Queen Margrethe I, who owned several other estates in the area, including Spøttrup Castle in Salling on the other side of the water. He is buried at Viborg Cathedral. The current castle dates from the second half of the 19th century. In the 20th century Højriis was hit hard by the adverse times for Danish manors. The building fell into a state of despair and was left uninhabited from 1865. This situation lasted until 1994 when the property was acquired by the current private owners. Architecture The castle is a three-winged complex built in the Historicist style which dominated Danish architecture at the time of its construction. The north-west wing and the tower were designed by Hans Jørgen Holm and built in 1859. The north-east and south-west wings were designed by August Klein and built in 1876. The complex is surrounded by moats. Højriis Castle today Højriis is still under restoration. The estate comprises 434 ha of land. Owners References External links Official website
Ny Kirke

Ny Kirke er en rundkirke i Nyker by ca. syv kilometer nordøst for Rønne på Bornholm. Kirken er den mindste af Bornholms fire rundkirker. Den menes at være påbegyndt i 1200-tallet. Den har ingen skydeskår som på den største af rundkirkerne, Østerlars Rundkirke. I middelalderen kaldtes kirken Allehelgens kirke, Ecclesia Omnium Sanctorum, men siden midten af 1500-tallet har den heddet Nykirke. Andre staveformer har været anvendt: Nye-Kirke, Nykirke eller Ny Kirke. Det nuværende menighedsråd har meddelt alle officielle instanser at stavemåden skal være Ny Kirke. I våbenhuset er runestenen Nykerstenen opstillet. Billedgalleri Litteratur Oplysninger om Ny Kirke, Bornholm, udateret hæfte, udgivet af Nyker menighedsråd. Referencer Eksterne henvisninger "Oplysninger om Ny Kirke, Bornholm" fra Ny-Kirke.dk/ Danmarks kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Ny Kirke hos KortTilKirken.dk Ny Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Ny Kirke

Die Ny Kirke (deutsch Neue Kirche) ist eine romanische Rundkirche in Nyker auf der dänischen Insel Bornholm. Unter den vier Rundkirchen auf Bornholm gilt sie als die jüngste und ist als einzige mit nur zwei Stockwerken die kleinste. Sie ist nach allen Heiligen, die am 1. November gefeiert werden, benannt. Geschichte und Architektur Die Rundkirche ist in romanischer Waldemarszeit zwischen 1150 und 1250 erbaut worden. Wie die anderen Rundkirchen ist sie als Wehrkirche mit einem flachen Plankendach zur Verteidigung errichtet worden. Das Kegeldach, die beiden äußeren Stützmauern und die Vorhalle erhielt sie erst im späten Mittelalter. Detaillierte Darstellungen der Kirche in Form von Grundrissen, Schnitten und Ansichten (von Charles Christensen, 1939) finden sich in. Der Glockenturm steht, wie auf Bornholm üblich, frei auf dem Friedhofsgelände; das untere Stockwerk ist aus Stein, das im 16. Jahrhundert gebaute Glockengeschoss aus Fachwerk, das hier besonders reich und dicht ist und sicher einmal einen Fußbalken hatte. Von den zwei Glocken wurde die kleinere 1639 für eine Kirche in Schonen gegossen, das damals zu Dänemark gehörte, die größere um 1725 in Lübeck. Innenraum Der Innenraum der Kirche (das Rundschiff) ist durch den Mittelpfeiler geprägt, der mit der Außenmauer die Decken- und Dachlasten aufnimmt. Die Kanzel ist mit Schnitzereien über biblische Szenen versehen, die von dem Flensburger Bildschnitzer Heinrich Ringerink geschaffen wurden. Über der Kanzel befindet sich ein Stundenglas (vier Sanduhren) aus dem Jahr 1690, das an die Vergänglichkeit des Lebens erinnern soll. An der Innenwand zum Chor ist ein großes Weihekreuz in roter Farbe zu sehen. An den Rundbau schließt sich der Chor mit dem Altar und dem Taufbecken an. In der Vorhalle befinden sich ein Runenstein, ein Grabstein und eine Holztafel mit Münzen. Der Grabstein zeigt ein Relief von der Auferstehung Christi sowie eine Inschrift zum Andenken an den Pfarrer Jens Nilsøn, der im März 1648 starb. Die Holztafel zeigt Kopien alter Münzen (von 1286 bis 1815), die bei Restaurierungsarbeiten der Kirche um 1960 im Fußboden der Kirche gefunden wurden. Wandmalereien Auf dem Mittelpfeiler befinden sich gut erhaltene Wandmalereien, sie stellen in 13 Feldern die Passionsgeschichte dar und stammen von ca. 1300. Die (teils wieder übermalten) Malereien an den Wänden sind jünger, die Malereien über dem Chorbogen sind die jüngsten und stammen aus dem 18. Jahrhundert. Siehe auch Skandinavische Rundkirchen Weblinks Einzelnachweise
Ny Kirke

Ny Kirke är en rundkyrka i Nyker Sogn (Nykers socken) på Bornholm i Köpenhamns stift. Kyrkobyggnaden Den är den minsta av Bornholms fyra rundkyrkor och anses ha uppförts under 1200-talet. Kyrkan anses ha använts i försvarssyfte, men Ny Kirke är den av de fyra som bär minst spår av att ha använts för detta ändamål. Det finns bland annat inga skottglugg, som på den största av Bornholms rundkyrkor, Østerlars Kirke. Vapenhuset är yngre än kyrkan men härstammar från medeltiden. Inventarier Dopfunten i senromansk stil är tillverkad av grå kalksten och importerad från Gotland. En ljuskrona är från 1594. Predikstolen är från början av 1600-talet. Av tornets kyrkklockor är lillklockan från 1639 och storklockan från 1725. Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Ny Kirke.
Flughafen Billund

Der Flughafen Billund (dänisch Billund Lufthavn, Marketing-Name Billund Airport - verden direkte, IATA-Code: BLL, ICAO-Code: EKBI) liegt rund zwei Kilometer nordöstlich von Billund in der Mitte Jütlands. Er ist mit 3,5 Mio. Fluggästen im Jahr 2018 der zweitgrößte Flughafen in Dänemark. Lage Nach Vejle, der Regionshauptstadt der Region Syddanmark sind es rund 30 Kilometer und nach Kopenhagen 251 Kilometer. Die Lego-Werke und der Freizeitpark Legoland befinden sich in unmittelbarer Nähe. Geschichte Bereits 1961 war auf Betreiben des Lego-Eigentümers Godtfred Kirk Christiansen auf dem Gelände eine 900 Meter lange Graslandebahn angelegt worden, die am 10. September 1962 eingeweiht wurde. 1964 wurde sie durch eine 1660 Meter lange asphaltierte Start- und Landebahn ersetzt. Neuer Eigentümer wurde das Unternehmen Billund Airport AmbA. Gesellschafter waren die Gemeinden Billund, Fredericia und Kolding. Lego verpflichtete sich zugunsten eines unbegrenzten Nutzungsrechts, den Flughafen in den nächsten fünf Jahren zu betreiben und den Ausbau der Start- und Landebahnen zu subventionieren. Der Flughafen wurde 1964 unter dem Namen Billund Lufthaven eröffnet. 1966 wurde das erste reguläre Terminal eröffnet, bis 1971 wurde die Start- und Landebahn auf eine Länge von 3100 Meter ausgebaut. 1997 wurde die Betreibergesellschaft in eine Aktiengesellschaft, die Billund Airport A/S, überführt. Ein neues Passagierterminal wurde 2022 in Betrieb genommen. Der Flughafen sollte mit der Neubaustrecke Jelling–Billund an das dänische Eisenbahnnetz angeschlossen werden, deren Planung wurde jedoch wegen fehlender Wirtschaftlichkeit beendet. Fluggesellschaften und Ziele Sun-Air of Scandinavia, die ab 1996 über ein Franchise-Abkommen unter dem Markennamen von British Airways flog, hat ihren Sitz in Billund. Im März 2025 wurde der Linienbetrieb von Sun-Air of Scandianiva eingestellt. Im Dezember 2011 gab die Billigfluggesellschaft Ryanair bekannt, in Billund eine Basis zu eröffnen und zunächst zwei Boeing 737-800 hier zu stationieren. Ab April 2025 stellte Ryanair den Flugverkehr über Billund ein, nachdem Dänemark zu Jahresbeginn eine Passagiersteuer eingeführt hatte, die Basis wurde geschlossen. Von Billund aus sind 85 Ziele direkt erreichbar. In deutschsprachige Länder bestehen mit Stand August 2025 Verbindungen nach Frankfurt und München mit Lufthansa, nach Zürich und St. Gallen sowie nach Innsbruck und Salzburg. Verkehrszahlen Trivia Im Jahr 2014 veröffentlichte LEGO ein auf 10.000 Stück limitiertes Set des Flughafens Billund in seiner Architecture-Serie. Das Set war ausschließlich am Flughafen käuflich erhältlich. Weblinks Offizielle Website (dänisch, englisch tlw.) Flughafendaten im Aviation Safety Network (englisch) Mirko Crucchiola: Billund International Airport: Connecting LEGO to the World. In: bricknerd.com. 8. Juli 2025; abgerufen am 1. August 2025 (englisch). Einzelnachweise
Aéroport de Billund

L’aéroport de Billund (code IATA : BLL • code OACI : EKBI) est le deuxième plus grand aéroport du Danemark derrière l'aéroport de Copenhague. Il est situé en périphérie de Billund. Histoire Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Passager Édité le 15/03/2020. Actualisé le 27/11/2025. Cargo Accès et transports au sol Sources et références Liens externes Sites officiels : (en) www.bll.dk/en et (da) www.bll.dk/da-dk Portail de l’aéronautique Portail du Danemark
Billundi repülőtér

A Billundi repülőtér (IATA: BLL, ICAO: EKBI) Dánia második legforgalmasabb nemzetközi repülőtere. Elsősorban légi teherszállítást és charterjáratokat szolgál ki, de – többek között a billundi Legoland közelsége miatt – egyre több a menetrend szerinti járat is. Történet Az 1960-as években született meg az ötlet az európai légiforgalom emelkedése miatt, hogy repülőteret kellene építeni Billundban. Az építkezés 1964-ben egész évben folyt, és az első járat még abban az évben, november 1-jén felszállhatott. Az első terminál 1966-ban készült el. Az első menetrend szerinti járatot a SAS indította: naponta repülte a Billund és Koppenhága közötti belföldi útvonalat. Az első nemzetközi (charter) járat tengerészeket vitt egy hajóhoz Észak-Olaszországba. Rövid időre rá a teherszállítás is megkezdődött. A kifutópálya jelenlegi hosszúságát 1971-ben érte el. A menetrend szerinti nemzetközi forgalom 1984-ben indulhatott meg, amikor az EGK a légiközlekedés liberalizálása mellett döntött. Az első járatot a Maersk Air indította az angliai Southendbe. 2002-ben nyílt meg az új, évi 3,5 millió utas kiszolgálására alkalmas terminál. Maga a repülőtér napjainkban mintegy 800 embert foglalkoztat, ehhez jön még 800 a repülőtér működését kiszolgáló többi vállalkozás alkalmazásában. Légitársaságok és úticélok Az alábbi légitársaságok üzemeltetnek légijáratokat a repülőtérről: Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos weboldal (dán, angol) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Billund

L'aeroporto di Billund (IATA: BLL, ICAO: EKBI) si trova a nord-est della cittadina di Billund in Danimarca. È uno degli aeroporti cargo più importanti del paese, ed opera anche voli charter e voli di linea. Nelle vicinanze dell'aeroporto si trova anche il parco di divertimenti Legoland Billund. Storia Costruito all'inizio degli anni 60 dalla Billund Airport Cooperative Society, l'aeroporto fu aperto il 1º novembre 1964. La prima compagnia ad operare dalla scalo fu la SAS con voli nazionali verso Copenaghen mentre il primo volo internazionale fu operato verso l'Italia. Nel 1971 la pista fu allungata a 3.100 m per permettere uno stop-over ai Boeing 747 delle compagnie cargo che facevano la spola tra l'Asia e Stati Uniti. Caratteristiche Dall'aeroporto transitano quasi due milioni di passeggeri all'anno e un quantitativo notevole di cargo. Trasporti L'aeroporto è collegato alle principali città da un servizio pubblico con autobus. Distanze dall'aeroporto di Billund: Billund 3 km Vejle 28 km Kolding 41 km Esbjerg 61 km Århus 98 km Odense 104 km Copenaghen 261 km Statistiche PasseggeriAnno01.000.0002.000.0003.000.0004.000.00019601970198019902000201020202030PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-c0ed533b0a3d92703c05279b7e9f2a4373db92cb3079d3d1aab4cda87eb596d9a7c9b1603601cbb03d881954eeec82cca64437512da945b134d3e1c92ece58b2__zr5409820-cls-28425749:hover{pointer-events:none}.mw-chart-c0ed533b0a3d92703c05279b7e9f2a4373db92cb3079d3d1aab4cda87eb596d9a7c9b1603601cbb03d881954eeec82cca64437512da945b134d3e1c92ece58b2__zr5409820-cls-28425750:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-c0ed533b0a3d92703c05279b7e9f2a4373db92cb3079d3d1aab4cda87eb596d9a7c9b1603601cbb03d881954eeec82cca64437512da945b134d3e1c92ece58b2__zr5409820-cls-28425751:hover{cursor:pointer}.mw-chart-c0ed533b0a3d92703c05279b7e9f2a4373db92cb3079d3d1aab4cda87eb596d9a7c9b1603601cbb03d881954eeec82cca64437512da945b134d3e1c92ece58b2__zr5409820-cls-28425752:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-c0ed533b0a3d92703c05279b7e9f2a4373db92cb3079d3d1aab4cda87eb596d9a7c9b1603601cbb03d881954eeec82cca64437512da945b134d3e1c92ece58b2__zr5409820-cls-28425753:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Billund Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Aeroporto di Billund Collegamenti esterni (EN) Sito ufficiale, su bll.dk. (DA) Sito ufficiale, su bll.dk.
Billund Lufthavn

Billund Lufthavn (IATA: BLL, ICAO: EKBI) is een luchthaven in de Deense regio Zuid-Denemarken, 2 kilometer ten noordoosten van de plaats Billund. Het vliegveldterrein grenst in het noordoosten aan de woonkern van Billund. De start- en landingsbaan is ruim 3 kilometer lang en bezit aan beide zijden op- en afritten naar de terminals. Op het gebied van vracht is het de grootste luchthavenaccommodatie van Denemarken. Verder worden veel passagiers (toeristen) aangetrokken door de nabijheid van het beroemde Deense pretpark Legoland. Billund luchthaven dankt haar bestaan volledig aan de LEGO Groep. Omdat LEGO voor zijn groeiende activiteiten behoefte had aan internationale verbindingen, legde het bedrijf in 1961 een eigen landingsbaan aan. In 1964 droeg LEGO het eigendom over aan de overheid. Externe links Officiële website Overzicht van bestemmingen vanaf luchthaven Billund
Port lotniczy Billund

Port lotniczy Billund (duń. Billund Lufthavn) – port lotniczy w Danii, otwarty 1 listopada 1964, zlokalizowany w gminie Billund (a do 31 grudnia 2006 na obszarze zlikwidowanej gminy Give), 2 km na północny wschód od miasta Billund. W bezpośrednim sąsiedztwie lotniska usytuowany jest park rozrywki Legoland Billund, na potrzeby obsługi którego lotnisko to zostało wybudowane. Po porcie lotniczym Kopenhaga-Kastrup jest drugim pod względem liczby obsłużonych pasażerów lotniskiem w Danii. Kierunki lotów i linie lotnicze Przypisy
Aeroportul Billund

Aeroportul Billund (IATA: BLL, ICAO: EKBI) este un aeroport din Comuna Billund, Regiunea Syddanmark, Danemarca ce deservește zona Billund. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 3.682.398 de pasageri. A fost deschis în 1964 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 75 m, aeroportul dispune de 1 pistă și ocupă o suprafață de 3.300.000 m². Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 09/27 are suprafața de asfalt și dimensiunile 3.100 m × 45 m. Terminale Note Vezi și
Billunds flygplats

Billunds flygplats (IATA: BLL, ICAO: EKBI) (danska: Billund Lufthavn) är Danmarks näst största flygplats. Den ligger nära Billund på Jylland. Åtskilliga flygningar går till kända charterdestinationer i Sydeuropa. En del passagerare är besökare till Legoland som ligger alldeles intill. Passagerarantalet 2007 var 2 262 165. Flygplatser i närheten Billunds flygplats används av boende i och resande till ett antal olika kommuner på södra Jylland. Detta inkluderar Vejle, Fredericia, Esbjerg och Kolding. Genom sin placering mellan ett stort antal större tätorter inom cirka 3–7 mils omkrets har flygplatsen kunnat attrahera stora delar av Jyllands flygresenärer. Andra större flygplatser på södra och mellersta Jylland är Esbjergs, Karups (delvis militär) och Århus flygplatser. Flyveplads Vandel Endast 5 kilometer söder om Billunds flygplats ligger den före detta Flyveplads Vandel (engelska: Airfield Vandel). Den uppfördes åren 1943–45 av Luftwaffe, under den dåvarande tyska ockupationen av Danmark. Under det kalla kriget blev den en militärflygplats för Nato-medlemmen Danmark. Vid överhängande krigsfara var flygplatsen då en av sex hemliga avfyringsplatser för missilbaserade atombomber på Jylland. Flygplatsen stängdes slutligen juli 2003. Därefter kvarstår bland annat ett militärmuseum med namnet Vandel Bunker-Museum. Där visas både militärmaterial relaterade till andra världskriget och det kalla kriget. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Billunds flygplats.
Біллунн (аеропорт)

Аеропорт Біллунн (дан. Billund Lufthavn) (IATA: BLL, ICAO: EKBI) — цивільний аеропорт у Данії. Розташований за 1,9 км, NE від Біллунна, є найбільшим вантажним аеропортом країни. Найбільшою цікавинкою розташованою поруч є Леголенд-Біллунн. Аеропорт є хабом для: SUN-AIR Авіалінії та напрямки, серпень 2019 Пасажирські Вантажні Статистика Примітки Посилання Офіційний вебсайт [Архівовано 27 лютого 2007 у Wayback Machine.]
Suserup Skov

Suserup Skov er en naturskov ved Tystrup Søs nordlige ende på Sjælland. Den 19 hektar store skov har siden slutningen af 1800-tallet ikke været udsat for intensiv skovdyrkning, hvilket er en sjældenhed i Danmark. De ældste træer i Suserup Skov er cirka 400 år gamle. Ifølge Naturstyrelsen viser jordbundsprøver, at der har vokset skov på stedet i mindst 6.000 år. Skoven nedstammer derfor formentlig direkte fra de skove, der opstod i Danmark efter afslutningen af Weichsel-istiden for cirka 12.000 år siden. I tidens løb har skovens sammensætning ændret sig markant. Bøgen, som nu til dags dominerer i skoven, kom først til Suserup Skov omkring år 1700 f.v.t. Rigt dyre- og planteliv Ud over bøg rummer skoven ask, eg, rødel, navr, ær og storbladet lind. Da Suserup Skov er urørt, findes her dyre- og plantearter, der ikke trives i en dyrket skov. Skovens urter inkluderer blandt andet hvid-, blå- og gul anemone, hulrodet lærkespore, almindelig lungeurt, firblad, krybende læbeløs, bingelurt, guldnælde og stinkende storkenæb. I modsætning til i en produktionsskov findes der talrige gamle og rådne træer i Suserup Skov. Det giver hulrugende fugle som huldue og stor flagspætte flere muligheder for at finde redehuller. Derudover giver det døde ved gode vækstbetingelser for svampe, og der findes flere sjældne arter i skoven. Suserup Skov er på grund af sin artsrigdom et vigtigt forskningsområde. I skoven kan forskerne studere naturlig skovdynamik, økologi og biodiversitet. Ved skoven har Naturstyrelsen en gård, Suserupgård. Ejendommen omfatter skov, agerland, eng og overdrev. Ved en opmåling af et mindre skovstykke, her kaldet ”analyse nr. 540”, fandt man bl.a. følgende plantearter: agersnerle, almindelig ask, almindelig brunelle, almindelig bøg, almindelig fuglegræs, almindelig hundegræs, almindelig hvidtjørn, almindelig hyld, almindelig hæg, almindelig kvik, almindelig rapgræs, almindelig røllike, almindelig røn, bakkeforglemmigej, brunfiltet stjernemos, febernellikerod, fladstrået rapgræs, fløjlsgræs, fuglekirsebær, glat dueurt, grå bynke, haremad, hindbær, hvas randfrø, knoldet brunrod, korsknap, krybhvene, lundrapgræs, lægeoksetunge, mælkebøtte, nældeklokke, nældesilke, pastinak, rubørstet kortkapsel, rynket rose, rød svingel, skovelm, skovhanekro, stilkeg, stor fladstjerne, stor nælde og vild kørvel Færdsel i skoven Af hensyn til skoven og de naturvidenskabelige undersøgelser, der foregår her, må man kun færdes på trampestierne, som dog fører rundt i det meste af skoven. Adgang med større grupper kræver særlig tilladelse fra ejeren, Stiftelsen Sorø Akademi, og gives kun, hvis besøget har et særligt fagligt indhold. I alle tilfælde sker færdsel i Suserup Skov på eget ansvar. Træerne får lov at forfalde naturligt, og der fjernes altså ikke "risikotræer" af hensyn til publikum, som det ofte er tilfældet i andre skove. Suserup Skov er fredet og en del af Natura 2000-habitatområde H 194, 2012 Skoven er desuden optaget i Danmarks Naturkanon. Referencer
Assistens Kirkegård (Odense)

Denne side handler om Assistens Kirkegård i Odense. For andre kirkegårde med samme navn, se Assistens Kirkegård (flertydig). Assistens Kirkegård er en kirkegård i Odense mellem udfaldsvejene mod Middelfart, Assens og Faaborg. Den blev oprettet i 1811. Her havde man tidligere bl.a. haft byens henrettelsessted og rakkerkulerne. Det indhegnede område, der havde form som en uregelmæssig rektangel, var opdelt i ni kvarterer, hegnet af pyramideklippede lindetræer. Udenom lå et bælte med mere uregelmæssig beplantning langs en slynget dobbeltgang, præget af samtidens romantiske havestil og beregnet til større familiegravsteder. Planerne til kirkegården var udarbejdet af kgl. haveinspektør Hans Müller, der selv blev stedt til hvile her i 1816. Den Hedenske Gravplads Den første hedenske gravplads i Danmark er blevet anlagt som en del af Assistens Kirkegård. Ved dens åbning i 2009 foretoges dermed den første hedenske begravelse i landet i 1000 år. Gravpladsen blev oprettet efter at trossamfundet Forn Siðr havde indgivet en ansøgning til Kirkeministeriet om oprettelse af gravpladsen. Gravene på området er uden kirkelige symboler. Kendte begravet på kirkegården Referencer Assistenskirkegården, Odense hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)