NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Slagelse Gymnasium

Slagelse Gymnasium er et større gymnasium og hf-kursus, beliggende i det vestlige Slagelse. Skolen har omkring 1.100 elever og ca. 110 lærere. Historie Skolen omtales første gang som Slagelse Latinskole i 1507; dog var der formentlig oprettet en lignende skole ved Antvorskov Johanitterkloster langt tidligere. I 1551 opførtes en ny bygning til skolen på det nuværende Fisketorv, der husede skolen frem til 1616, hvor den flyttedes til kirkeladen for foden af Sankt Mikkels Kirke. Bygningen er stadig bevaret, og her gik bl.a. Nicolai Edinger Balle, Jens Baggesen, B.S. Ingemann, C.N. Rosenkilde og William Christopher Zeise i skole. Den flyttede igen i 1809, denne gang til Bredgade, hvor H.C. Andersen, Vilhelm Beck og Ludvig Fenger gik i skole. Den bygning eksisterer ikke mere. I 1852 blev skolen nedlægges, men genopstod som realskole i 1853. Realskolen flyttede til Skolegade i 1857, og omdannedes i 1927 til gymnasium. Navnet ændrede navn til Slagelse højere Almenskole og senere til Slagelse kommunale højere Almenskole. I 1945 ændredes navnet til Slagelse kommunale Gymnasium. Da skolen i 1968 udvidede med højere forberedelseseksamen ændredes navnet igen – til det nuværende Slagelse Gymnasium og HF-kursus. I 1977 rykkede skolen ind i de nuværende bygninger på Willemoesvej. Slagelse Gymnasium har lagt flere videoer om matematik på sin YouTube-kanal. Kendte studenter og elever Eksterne henvisninger Slagelse Gymnasiums hjemmeside Referencer
Slaglille Svæveflyveplads

Slaglille Svæveflyveplads er anlagt i 1972 af Midtsjællands Svæveflyveklub Vejrforholdene for svæveflyvning er generelt udfordrende på Sjælland, men Slaglille Svæveflyveplads beliggenhed på Midtsjælland mellem Sorø og Ringsted er det vejrmæssigt bedste sted til svæveflyvning på Sjælland. Pladsens anvendes primært af svævefly. Motorfly er kun tilladt i forbindelse med slæb af svævefly eller sikkerhedslanding. Pladsen er godkendt til uddannelsesflyvning med svævefly af Dansk Svæveflyver Union. Eksterne henvisninger Information til piloter om Slaglille svæveflyveplads Arkiveret 4. september 2010 hos Wayback Machine
Slagslunde Kirke

Slagslunde Kirke ligger i den østlige udkant af Slagslunde ca. 11 km SØ for Frederikssund (Region Hovedstaden). Præster ved kirken er Malene Graeser-Greve (2014) og Christian Gottlieb (2021). Da Slagslunde Kirke og Ganløse Kirke ligger i samme pastorat, deler kirkerne både præster og kirkehandlinger. Eksterne kilder og henvisninger Slagslunde Kirke hos KortTilKirken.dk Slagslunde Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Slangerup Kirke

Slangerup Kirke eller Sct. Michaels Kirke, som den også er kendt som, er højt beliggende midt i Slangerup by. Den første Skt. Mikaels Kirke i Slangerup var sandsynligvis et kapel i træ opført på kongsgården, der lå på nordbredden af Græse Å lidt vest for den nuværende Brobæksgade. Det kan måske dateres til midten af 800-tallet, og med en vis sandsynlighed til tiden omkring år 826, hvor kong Horik 1. havde givet missionsmunken, Ansgar, fra ærkebispesædet i Hamborg tilladelse til at rejse igennem hans riger og lande. Alternativt kan det dateres til senest Ansgars anden gennemrejse i 848. I anden halvdel af 1000-tallet må kapellet været flyttet udenfor kongsgården til selve handelspladsen i centrum af Slangerup. Det har været tale om en mindre stavkirke i træ, som det kendes fra andre lignende kirker i denne tidsperiode. Navnet Skt. Mikaels Kirke, kan kun have fulgt med fra kongsgården, eftersom denne ærkeengel altid kun er knyttet til magtcentre. Træ kirken blev efterfølgende erstattet af en mere kostbar teglstenskirke på den 55 meter høje bakke, hvor den nuværende kirke ligger. Kirken blev ombygget flere gange for at tilpasse sig til tidens behov. Man ved med sikkerhed, at kirken blev genindviet den 13. november 1411 efter en større reparation og opførelse af et helt nyt tårn. Gennem mange år havde kirken en ringe indtægt, og den forfaldt stille og roligt. I 1587 lånte byen 1000 daler af Kongen Frederik 2. til at bygge den nuværende kirke. Den stod færdig i 1588 og var det på det tidspunkt et af Danmarks største byggerier. Det var den kun 11-årige Christian 4., som drog til Slangerup for at genindvie kirken. Præster Den mest kendte præst fra Slangerup Kirke er Thomas Kingo, som var præst her fra 1668 til 1677. Siden blev han biskop i Odense, men kirken anvender stadig flittigt hans salmer. Alteret Altertavlen er fra 1612 og lavet af Statius Otto. Prædikestolen Mogens Henrichsen tilskrives alt træarbejdet i både stolen og himlen. Døbefonten Døbefonten er fra 1675, fremstillet i træ og prydes af 8 figurer som er dobbeltvæsner – halvt landdyr og halvt havdyr. Døbefonten er skænket af Borgmester Hans Atke og frue. Kilder Eksterne kilder og henvisninger Slangerup Kirke hos KortTilKirken.dk Slangerup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Slangerup Church

Slangerup Church (Danish: Slangerup Kirke) or St Michael's Church (Danish: Skt. Michaels Kirke) is an Evangelical Lutheran church located in the centre of Slangerup, Frederikssund Municipality, Denmark. History and description Slangerup Church in its current form was completed in 1588 by architect Hans van Steenwinckel the Elder and master builder Jørgen van Friborg. Another church is mentioned on the site, presumed reused for the building of Slangerup Church. Restoration of interior External links [1] Home page (in Danish) [2] (in Danish) [3] (in Danish) [4] (in Danish)
Slemminge Kirke

Slemminge Kirke er opført af munkesten i munkeforbandt. Kor og kirkeskib er i romansk stil, mens kirketårnet er fra sengotisk tid. Eksterne kilder og henvisninger Slemminge Sogn på www.sogn.dk Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Slemminge Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Slemminge Kirke hos KortTilKirken.dk Slemminge Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Slesvigske Musikhus

Slesvigske musikhus er en koncertsal i Haderslev, der blev indviet 21. november 2008 og er blevet til i et samarbejde mellem Forsvaret, A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal og Haderslev Kommune. Huset er hjemsted for musikerne i Slesvigske Musikkorps, der er et af det Danske Forsvars tre fuldtidsprofessionelle musikkorps og består af 16 musikere (messingblæsere og slagtøj). Orkestret ledes af musikdirigent René Bjerregaard Nielsen. Musikkorpset giver årligt ca. 125 koncerter. Slesvigske Musikhus er nabo til Haderslev Kaserne. Udover at være en god koncertsal, giver huset musikkorpset ideelle øvefaciliteter. Haderslev Musikforening arrangerer jævnligt kammerkoncerter i salen i vinterhalvåret. Henvisning/Kilde Haderslev Ugeavis Arkiveret 13. februar 2009 hos Wayback Machine Slesvigske Musikkorps
Slotsarkaderne

SlotsArkaderne i Hillerød er et indkøbscenter i Nordsjælland. Centeret indeholder 55 butikker og cafeer. Centret er grundlagt i 1992. Butikscenteret er tegnet af AK83 Arkitekter. Beliggenheden ved Nordstensvej er på det område, hvor Nordstensfabrikkerne lå, indtil de i 1988 flyttede til Jylland og efterfølgende til Polen. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Slotsarkaderne

Slotsarkaderne (usually styled SlotsArkaderne) is a shopping centre located in Hillerød, Denmark. It has an area of 24,000 m2 (260,000 sq ft) and contains 60 stores. History Slotsarkaderne was built in 1991–92 to design by Ulrik Plesner. In 2014, Danica published plans to undertake another extension. Today Slotsarkederne is owned by Danica Ejendomme and is managed by DEAS. It has an area of 24,000 square metres and contains 60 shops. References External links Slotsarkaderne
Slottet i Løgum

Slottet i Løgum er en en-længet bygning lige vest for Løgumkloster Kirke i Tønder Kommune. Slottet er opført i 1614, delvis oven på et tidligere kloster, og bruges nu til Folkekirkens efteruddannelse. Historie Cistercienserklosteret i Løgumkloster blev grundlagt i 1173. Ved arvedelingen mellem kong Christian 3. og hans brødre gik Løgumkloster til hertug Hans den Ældre. Klosteret overlevede i første omgang reformationen, men ved den sidste abbeds død i 1548 blev det inddraget og underlagt hertug Hans. Ved hans død overgik Løgumkloster til de gottorpske hertuger. Slottet i Løgum blev opført i 1614 som jagtslot for hertug Johann Adolf af Gottorp. Der har også været amtsstue og retssal i bygningen. Efter Den Store Nordiske Krig inddrog Frederik 4. hertugens slesvigske besiddelser. Herefter tilhørte slottet den danske krone til krigen i 1864, hvor den preussiske stat overtog det. Efter genforeningen i 1920 blev slottet igen den danske stats ejendom. Hans Adolph Brorson boede her som huslærer 1717-1721. Slottet i dag Slottet anvendes i dag af Folkekirkens efteruddannelsesinstitutioner Præstehøjskolen og Folkekirkens Pædagogiske Institut. Ejere af Løgumkloster, senere Slottet i Løgum (1173-1548) Cistercienserordenen (1548-1581) Hertug Hans den Ældre (1581-1586) Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror) (1586-1587) Hertug Frederik 2. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) (1587-1590) Hertug Philip af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror) (1590-1616) Hertug Johan Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror) (1616-1659) Hertug Frederik 3. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) (1659-1695) Hertug Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) (1695-1702) Hertug Frederik 4. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) (1702-1714) Hertug Karl Frederik af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) (1714-1864) Kronen (1864-1920) Den preussiske stat (1920-) Den danske stat Noter Eksterne kilder/henvisninger Historisk atlas: Slottet i Løgumkloster
Slumstrup (Sædding Sogn)

For alternative betydninger, se Slumstrup. (Se også artikler, som begynder med Slumstrup) Slumstrup eller Slumstrupgård er en tidligere herregård i Sædding Sogn i det tidligere Bølling Herred, nu Ringkøbing-Skjern Kommune. Slumstrup var tidligere en hovedgård, der før 1505 ejedes af Jens Ulf og 1515 mageskiftedes af Kronen til Eiler Bryske, der 1523 skødede den til Joachim Lykke, som 1527 pantsatte den til Rasmus Clemmentsen; I 1568 ejedes den af Enevold Jensen, 1578 af Iver Lunge, med hvis Datter Gertrud den vistnok kom til Eiler Bryske og med deres datter Lisbet til Henrik Bille, som 1652 solgte den til Elsebet Sandberg. I 1672 udlagde grev Mogens Friis Slumstrup (i alt 50 Td. hartkorn) som arv til sin datter, friherreinde Mette Friis, hvis mand Christoffer Lindenov 1697 skødede den til Peder Eilersen Schøllen († 1705). 1706 ejedes den af Søren Poulsen († 1709), vistnok gift med den forrige Ejers Enke; efter ham solgtes den, til herredsskriver Joh. Hagensen, der 1714 skødede den til sin svoger Jens Poulsen Skanderup, som 1720 skødede den til Thomas Thomasen Lund († 1750); hans arvinger skødede den 1750 til deres bror og svoger Thomas Lund, der 1754 skødede L. for 85.000 rigsdaler til amtmand etatsråd P. Albertin, der 1777 skødede den til sin svigersøn, landvæsenskommissær Sv. V. Rosenvinge († 1824). Alle gårdens 5 Længer brændte 1709. Det nuværende stuehus er fra 1915. I 1925 blev der udstykket 14 statshusmandsbrug fra gården. Eksterne kilder og henvisninger Om Slumstrup i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 5. bind, 1906)
Slyk Bro

Slyk Bro er en fredet bro ved Vemb og herregården Nørre Vosborg. Broen er opført 1857 og blev fredet som fortidsminde i 2011. Den 5. maj 1855 indgik 19 lodsejere og 1 godsejer fra Sønder og Nørre Vosborg, Vemb og Gørding aftale om at opføre en bro over Damhus Å. Den ledende skikkelse i projektet var godsejer, etatsråd Andreas Evald Meinert Tang på Nørre Vosborg, for han påtog sig at betale en fjerdedel af udgifterne til broens opførelse, og teglstenene til den nye bro blev fremstillet på Nørre Vosborg Teglværk, der lå nord for godset. Tang var selv aktivt involveret i hele forløbet og har muligvis skitseret broen ud fra indhøstede erfaringer fra rejser i Italien. Tang fik sin bygmester, Neubarth, til at fremstille bygningstegningerne. Neubarth har blandt andet tegnet Vosborglille og indgangspartiet til familien Tangs gravhøj på Ulfborg Kirkegård. Den nye bro stod færdig 1857. Efter en udvidelse i bredden i 1934 er broen seks meter bred og 12 meter lang. Udvidelsen blev pietetsfuldt udført med mursten fra det oprindelige teglværk. Broen er et eksempel på, at mursten i midten af 1800-tallet havde en kvalitet, der gjorde materialet velegnet som afløser for granit og træ. Eksterne henvisninger Slyk Bro i Slots- og Kulturstyrelsens database
Smidstrup Strandkirke

Smidstrup Strandkirke er en sekskantet kirke nær stranden i Smidstrup på Sjællands nordkyst.. Kirken er en del af Refugium Smidstrup Strand, der hører under Sankt Lukas Stiftelsen. Den prisbelønnede kirke er tegnet af arkitektfirmaet Hvidt og Mølgaard og opført i 1988. Kirken har plads til cirka 36 personer. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Diakonissehuset Sankt Lukas Stiftelsen Smidstrup Strandkirke hos KortTilKirken.dk
Sminge Sø

Sminge Sø er en sø på cirka 22 hektar, der ligger 8 km nordøst for Silkeborg nedenfor Gjern Bakker. Gudenåen løber igennem søen, og Gjern Å har sit udløb her. Søen og åen danner skel mellem Voel Sogn, og Svostrup Sogn. Historien Som mange andre steder langs Gudenåen, der har fungeret som vigtig færdselsåre helt op nutiden, blev der anlagt et kloster her; Sminge Kloster. Klosteret var her dog kun i 1165-66, da munkene hurtigt flyttede videre til Veng Kloster. På vestsiden af søen løber trækstien, der blev anlagt i forbindelse med pramfarten. Naturen Sminge Sø er en lavvandet, 5,5 meter på det dybeste, næringsrig sø, hvilket giver basis for et rigt fugleliv og søen er da også én af de bedste fuglelokaliteter langs Gudenåen. De fleste ses ved søen om vinteren, men man kan se fugle her hele året. Faciliteter Der er opført et udsigtstårn på søens vestside ved Sølyst, og det forhenværende Århus Amt har i sin tid udgivet en folder om søens fugleliv. Tårnet nås via afkørsel fra Allinggårdsvej syd for Svostrup. Der er anlagt en kanorasteplads i søens nordøstlige hjørne. Litteratur og videre læsning Sminge Sø Arkiveret 7. marts 2016 hos Wayback Machine Historisk atlas (Kort og Matrikelstyrelsen) Sminge Sø Danmarks Fugle og Natur Eksterne henvisninger Fugletårnet ved Sminge sø og Trækstien (pdf) Århus Amt (Natur og Miljø 1998) Sminge Sø Danmarks Fugle og Natur
Smørum Kirke

Smørum Kirke ligger i den østlige udkant af landsbyen Smørumovre ca. 20 km NV for Københavns centrum (Region Hovedstaden). Den oprindelige romanske kirke menes bygget omkring 1170. Den bestod af skib og et mindre kor. Den var opført af råt tilhugne kampesten. Ifølge sagnet vedtog man på Isøre tinge at indføre kristendommen i Smørum. Man samlede sten på marken til byggeriet og udvalgte en grund mellem Hove og Smørumovre. Men hvad man byggede om dagen, blev revet ned om natten af onde kræfter. Derfor flyttede man kirkebyggeriet til den nuværende plads. Det nuværende skibs langmure stammer fra den oprindelige kirke. I 1396 blev tårnet opført og formodentlig samtidigt blev det oprindelige kor nedrevet og det udvidede kor tilføjet. Tårnet og det nuværende kor er opført i munkesten samt kvadere i faksekalk og skånsk sandsten. Ifølge legenden er tårnet blevet opført af nedrivningsmateriale fra Ledøje Kirkes borg. Galleri Referencer Eksterne kilder og henvisninger Smørum Kirke Arkiveret 14. december 2014 hos Wayback Machine hos Nordenskirker.dk med mere frit materiale Smørum Kirke hos KortTilKirken.dk Smørum Kirke hos DanmarksKirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Snedinge

Snedinge er en hovedgård i Ørslev Sogn, Slagelse Kommune. Kostalden og laden med de to smallere sidebygninger er fra 1663 og den lange østlænge hidrører antagelig fra 1567 og ca. 1660. Bygningerne blev fredet 1918 og fredningen udvidet 1964. Snedinge var et mindre len under bispen, som oprindeligt hørte sammen med Bråde (i dag Holsteinborg Gods). Ejere af Snedinge (listen er ikke komplet) 1300-tallet Bråde var sammen med Snedinge samlet len under Roskildebisperne. 1400 Jacobus Martini (Jacob Mortensen) er bispens lensmand på Snedinge. 1460 Olaf Grubbe er bispens lensmand. 1481-83 Jens Mikkelsen er bispens lensmand. 1500 Niels Grubbe er bispens lensmand. 1511 Niels Grubbes datter, Karen Grubbe (enke efter Søren Daa) er bispens lensmand. Tilsyneladende køber hun godset af bispen. 1538 Karen Grubbes og Søren Daas søn Erik Daa (d. 1539) ejer godset. 1597 Sønnen Jørgen Daa (d. 1598) ejer godset. 1630 Sønnen Herluf Trolle Daa (d. 1630) ejer godset. Han gjorde det større ved at lægge 6 gårde (resten af landsbyen) ind under hovedgården. 1630-31 En slægtning, Alexander Rabe von Pappenheim (d. 1631) arver godset, men dør selv året efter, hvorved hans enke, Regitze Grubbe (d. 1650) får gården. 1656 Regitze Grubbe arvinger skøder godset til Niels Trolle (d. 1667) til Troldholm (Brådes nye navn) 1667-1704 Herluf Trolle (d. 1714) til nabogodset Trolholm ejer godset. 1704 Storkansler Ulrik Adolph Holstein overtager Trolholm, Snedinge mm. og opretter Grevskabet Holsteinborg. Snedinge bliver en anneksgård sammen med Fuirendal
Snejbjerg Kirke

Snejbjerg Kirke ligger i Herning Kommune. Som mange af egnens kirker er Snejbjerg Kirke en gammel bygning. Dens ældste dele finder man således i kor og kirkeskib. Begge er opført i romansk byggestil – sandsynligvis engang omkring år 1200 – i smukt tilhugne og mange steder store kvadersten. Oprindeligt har kirkeskibet været kortere, men et nøjere eftersyn afslører, at det (i den romanske periode?) er blevet forlænget mod vest, og dermed har fået sin nuværende karakter af storhed. Senere slægtled byggede videre på kirken, så den på et tidspunkt har imponeret med tårn i vest, våbenhuse i skibets nord- og sydside og sakristi (opbevaringsrum) på nordside af kor. Til skiftende tider og under skiftende ejere har kirken siden gennemgået mange ændringer i form af nedrivninger og ombygninger. Således blev det sydlige våbenhus nedbrudt i 1700-tallet, og sakristiet forsvandt omkring år 1818 efter i en periode at have fungeret som gravkapel for tidligere ejere af kirken. I dag fremstår Snejbjerg kirke med stærkt ombygget sengotisk tårn og et enligt sengotisk våbenhus i nord. Men ude og inde fortæller detaljer en århundreder lang og delvis ukendt historie om tider og mennesker. Snejbjerg Kirke fik i 2006 foræret et klokkespil af Vera og Hans Ditlev Poulsen. Klokkespillet kan høres på hverdage kl. 08.00 – 12.00 – 16.00 – 18.05 (efter aftenringningen) og 21.00 (vægtermelodien, kun i sommertiden). Eksterne kilder og henvisninger Kirkens beskrivelse hos Runeberg: Trap 3-4, p. 571 Snejbjerg Sogn Snejbjerg Kirke på KortTilKirken.dk
Snoldelev Kirke

Snoldelev Kirke er en kirke i Snoldelev Sogn, Roskilde Domprovsti, Roskilde Kommune. Historie Kirken er bygget over en ældre trækirke. Kirkebygningen Interiør Kirken har kalkmalerier fra romansk tid og fra o. 1550. Alter Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Prædikestol Prædikestolen er fra 1594. Døbefont Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Orgel Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Gravminder Eksterne kilder og henvisninger Snoldelev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Snoldelev Kirke hos denstoredanske.dk Snoldelev Kirke hos KortTilKirken.dk Snoldelev Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Snubbekorset

Snubbekorset er et tre meter højt kors i bornholmsk granit, der står på en bronzealderhøj på en mark ved en bivej mellem Herstedvester og Sengeløse. Korset er udført i romansk stil og bærer et kristusbillede i fladt relief med en lang indskrift, der beretter om, at herremanden Eskild Snubbe ca. 1230 rejste korset til minde om, at hans hustru her havde født ham en søn undervejs til hans borg ved Sengeløse; Bytteborg (nu Cathrinebjerg): "Da Valdemar Seir styred Danmarks rige rejste Eskild Snubbe Hemmings Syn, her et Cristi kors, en ydmyg tak for sin hustrus lykkelige forlysning paa dette sted" For at bevare korset til evig tid, donerede Eskild Snubbe to gårde på egnen til Roskilde Stift; til gengæld skulle kirken vedligeholde korset. Domkapitlets forpligtelse er dokumenteret, hvorimod beretningen om, at det netop var Eskild Snubbe, der rejste korset, først kendes fra 1589. Tilsvarende kendes historien om den lykkelige fødsel først fra 1730 og må nok henregnes som et sagn. Det nuværende kors fra 1903 står på et sted, hvor den gamle alfarvej mellem Roskilde og København lå. Det er tegnet af Martin Borch, udført af billedhugger Niels Hansen og rejst af arkivar Anders Thiset og digter Thor Lange som det foreløbigt sidste af mange kors på samme sted; man ved, at det i hvert fald er skiftet ud 1619, 1645, 1680 og 1715. I 1619 og 1645 skete det på Roskilde Domkapitels regning, men kapitlet blev nedlagt før 1680. På bagsiden af korset er inskriptionen da også: "Til at holde korset ved magt skænkede Eskild Snub-be gods til Domkirken i Roskilde som gang efter gang lod korset forny. Siden havde andre fromme hænder genrejst det, senest i 1715 til det i 1817 helt blev borttaget. Atter er et kors rejst her i 1903 i tillid til at kommende tider vil frede dette vidne om henfarne slægters taknemmelighed mod forsynet hvis miskundhed varer evindeligt" Snubbekorsvej, der løber fra Sengeløsevej i vest til i Ledøjevej i nordøst, har navn efter korset, som ligger et par hundrede meter fra vejen. Gården Snubbekorsgård har ligget i nærhed af korset, men blev flyttet, da vejforløbet ændrede sig. Navnet Snubbekorsgård kendes tilbage til i hvert fald 1488. En Eskild Snubbe kendes på egnen i 1230, men det er ikke sikkert, at han har noget med korset at gøre jf. sagnet. I Sengeløse Kirke ligger ligsten over flere medlemmer af slægten Snubbe. Eksterne henvisninger Snubbekorset i Slots- og Kulturstyrelsens database
Snostrup Kirke

Snostrup Kirke ligger i den nordøstlige udkant af landsbyen Snostrup ca. 5 km SØ for Frederikssund (Region Hovedstaden). Eksterne kilder og henvisninger Snostrup Kirke på KortTilKirken.dk Snostrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Snæbum Sø

Snæbum Sø er en lille sø, der ligger omgivet af landsbyen Snæbum, med Snæbum Kirke ved den sydvestlige ende, godt otte km vest for Hobro. Søen er et kendt fiskevand hvor der kan fanges gedde, aborre, sandart, ørred, ål og suder. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Snøde Kirke

Snøde Kirke ligger i den vestlige del af landsbyen Snøde i Snøde Sogn. Det er en middelalderkirke indviet til Sankt Andreas. Prædikestolen er udført ca. 1635 i senrenæssancestil af den sønderjyske billedskærer Hans Gudewerdt. I 2018 blev der anlagt en ny grusvej op til kirken, der er den højst beliggende på Langeland. Referencer Eksterne henvisninger Snøde Kirke hos KortTilKirken.dk Store Snøde Kirke paa Langeland på kb.dk Snøde kirke på gravstenogepitafier.dk Snøde kirke Arkiveret 13. marts 2017 hos Wayback Machine på kirkehistorie.dk Fredningskendelse 1950
Sofiedal (Terslev Sogn)

For alternative betydninger, se Sofiedal. (Se også artikler, som begynder med Sofiedal) Sofiedal er en lille herregård som er dannet i 1682 af Frederik Gabel. Gården er nu en avlsgård under Bregentved Gods. Sofiedal ligger i Terslev Sogn i Faxe Kommune. Sofiedal er på 272 hektar Ejere af Sofiedal (1682-1708) Frederik Christoffersen Gabel (1708-1718) Christian Carl Frederiksen Gabel (1718-1730) Frederik 4. (1730-1731) Christian 6. (1731-1740) Poul Vendelbo Løvenørn (1740) Frederik Poulsen de Løvenørn (1740-1746) Christian 6. (1746) Frederik 5. (1746-1792) Adam Gottlob Joachimsen lensgreve Moltke (1792-1818) Joachim Godske Adamsen lensgreve Moltke (1818-1864) August Adam Wilhelm lensgreve Moltke (1864-1875) Frederik Georg Julius lensgreve Moltke (1875-1936) Frederik Christian lensgreve Moltke (1936-1968) Christian Frederik Gustav lensgreve Moltke (1968-1989) Hans Hemming Joachim Christian lensgreve Moltke (1989-) Christian Georg Peter lensgreve Moltke