NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bavelse

Bavelse er en herregård, der nævnes første gang i 1383 og ligger ved Bavelse Sø i Bavelse Sogn i Næstved Kommune. Jacob Ulfeldt opførte i 1588 en renæssanceborg, som blev revet ned i begyndelsen af 1700-tallet. Den nuværende hovedbygning er opført i 1845 af Chr. Rønnenkamp. Godserne Bavelse og Næsbyholm er tilsammen 2.000 hektar. Ejere af Bavelse (1370-1383) Oluf Glug (1383) Margrethe Olufsdatter Glug gift Moltke (1383-1410) Henneke Johan Moltke (1410-1450) Evert Moltke (1450-1466) Johanne Evertsdatter Moltke gift Thott (1466-1480) Erik Aagesen Thott (1480-1497) Svend Eriksen Thott (1497-1500) Anne Svendsdatter Thott gift Flemming (1500-1525) Herman Flemming (1525-1534) Erik Hermansen Flemming (1534-1544) Jacob Hermansen Flemming (1544-1588) Anne Jacobsdatter Flemming gift Ulfeldt (1588-1593) Jacob Ulfeldt (1593-1610) Corfitz Ulfeldt (1610-1630) Jacob Ulfeldt (1630-1647) Corfitz Ulfeldt (1647-1648) Oluf Daa (1648-1661) Corfitz Ulfeldt (1661-1664) Frederik 3. (1664-1667) Peter Holmer / Casper von Buchwaldt / Johan Banniermann (1667-1673) Christoffer Gabel (1673-1683) Ermegard Badenhaupts gift Gabel (1683-1703) Frederik Gabel / Valdemar Gabel (1703-1705) Hans Albrecht Heseker (1705) Herman Schøller (1705-1711) Enke Fru Christine Schøller (1711) Frederik 4. (1711-1712) Charlotte Helene von Schindel (1712-1720) Petra Sophie Reedtz-Thott (1720-1756) Christian Sigfred von Plessen (f. 1696) (1756-1763) Johan Ludvig Holstein (1763-1775) Christian Frederik von Holstein (1775-1795) Carl Adolph Raben (1795-1804) Frederik Sophus Raben (1804-1823) Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1823-1824) Boet efter C. C. S. af Danneskiold-Samsøe (1824-1837) Den Danske Stat (1837-1867) Christian Rønnenkamp (1867-1872) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamp (1872-1881) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamps dødsbo (1881-1930) Christian Howden-Rønnenkamp født Müller (1930-1948) Jessy Howden-Rønnenkamp gift Holck (1948-1975) Mogens Preben Christian-Eiler Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck (1975-) Karl Mogens Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck Se også Herregårde i Præstø Amt Kilder J. P. Trap : 5. udgave, Kraks Landbrug
Bavnehøj Kirke

Bavnehøj Kirke er en bygning umiddelbart øst for Vestre Kirkegård i København. Den er bygget 1977 ved arkitekt Holger Jensen. Den bruges af en serbisk ortodoks frimenighed, og kaldes "Sankt Georgs Serbiske Ortodokse Kirke". Den var en af de 16 kirker, som Københavns Stiftsråd i 2012 anbefalede lukket. og sidste gudstjeneste i folkekirkeligt regi var 1. december 2013. Bygningshistorie Der blev udarbejdet et projekt til en ny kirkebygning, men det stødte på vanskeligheder, idet planerne for udbygning af området blev ændret. I stedet blev der udarbejdet et nyt projekt med en meget lille kirkebygning. Holger Jensen er blevet kaldt de små kirkers arkitekt, og dette passer i særlig grad, når det drejer sig om Bavnehøj Kirke. Kirken er dog siden blevet udvidet, med en lille sidefløj med køkken og kapel. Der er i forlængelse af kirkerummet to små menighedslokaler, som ved en foldevæg kan slås sammen. Der er også en foldevæg ind til kirkerummet, således at dette også kan udvides. Inventar Fra begyndelsen var alterbilledet en enkel trækonstruktion med kors og sol som symbol på død og opstandelse. I forbindelse med ombygningen blev alterpartiet ændret og der blev anskaffet et alterbillede, som forestiller Bebudelsen. Det er malet af kunstneren Nina Kleivan. Den oprindelige alterudsmykning er nu ophængt i kapellet. Alter, døbefont og prædikestol er udført i lyst træ. Eksterne kilder og henvisninger Viggo Jensen: Arkitekt Holger Jensens kirker, 2005, ISBN 87-7851-196-8 Bavnehøj Kirke hos KortTilKirken.dk Baunehøj Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Beder Kirke

Beder Kirke er en kirke i stationsbyen Beder syd for Århus. Den oprindelige del er opført omkring 1150 af runde marksten; kun hjørner og vindues- og døråbninger var af tilhuggede granitkvadre. De meget små romanske vinduer har formodentlig været dækket med svineblærer, så kirken har været meget mørk. Ved en kraftig ombygning, formentlig i 1300-tallet, blev den udvidet mod vest, og tilføjet et kraftigt tårn, bygget af tegl og munkesten, og der blev bygget våbenhus og hvælvinger. Vinduerne blev ligeledes ændret til høje gotiske. Baron Frederik Julius Christian Güldencrone fra Vilhelmsborg ejede i 1794 kirken, og erstattede det store tårn med det nuværende slanke med pyramidespir. Gravsten i våbenhuset bl.a. fra 1655 med to præster én hustru og 11 børn. I vestgavlen sidder til venstre en udhugget fundamentsten (syldsten) der forestiller en mand med skjold og sværd, og et firbenet dyr, måske en tyr.(se billede) Muret portal i kirkegårdsdiget fra sengotisk tid (1300-tallet). Den gamle præstegård, som brændte i 1944, var opført i slutningen af 1700-tallet, men der har formodentlig ligget præstegårde her helt siden kirkens grundlæggelse i 1100-tallet. I midten af 1800-tallet var Wilhelm Paludan-Müller præst – en bror til forfatteren Frederik Paludan-Müller, og flere af dennes store værker menes skrevet her. Referencer Eksterne henvisninger Beder Kirke hos KortTilKirken.dk Beder Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Bederslev Kirke

Bederslev Kirke ligger i den nordlige del af landsbyen Bederslev ca. 16 km Ø for Bogense (Region Syddanmark). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Fyns Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Skam Herred (Odense Amt). Kirken består af kor og skib samt et tårn og våbenhus mod syd, alt opført i røde mursten. Kirken betegnes flere steder som opført i 1884-87. Ved en hovedrestaurering i 1999 fandt man dog bag skalmuringen rester af en romansk kirke, opført i kampesten o.1200. Denne kirke var viet til Nikolaus. Ifølge Jacob Madsens visitatsbog havde kirken et tårn af træ i 1590. Kirken har flade krydshvælv. Altertavlens ramme er fra 1840, maleriet er udført af Arne Haugen Sørensen i år 2000, og det fremstiller Judaskysset. Maleriet fremstiller både Judas forræderi og tilgivelsen, som faderen giver til den fortabte søn. Satans ansigt er malet ind i nakken på Judas. I Lukas kap.22 står: "Man lagde planer om at rydde Jesus af vejen, men så for Satan i Judas", på bagsiden ses det gamle altertavlemaleri fra 1840, Getsemane, udført af Aug. Wilh. Boesen. Prædikestolen stammer fra ombygningen i 1884-87. Stoleværket i renæssance har gavle med årstallet 1647. Den romanske granitfont har glat kumme. Eksterne kilder og henvisninger Bederslev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Bederslev Kirke hos KortTilKirken.dk Bederslev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Bedsted Kirke (Thy)

Bedsted Kirke er kirken i Bedsted Sogn i Sydthy Provsti (Aalborg Stift). Kirken og sognet ligger i Thisted Kommune. Bedsted Kirke ligger 'ude på landet', på Præstegårdsvænget (ved Dalgårdsvej), nord for Gammel Bedsted ('Gammel Kirkeby'), og 1½ – 2 kilometer fra centrum af Bedsted by (Bedsted Stationsby), sognets hovedby. Stednavnet Bedsted kan også skrives som Bested, uden det første d. Stavemåden Bested har været brugt for kirken, og det er under navnet Bested Kirke at nogle af oplysningerne om Bedsted Kirke kan findes i litteraturen og på internettet. Dette gælder for værket "Danmarks Kirker" (udgivet af Nationalmuseet), hvor XII, Tisted Amt, i 2 bind er udgivet i årene 1940-42. Her er Bested Kirke beskrevet i bind 1 side 556 – 570. Ligeledes bruges stavemåden Bested Kirke i Weilbachs Kunstnerleksikon, 3. udgave, 1947-52. Her oplyses at maleren Anders Eskesen Gundal i 1710 genopmalede altertavlen fra 1638 i Bested Kirke. (Anders Gundal og hans arbejde er nærmere beskrevet i 4. udgave af Weilbachs Kunstnerleksikon, 1994, jf. Kunstindeks Danmark). En del af Bedsted Kirkes historie er knyttet til herregården Tandrup. Eksterne kilder og henvisninger Bedsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) 2 sider fra "Gravsten og epitafier i danske og skånske kirker": Bested og Bested2 Om maleren Anders Gundal i Weilbachs Kunstnerleksikon, 1994 Bedsted Kirke hos KortTilKirken.dk Sydthy provsti – Bedsted kirke
Bedsted Kirke (Tønder Kommune)

Bedsted Kirke er en dansk kirke beliggende i Bedsted Sogn i Tønder Provsti (Ribe Stift). Kirken og sognet ligger i Tønder Kommune. 'Bedsted Kirke ligger i den sydlige udkant af byen Bedsted og er kirke for sognets 5 landsbyområder: Arndrup, Bedsted, Gravlund, Mårbæk og Øster Terp. Kirkeklokken i Bedsted Kirke stammer fra kirken i den lille landsby Garijp – på frisisk Garyp – ved Leeuwarden i det nordlige Holland. En historie herom er skrevet af Henning Haugaard og fremgår Borgerforenings hjemmeside, se link nedenfor. På kirkegården er guldaldermaleren Johan Thomas Lundbye, 1818 – 1848, og hans mor Cathrine Lundbye begravet. Der henvises til omtalen i artiklen om byen Bedsted. Eksterne kilder og henvisninger Bedsted Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Bedsted Kirke hos KortTilKirken.dk Bedsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) 'Sogneportalen' om Bedsted Sogn og Kirke Arkiveret 7. juni 2007 hos Wayback Machine Hjemmeside for Bedsted Sogns Borgerforening To spændende beretninger om kirkeklokken i Bedsted Arkiveret 11. oktober 2010 hos Wayback Machine, af lokalhistoriker Henning Haugaard. (Nævnt nederst på siden "Bedsteds historie" på Borgerforenings hjemmeside). Kirkeklokker i Danmark En registrant udarbejdet af Hans Nyholm. Kirker i Danmark – en billeddatabase Arkiveret 14. december 2010 hos Wayback Machine, Foto af Bedsted Kirke, taget af Kai E. Møller, januar 2003. Foto af Bedsted Kirke, taget af Claude David, august 2007 Arkiveret 10. oktober 2016 hos Wayback Machine
Bejsnap Kirke

Bejsnap Kirke ligger i Ølgod Sogn. Bejsnap Kirke ligger i Ølgod sogns østlige del, opført 1892 i rundbuestil og tegnet af J.B. Løffler. Kirken, der er en landsbykirke, ligger mellem Hejbøl og Krusbjerg. Blandt de kendte, der er begravet på Bejsnap Kirkegård er Salomon Frifelt. Eksterne kilder og henvisninger Bejsnap Kirke Søg efter begravede på Bejsnap Kirkegård Bejsnap Kirke på KortTilKirken.dk
Beldringe

Beldringe er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1360. Gården ligger i Beldringe Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1561 og ombygget 1600, 1623, 1774, 1875 og 1910. Beldringe Gods er på 430 hektar med Bellevue Avlsgård og Bondegaarden Ejere af Beldringe (1360-1421) Joseph Nielsen Blad (1421-1457) Tage Josephsen Blad (1457-1480) Anders Jensen Basse (1480-1512) Dorthe Christoffersdatter Basse gift Ravensberg (1512-1522) Anne Jacobsdatter Ravensberg gift Beck (1522-1572) Joachim Beck (1572-1590) Albert Joachimsen Beck (1590-1607) Lave Joachimsen Beck (1607-1621) Jacob Lavesen Beck (1621-1648) Christian 4. (1648-1670) Frederik 3. (1670-1699) Christian 5. (1699-1730) Frederik 6. (1730-1746) Christian 6. (1746-1766) Frederik 7. (1766-1774) Christian 7. (1774-1820) Frederik Sophus Raben (1820-1870) Carl Vilhelm Raben-Levetzau (1870-1888) Enkefru Raben-Levetzau (1888-1931) Frederik Christopher Otto Raben-Levetzau (1931-1992) Johan Otto Raben-Levetzau (1992-1993) Nina Veronika Raben-Levetzau (datter) (1993-2010) Beldringe Gods ApS v/a Ejnar Dissing / Svend Theodor Kallehave Nielsen / Frits Johannes Kallehave Nielsen (2010-2020) Beldringe Gods ApS v/a Svend Theodor Kallehave Nielsen (2020-) Beldringe Gods Ejendomme A/S v/ Marie Sidonie Jebsen, Hong Kong Eksterne kilder/henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Lilliendal og Beldringe Godser Arkiveret 1. august 2015 hos Wayback Machine
Bellahøj Friluftsscene

Bellahøj Friluftsscene er en friluftsscene ved Bellahøjhusene. Scenen er udformet som et amfiteater med plads til 2000 siddende gæster, og er opbygget af de store jordmængder, der blev tilovers ved udgravningen til Bellahøjhusene. Scenen er tegnet af landskabsarkitekten C.Th. Sørensen, og blev indviet i 1953. Det er et meget enkelt anlæg med stramme linjer og stor respekt for både æstetik og funktion og med en smuk beliggenhed på toppen af København. Gennem tiden er scenen benyttet til en lang række forestillinger, koncerter og optrædener, desuden afholdes hvert år Sankt Hans-bål. Anlægget bærer præg af mange års brug og fremstår i dag nedslidt og tilvokset. Som en af Københavns få friluftsscener har den en national og regional værdi og fungerer i dag som et vigtigt aktiv lokalt. Dertil rummer Bellahøj Friluftsscene og omgivelserne en kulturhistorisk kvalitet. Referencer Eksterne henvisninger Brønshøj-Husum Lokaludvalg om Bellahøj friluftsscene Arkiveret 10. juni 2020 hos Wayback Machine
Benedikts Plads

Benedikts Plads i Odense ligger ud til den sydlige del af Albanigade og er navngivet efter Knud den Helliges broder Benedikt. Frem til 1950'erne dannede vejene Hjallesevej, Albanigade og Benediktsgade en trekant hvor vejene løb sammen, navngivet Trekanten. Midt på Trekanten stod Odense Vandtårn fra 1880'erne, som var en del af Danmarks første offentlige vandværk. Vandtårnet blev dog revet ned først i 1950'erne, for at gøre plads til det gadegennembrud som blev til Thomas B. Thriges Gade. Efter nedrivningen af vandtårnet blev den del af terrænet, som ikke skulle anvendes til vej, udlagt til den plads som i dag bærer navnet Benedikts Plads. Fra 1952 til 1958 opførtes biografen Grand Teatret ud til pladsen. Biografen fungerede som premierebiograf frem til 1987, men genopstod i 1988 som diskotek under navnet Grand Palace. Diskoteket lukkede i løbet af 1990'erne. I dag huser bygningen bl.a. et Fakta-supermarked. Fra 2016 til 2021 blev hele pladsen ombygget for at give plads til Benedikts Plads Station på Odense Letbane, der er ført skråt henover den. Pladsen blev samtidig udvidet ca. 50 % hen mod den gamle epidemisygehus, hvor der blev opsat bænke. Desuden blev der indrettet små byhaver på pladsen med stauder, græs og træer, og udenom dem kom der granitcirkler med siddepladser. En granitskulptur, der stod på pladsen i forvejen, fik også plads her. En vandpost blev placeret, hvor vandtårnet havde stået i sin tid. Endelig blev en grillbar flyttet fra hvor sporene anlagdes til en ny placering på pladsen. Noter
Benløse Kirke

Benløse Kirke ligger i landsbyen Benløse ca. 3 km N for Ringsted (Region Sjælland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Vestsjællands Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Ringsted Herred (Sorø Amt). Kor og skib er opført i senromansk tid o.1250 af teglsten. Korets savskifte fortsætter bag sakristiet og er muligvis oprindelig. I korets sydmur bag sakristiet kan ses et blændet romansk vindue. I skibets syd og nordmur kan ligeledes ses blændede romanske vinduer. Skibets oprindelige vestgavl kan ses fra tårnets mellemstokværk, her kan ses to ejendommelige blændingsdekorationer med to tagformede felter, der hver omfatter en skævt placeret trekløverbuet inderblænding. Dette motiv kendes fra Roskilde Domkirkes kapitelhus, fra dettes anden byggeperiode (se Danmarks Kirker III s.1445). Portalen til norddøren kan endnu ses i skibets nordmur. Tårn, våbenhus og sakristi er opført o.1500. Kirken har formodentlig afløst en tidligere kirke, som roskildebiskop Sunesen (biskop 1191-1214) skænkede til Ringsted Kloster i begyndelsen af 1200-tallet. Kirken blev hårdt restaureret 1862-68 og 1879. Kor og skib fik indbygget krydshvælv i sengotisk tid o.1500. I skibet og i koret kan man se de blændede romanske vinduer. På korets vestvæg er ophængt to træfigurer forestillende Eva og Johannes Evangelisten, de stammer fra Benløse kirke men blev i 1879 deponeret i Roskilde domkirke, i 1950'erne kom de tilbage til Benløse. Det murede alterbord dækkes af en forside fra begyndelsen af 1600-tallet, i felterne ses oprindelige malerier, Syndefaldet, Korsfæstelsen og Isaks ofring. Altertavlen er malet af Constantin Hansen i 1862, motivet er Kristus som åbenbarer sig for Maria Magdalene (Noli me tangere), altertavlen blev oprindelig udført til Pedersborg kirke ved Sorø men kom til Benløse i 1875. Prædikestolen i renæssance er fra 1639. Korbuekrucifikset dateres til 1525. Den senromanske døbefont er firkløverformet og er en gotlandsk importfont hugget i Hoburg-marmor. Eksterne kilder og henvisninger Benløse Kirke Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Benløse Kirke på KortTilKirken.dk Benløse Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Benløse Skole

Benløse Skole var en folkeskole beliggende i Benløse med klassetrin fra 0. klasse til og med 9. klasse. Skolen havde en skolegård for 3. til 6. klasserne. Desuden havde den en gammel indergård for 0. til 2. klasse, hvor der var en legeplads og fodboldbaner. Ydermere var der den nye indergård for 7. til 9. klassetrin. Der var et stort computerrum ved nye indergård, som alle elever kunne bruge i timerne, så var der også et lille computerrum ved 64/gangen, hvor 3.-6. klasserne holdt til. Der var også et bibliotek, hvor alle kunne spille i frikvartererne og i timerne. Her kunne man også låne bøger. Der var også et natur og teknik-rum. Skolen havde desuden en gymnastiksal, som også blev brugt til gymnastik ud over idræt i skoletiden. Inden skolen i 2012 blev sammenlagt med Asgårdsskolen til Byskovskolen, havde den ca. 500 elever. Eksterne henvisninger Benløse Skoles hjemmeside Arkiveret 24. september 2017 hos Wayback Machine
Benzonsdal

Benzonsdal er en hovedgård lidt syd for landsbyen Torslunde, syd for Høje-Taastrup Transportcenter. Benzonsdal Gods var i 2012 på 440 hektar. Hovedgården Benzonsdal blev oprettet i 1730 og har siden 1853 været i adelsslægten Lerches eje. Historie Hovedgården Benzonsdal blev oprettet i 1730 af konferensråd Peder Benzon til Gjeddesdal af jorder, som tidligere havde hørt under Gjeddesdal. Godset bestod ved oprettelsen af 547 tønder hartkorn, fordelt på 50 gårdmandslodder og 101 husmandslodder. Efter Peder Benzons død i 1735 overtog først hans ene bror, Lars Benzon, og derefter hans anden bror, Jacob Benzon, både Benzonsdal og Gjeddesdal. Benzonsdal solgtes dog allerede i 1744, hvorefter ejendommen skiftede ejer nogle gange, indtil den i 1853 solgtes til Carl Chr. Cornelius greve Lerche, der lod hovedbygningen opføre. Ejere af Benzonsdal (1730-1735) Peder Benzon. (1735-1740) Lars Benzon. (1740-1744) Jacob Benzon. (1744-1757) Jens Andresen. (1757-1786) Frederik Barfred. (1786-1800) Jens Lauritz Barfred. (1800- ) Christian Ulrich Detlev von Eggers. (1800-1806) Niels de Bang. (1806-1807) Peder Bech. (1807-1853) Frederik Mathias Barfred. (1853-1881) Carl Christian Cornelius greve Lerche. (1881-1890) Sophie Frederikke Steensen-Leth, gift Lerche. (1890-1918) Carl Christian baron Lerche. (1918-1944) Carl Christian Cornelius baron Lerche. (1918-1966) Vincens Christian baron Lerche. (1966-1998) Carl Christian Frederik baron Lerche. (1991-2012) Vincens Carl Christian baron Lerche. (2012- ) Christian Cornelius baron Lerche. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Benzonsdal Arkiveret 6. januar 2018 hos Wayback Machine på Dansk Center for Herregårdsforsknings hjemmeside.
Benzonsdal

Benzonsdal är en herrgårdsbyggnad söder om tätorten Tåstrup i Ishøjs kommun, Danmark. Herrgården har ägts av familjen Lerche sedan 1853, och dessförinnan av familjen Benzon. Det nuvarande herrgårdshuset uppfördes 1856. Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Benzonsdal.﻿
Bergsøes Plads

Bergsøes Plads i Odense ligger omkring krydset Langelinie/Læssøegade i bydelen Fruens Bøge. Pladsen er navngivet efter den danske forfatter Vilhelm Bergsøe (1835-1911). Kilder og eksterne henvisninger Odense Kommune om Odenses historiske bynavne Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine Referencer
Bernadottegården

Bernadottegården er et af Hadsunds plejecentre for ældre. Det ligger i Hornbechs tidligere frugtplantage på 9 tønder land på Hornbechsvej, hvor den øverste terrasse med frugttræer er bevaret. Sydvest for plejehjemmet ligger Bedstemorskoven, der grænser ned mod Himmerlandsgade. Mellem skoven og boligerne er der en sø med ænder. Bernadottegården har i 2004 og 2005 gennemgået en renovering og ombygning og består i dag af 48 plejeboliger, fordelt på fem leve-bo-miljøer. Desuden er der 32 ældreboliger, som ligger i umiddelbar nærhed af plejecenteret. Gangene på Bernadottegården prydes af mange malerier, der er skænket af Helga og Christian Wasehus. Historie Bernadottegården blev taget i brug den 1. januar 1977 som en selvejende institution i Hadsund Kommune. Bernadottegården er opkaldt efter grev Folke Bernadotte, og er bygget helt i hvidt som et symbol på de hvide busser, der bragte fangerne hjem fra Tyskland. Grundstenen blev nedlagt den 29. august 1975 af Dronning Ingrid i hendes egenskab af protektrice for Bernadottegården og Fru Estelle Ekstrand, grev Folke Bernadottes enke. Dronning Ingrid var til stede ved indvielsen den 5. maj 1977 sammen med Prins Georg, der er formand for Bernadottefonden. Formålet Formålet var at etablere bo- og plejemuligheder for besættelsestidens ofre. Derfor har de haft ret til halvdelen af pladserne i plejehjem og beskyttede boliger. Denne fortrinsret skulle vare i 25 år og ophørte 1. januar 2002, hvor den selvejende institution Bernadottegården overgik til Hadsund Kommune. Bernadottefonden blev opløst i 1977 efter at have opfyldt sin mission som blandt andet var at yde tilskud til opførelsen af to Bernadottegårde. En i Roskilde og en i Hadsund. Praksis er, at tidligere modstandsfolk og deres enker kan søge plejehjemsplads på Bernadottegården kommer i betragtning på lige fod med andre. Dog således at hvis der er to, der er lige berettigede, og den ene er modstandsmand/enke, vil de komme i betragtning først. Bomærke Bomærket er tegnet af kunstneren Carlo Wogensen til Bernadottegården i Hadsund. Han var medlem af Bernadottegårdens bestyrelse fra 1970 og indtil sin død i 1979. Bomærket symboliserer Frihedskæmperens armbind i rødt, hvidt og blåt på en lysegrøn bund for foråret og med Churchills V-tegn med den evige ild ovenover. Birthe Wogensen udførte kunstværket som mosaikfrise på gavlen ud mod Hornbechsvej. Den blev afsløret den 29. august 1993. Bernadottegården har eneret til dette bomærke. Eksterne henvisninger Lise Andersen, Erling Gammelmark og Heino Wessel Hansen, Hadsund – en by bliver til, Hadsund Egns Museum 2004. ISBN 87-988211-1-3 Hadsund – fra ladested til industriby, af Vibeke Foltmann m.fl., udgivet af Sparekassen Hadsund 1983, ISBN 87-982081-2-8 Lise Andersen Foreningsliv i Hadsund 1884-1994, udgivet af Hadsund Håndværker og Borgerforening 1994. ISBN 87-984925-0-0 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2010, december 2010. ISBN 978-87-92166-10-4
Bernstorffsminde Efterskole

Bernstorffsminde Efterskole er en grundtvig-koldsk efterskole beliggende på Sydfyn mellem Krarup og Korinth, ca. 12 km øst for Faaborg. Efterskolen optager 235 elever hvert år på 9. og 10. klassetrin. Gymnastik, sang og folkedans er obligatorisk på skolen, der også udbyder andre idrætsfag. Der er 6 linjefag på skolen; Springgymnastik, Musik, Svømning, Fodbold drenge, Fodbold piger og Dans. Alle elever skal vælge et linjefag før skolestart. Skolen tilbyder desuden er lang række valgfag. Gymnastik er det store obligatoriske fællesfag. Skolen har egen moderne kunststofbane, musiklokaler og indspilningsstudie, stor dansesal, idrætshal, stort springcenter, svømmehal med 25 meter, biograf, spisesal til alle elever og 113 elevværelser. Der er undervisning alle hverdage fra kl. 8.00-18.00 (på nær fredag, hvor der ofte er fri 15.30). Eleverne bor på 26 bosteder fordelt rundt på hele skolens store matrikel. Bostederne har hvert et landenavn, som passer geografisk til det kontinent, hvor de er placeret. Placeringerne passer også geografisk med verdenskortet. Historie Tidligere lå det første seminarium i provinsen, Bernstorffsminde, på stedet. Det blev bygget i 1795 og ophørte i 1827. I 1927 blev der oprettet en friskole, og i 1960 kom efterskolen til. Friskolen lukkede i 1966. Samme år blev det en fællesskole for både piger og drenge. Ekstern henvisning Bernstorffsminde Efterskoles hjemmeside