NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sædding Centret

Sædding Centret er et indkøbscenter i Esbjerg-bydelen Sædding lige op til Sædden Kirke. Sædding Centret var Esbjergs første indkøbscenter og åbnede 29. juni 1977. Centret har haft flere forskellige butikskæder og typer af butikker og serviceforretninger. Der har blandt andet tidligere været en biograf drevet af Saga Studio (1977-1983), en møbelbutik og en Kvickly. I dag ligger der en Coop 365, fotohandler, Lene frisørsalon, Matas, Apotek, bodega, Anko (Håndlavede ortopædiske hjælpemidler) og Sædding Bibliotek i centret. Bortset fra en guldsmed optages alle lokaler i den sydlige side af De Hjemløses Venners genbrugsbutik. I 2018 var centret tæt på nedrivning, da ejerne ikke længere ønskede at holde centret, som havde mange tomme lokale, i live. I 2021 blev centret hjemsted for et af Carelinks lyntestcentre til COVID-19-testning, hvilket gav ny energi til det pressede center. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Sædding Efterskole

Sædding Efterskole er en kristen efterskole beliggende i Sædding ved Rækker Mølle (10 km fra Skjern) i Vestjylland. Skolen er drevet af Luthersk Mission og blev grundlagt i 1974. Den nuværende forstander er Mads Koefoed-Hessellund, som tiltrådte i januar 2018. Skolen kan p.t. huse omkring 86 elever. Eksterne henvisninger Skolens officielle hjemmeside
Sædingegård

Sædingegaard. "Sæthyng" er en gammel hovedgård 2½ km nord for Rødby på Lolland. Den nævnes som kongsgods i Kong Valdemars Jordebog fra 1230'erne. Gården ligger i Sædinge Sogn, Fuglse Herred, Lolland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1881 ved H. C. Glahn. Sædingegaard Gods er på 927,6 hektar med Maglebjerggård. Ejere af Sædingegaard (1230-1360) Kronen (1360-1404) Benedikt Ahlefeldt (1404-1415) Kronen (1415-1416) Jens Svendsen Bryms (1416-1449) Bertold Jensen Bryms (1449-1479) Las Johansen (1479-1482) Las Johansens dødsbo (1482-1499) Mads Eriksen Gjøe (1499-1509) Erik Madsen Gjøe (1509) Else Eriksdatter Gjøe gift Mormand (1509-1545) Erik Mogensen Mormand (1545-1574) Mads Eriksen Mormand (1574-1591) Anne Jørgensdatter Abildgaard gift Mormand (1591-1621) Erik Christoffersen Mormand (1621-1622) Anne Christoffersdatter Lindenov gift Mormand (1622-1631) Herlof Eriksen Mormand (1631-1642) Palle Rosenkrantz (1642-1662) Birgitte Pallesdatter Rosenkrantz gift Skeel (1662-1688) Christen Jørgensen Skeel (1688-1695) Jørgen Christensen Skeel (1695-1698) Benedicte Margrethe Brockdorff gift Skeel (1698-1699) Hans Mikkelsen Vinding (1699-1722) Henning Ulrich von Lützow (1722-1759) Christian Frederik von Lützow (1759-1784) Godske Hans von Krogh (1784-1788) Godske Hans von Krogh (1788-1831) Christian Friderich Dall (1831-1859) Godske Hans Dall (1859-1871) Wilhelm Tesdorpf (1871-1889) Edward Tesdorpf (1889-1916) Oscar Brun (1916-1944) Jens Nymann (1944-1969) Sven Olaf Søren Nymann (1969-1984) Jens Nymann (1984-2012) Sven Nymann / Jens Nymann (2012-) Sven Nymann Henvisninger Andre J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger https://www.danskeherregaarde.dk/nutid/saedingegaard
Sælvig (bebyggelse)

Sælvig er en meget lille havnebebyggelse på det vestlige Samsø, beliggende i Onsbjerg Sogn ca. 4 kilometer nordvest for Tranebjerg. Bebyggelsen ligger i Samsø Kommune der tilhører Region Midtjylland. Fra Sælvig er der færgeforbindelse til Hov, beliggende i Østjylland.
Sælvig, Samsø

Sælvig är en liten hamnort i Danmark. Den ligger i Samsø Kommune och Region Mittjylland, 130 km väster om Köpenhamn. Närmaste större samhälle är Tranebjerg, 4,5 km sydost om Sælvig. Från Sælvig finns färjeförbindelse till Hou på Jylland.
Særslev Kirke (Nordfyns Kommune)

For alternative betydninger, se Særslev Kirke. (Se også artikler, som begynder med Særslev Kirke) Særslev Kirke er en kirke i Særslev på Fyn i Særslev Sogn, Nordfyns Kommune. Kirken har tidligere været helliget Sankt Nikolaus og består af skib og kor, tårn mod vest og våbenhus mod syd. Kirken er i sine ældste dele en anselig romansk bygning, opført af tildannede granitkvadre på en to skifter høj, profileret sokkel. Enkelte af de romanske vinduer og begge de oprindelige, rundbuede døre er bevarede. I den senere middelalder er skibets og korets gavle blevet fornyet af munkesten, et stort tårn og våbenhuset opført, samt kirken overhvælvet. I 1894 blev kirken restaureret. Altertavlen har et maleri (Kristus på korset) fra det 18. århundrede. Granitdøbefonten er romansk, rigt prydet med løvværksslyngninger og rebsnoninger på kummen. En enkel prædikestol er fra det 19. århundrede. I koret findes mindetavler over præsten Peder Jørgensen Aaby og hustruer, og over provsten Bertel Wichmand og hustru. Ved galgehøjen lige vest for kirken har der været en hellig kilde Møkilden. Særslev Kirke blev i begyndelsen af 14. århundrede henlagt til Sankt Knuds Kloster i Odense og blev betjent af en munk herfra. Efter at sognet var blevet et selvstændigt pastorat, kom præstegården til at ligge i Hemmerslev, og først 1654, efter en brand, flyttedes den til Særslev. Referencer Kilde Trap : Kongeriget Danmark, 3. udgave 3. bind : Bornholms, Maribo, Odense og Svendborg Amter - side 493 om "Skovby Herred. — Melby, Særslev og Haarslev Sogne" Eksterne henvisninger "Kirkens historie" fra de3sogne.dk Særslev Kirke på KortTilKirken.dk Særslev Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sø Hovedgård

Sø Hovedgård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1433 og sandsynligvis har tilhørt Poul Matthissen, der i 1433 blev adlet med slægten Dyres Våben. Sø ligger på den nordlige del af øen Mors, i Sejerslev Sogn, Morsø Nørre Herred, Thisted Amt, Morsø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1861. Sø Hovedgård Gods er på 273 hektar med Kronborg. Ejere af Sø Hovedgård (1433-1470) Poul Matthissen Dyre (1470-1486) Anders Jepsen Grubbe (1486-1488) Jep Andersen Grubbe (1488-1507) Anne Poulsdatter gift (1) Grubbe (2) Dyre (1507-1539) Ivar Clausen Dyre (1539-1547) Claus Ivarsen Dyre (1547-1556) Slægten Dyre (1556-1559) Mogens Clausen Dyre (1559-1587) Jens Clausen Dyre (1587-1632) Ivar Jensen Dyre (1632-1637) Mourids Brun (1637-1646) Claus Kaas (1646-1656) Enevold Clausen Kaas (1656) Agnete Clausdatter Kaas gift Mylting (1656-1663) Peder Henriksen Mylting (1663-1675) Agnete Clausdatter Kaas gift Mylting (1675-1687) Claus Unger (1687-1690) Peder Rodsteen (1690-1691) Jørgen Jørgensen (1691-1695) Evert Weinman (1695-1696) Christian Stistrup (1696-1731) Gunde Jensen (1731) Jesper Andersen Todbøl (1731-1749) Søren Nielsen (1749-1763) Thomas Poulsen Momtoft (1763-1768) Laurits Ammitzbøll (1768-1772) Jens Peter Woydemann (1772-1820) Jens Stadel (1820-1831) Sigbrit Illum gift Stadel (1831-1841) Frederik Hauch Jensen Stadel (1841-1860) Jens Frederiksen Stadel (1860-1881) Sigbrit Jensdatter Illum Stadel gift Sonnesen (1881-1911) Charles Christian Mansa (1911-1912) Enke Fru Mansa (1912-1915) Frederik Mansa (1915-1918) N. Basballe (1918-1919) Konsortium (1919-1955) Niels Riis (1955-1980) Johannes Nørhave Riis (1980-2001) Niels Riis (2001-2012) Niels Riis / Johannes Riis (2012-2013) Finansiel Stabilitet (2013) Susane Møller Referencer
Søbo (Jordløse Sogn)

For alternative betydninger, se Søbo. (Se også artikler, som begynder med Søbo) Søbo er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1442. Søbo ligger i Jordløse Sogn, Sallinge Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført 1720`erne. Søbo Gods er på 201 hektar. Ejere af Søbo (1442-1460) Joachim Henriksen Reventlow (1460) Alhed Evertsdatter Moltke gift Reventlow (1460-1486) Knud Joachimsen Reventlow (1486-1503) Jacob Knudsen Reventlow nr1 (1503-1535) Anders Jacobsen Reventlow (1535-1553) Sidsel Nielsdatter Lange gift Reventlow (1553-1564) Jacob Andersen Reventlow nr2 (1564-1606) Margrethe Andersdatter Reventlow gift Krabbe (1606-1613) Karine Eriksdatter Krabbe (1613-1640) Forskellige Ejere (1640) Edele Jacobsdatter Rosenkrantz gift Laxmand (1640-1642) Gabriel Laxmand (1642-1657) Anders Bille (1657) Karen Andersdatter Bille (1657-1686) Steen Bille (1686) Sophie Steensdatter Bille gift Rosenkrantz (1686-1722) Anders Rosenkrantz (1722-1758) Johan Eskild de Falsen (1758) Margrethe Marie Johansdatter de Falsen gift (1) von Scherewien (2) Cramer (1758-1779) Carl Leopold von Scherewien (1779-1781) Margrethe Marie Johansdatter de Falsen gift (1) von Scherewien (2) Cramer (1781-1788) Johan Andreas Cramer (1788-1795) Margrethe Marie Johansdatter de Falsen gift (1) von Scherewien (2) Cramer (1795-1811) Jens Brandt og Rasmus Eilersen (1811-1829) N. H. Haugsted (1829-1855) Wilhelm Stannius (1855-1862) Sophus R. W. Paulsen (1862-1872) Christian von Barner (1872-1875) G. Christian Raben (1875-1927) L. C. Petersen (1927-1952) H. Larsen (1952-1980) Kai Larsen (1980-1993) Georg Vind (1993-) Steen Haustrup
Søborg Kirke (Gladsaxe Kommune)

For alternative betydninger, se Søborg Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søborg Kirke) Søborg Kirke ligger midt på Søborg Hovedgade i Gladsaxe, klos op ad Søborg Kommuneskole. Kirken er hvidkalket med en base af kampesten; den er opført i 1914 og tegnet af Alf Jørgensen. Kirken bliver på grund af dens høje, røde tag på tårnet kaldt Nissehuen i lokalsamfundet. Eksterne kilder/henvisninger Søborg Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Søborg Kirke hos KortTilKirken.dk
Søborg Kirke (Gribskov Kommune)

For alternative betydninger, se Søborg Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søborg Kirke) Søborg kirke er en stor og smuk bygning af røde mursten, der er opført i begyndelsen af det 12. århundrede, men som i tidens løb har fået forskellige tilføjelser. Oprindelig bestod kirken, der hørte til købstaden Søborg, kun af det anselige kirkeskib og det firkantede kor; Sidemurene kronedes af en pyntelig rundbuefrise; i skibet var der pragtfulde portaler på nord- og sydsiden; den halvrunde korbue var høj og smal, og et bjælkeloft dækkede det anselige rum, i hvilket lyset faldt ind fra smalle, højtsiddende vinduer. Omtrent ved slutningen af det 13. århundrede blev der føjet et nyt tårn til skibets vestre ende, og en bred spidsbue blev åbnet fra tårnets nederste hvælvede rum ud til kirken. Ved Dronning Margrethes tid foregik en stor forandring (måske har den været ramt af en ildebrand), idet to rader hvælvinger, som hviler på murstenssøjler, blevet indbyggede i skibet, og såvel korbuen som buen ind til forhallen blev gjorte lavere. På Nationalmuseets foranstaltning blev der såvel i tårnhallen som i den øvrige kirke i 1894 fremdraget en malet dekoration. Altertavlen er et maleri af A.C.V. Thomsen (1843): "Jesus i Templet", men rammen er fra Frederik II’s tid. På det gamle murede alter en dækplade af en sort marmorlignende sten. På væggen til højre for korbuen et malet våbenskjold fra det 14. århundrede med underskrift: Johan Oltena. I tårnhallen en runesten med „Ave Maria“. Den store klokke er fra 1514 og støbt af Johan Fastenove. Eksterne kilder og henvisninger Søborg Kirke hos KortTilKirken.dk Søborg Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Noter
Søby Kirke (Assens Kommune)

For alternative betydninger, se Søby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søby Kirke) Søby Kirke ligger i landsbyen Kirke Søby ca. 8 km Ø for Assens (Region Syddanmark). Den nuværende bygning blev opført i 1745 af Flensborg mursten. Eksterne kilder og henvisninger Kirkens beskrivelse hos Trap, Kongeriget Danmark, 3. udg., 3. bind, s. 787 Søby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Søby Kirke hos KortTilKirken.dk
Søby Kirke (Favrskov Kommune)

For alternative betydninger, se Søby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søby Kirke) Søby Kirke ligger i den nordvestlige udkant af landsbyen Svenstrup, ca. tre kilometer sydvest for Hammel. Eksterne kilder og henvisninger Søby Kirke hos KortTilKirken.dk Søby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Søby Kirke (Ærø)

For alternative betydninger, se Søby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søby Kirke) Søby kirke Søby (Ærø) ligger på det nordlige Ærø. Før kirken blev bygget hørte områdets befolkning til Bregninge Kirke. Kirken, der blev indviet 1745 er en pietistisk kirke, både udvendig og indvendig. Den er en langhusbygning med apsis i øst, våbenhus mod syd og tårnet fra 1772 mod vest, som har et firesidet lanternespir. Kirkens sokkel er bygget af kampsten og den øvrige del af Flensborgsten. Professor Jørgen Roed har i 1870 malet alterbilledet, "Korsfæstelsen", der viser Kristus på korset og jomfru Maria knælende derved. Pietàmaleriet "jomfru Maria med Jesu døde legeme" er malet af Magdalene Hammerich i 1917 og skænket af hendes broder billedhuggeren Gunnar Hammerich i forbindelse med kirkens hovedrestaurering i 1978. En enkelt prædikestol og to skibsmodeller er fra 1824. Døbefonten af sandsten er fra 1920. Over indgangsdøren og på den vestlige væg hænger der gipsafstøbninger af Bertel Thorvaldsens relieffer "Pengeblokken" fra 1746. Den ene kirklokke er fra 1746, støbt af Diederich Strahlborn og den anden i 1776 af David Krische, Egernførde. 1976 fik kirkerummet et himmelblå bræddeloft og korngule bænke, tegnet af Ærø arkitekten Alan Havsteen-Mikkelsen. Kirkerummets akustik regnes for at være enestående og Frobenius-orgelet har 10 stemmer, bygget 1984 af firmaet TH. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S, der har hjemsted i Horsens og Kongens Lyngby. Alterbilledet: Den knælende Maria ved korset er Maria Magdalene. Billedets titel, jf. Weilbachs Kunstnerleksikon er: "Kristus på korset og Maria Magdalene". Eksterne henvisninger Søby Kirke hos KortTilKirken.dk
Søby Kirke (Syddjurs Kommune)

For alternative betydninger, se Søby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Søby Kirke) Søby Kirke ligger i Søby, ca. 7 kilometer nordvest for Hornslet. Den blev opført i den romanske tid i 1100-tallet. Kun kor og skib er oprindelige, opførte i tilhugne granitkvadre på sokkel med skråkant. Senere i middelalderen tilføjedes et tårn mod vest, opført i munkesten, samt mod syd et våbenhus opført i munkesten og granit. På nordsiden er to romanske vinduer genåbnet og et tredje rekonstrueret ved en restaurering i 1938. Ved samme lejlighed blev tårnet forhøjet. Granitudsmykninger På vestsiden af den tilmurede, rundbuede norddør er hugget en løvefigur i højt relief. Syddøren er retkantet med indvendig plankeafdækning. Korbuen med bladværk og dyrefigurer på kragstenene, er bevaret. Inventar og indre udsmykning Skibets bjælkeloft er fremdraget ved en restaurering i 1938. I koret er indbygget en senmiddelalderlig krydshvælving. På denne hvælving fandt man samme restaurering en kalkmaleridekoration fra ca. 1480, blandt andet med Århus-bispen Ejler Madsen Bølles våbenskjold. Døbefonten er fra oprindelsen i romansk stil med tovsnoninger, buefrise og løver på kummen. På foden har den kronede og bevæbnede menneskefigurer. En udskåret, siddende bispefigur er placeret i norddørens blænding. Den stammer fra en sengotisk altertavle. Degnestolen er fra 1593. Ved døbefonten hænger et lille krucifiks, som hævdes at være ophængt i nattens mulm og mørke engang i 1900-tallet, da man ikke kunne få lov til, eller blive enige om at hænge det op. Alteret består af et alterbord i granitkvadre, som blev tilvirket i 1938. Altertavlen udgøres af et ældre maleri med en korsfæstelsesscene. De lukkede stolestader er fra 1866. Prædikestolen er af ældre dato. I tårnrummet findes to mindetavler, blandt andet for provst Jørgen Madsen (død 1696) og hustru. Referencer Eksterne henvisninger Søby Kirke hos KortTilKirken.dk
Søby Volde

Søby Volde er et velbevaret voldsted fra 1100-tallet, nord for Søbygaard og 5 km syd for Søby på Ærø, som formodentlig blev etableret af Kong Niels der regerede fra 1104-1134, som værn mod den tyske ekspansion i Østersøen. Flere vendiske angreb på den danske befolkning gjorde denne type borge nødvendige. Borgen Borgen fungerede i ca. 150 år, men mistede sin betydning inden udgangen af det 13. århundrede og gik hurtigt i forfald. Selve voldanlægget er stadig meget velbevaret, og voldens toppunkt er 36 meter over havets overflade. Voldanlæggeter delt i tre dele, som består af en hovedbanke med et nærmest trapezformet omrids, forsynet med en randvold, af en dobbelt halsgrav med en mellemliggende, spids vold nord for hovedbanken og forborg med noget, der kan ligne en halvcirkelformet randvold nordligst i anlægget. Omgivelserne Sydøst for voldstedet ligger herregårdsanlægget Søbygaard på slotsbanken og Ladegårdsbanken, to kunstige, stenomsatte banker, der er opbygget i 1500-tallet i en naturlig lavning. Lavningen har da været sø, mose og vandgrave, og bankerne har som nu været forbundet med en bro. Vest for voldstedet ligger Vitsø Nor som omkring 1100 var en regulær fjord. Mellem Søbyvolde og og bunden af Vitsø Nor er der ved udgravninger i 1978 og 2004 fundet spor af en middelalderlig bebyggelse som viser, at der i 1100-tallet var handel og håndværkere på stedet. Nord for voldstedet ligger Vester Mølle som er en hollandsk vindmølle, opført i 1824 som erstatning for 2 ældre stubmøller. Naturfredning Hele området omkring Søby Volde, Søbygård og Vitsø Nor, i alt 226 hektar, blev fredet i 1994 Kilder og henvisninger Luftfoto af voldstedet på miljoegis.mim.dk Søby Volde 1100-1580 Arkiveret 4. februar 2018 hos Wayback Machine på soebygaard-info.dk
Søbygaard (Favrskov Kommune)

For alternative betydninger, se Søbygaard. (Se også artikler, som begynder med Søbygaard) Søbygaard er en gammel hovedgård ved den vestlige ende af Søbygård Sø i Søby Sogn, Gjern Herred, Favrskov Kommune. Gården nævnes første gang i skriftlige kilder år 1323 og var en overgang krongods, men blev fra 1778 en avlsgård under Frijsenborg Gods. Hovedbygningen er opført i 1810 og tilbygget i 1929. Søbygaard er på 187 hektar. Avlsbygningerne er fra 1886. Hovedbygningen er udlejet til et firma. Omkring 1400 var gården et nonnekloster. Søbygaard ejedes 1401 af Thomas Vesteni, hvis enke blev fornærmet af provsten i Tvilum. I den anledning overfaldt hendes søn Laurids Thomsen Vesteni provsten. Vesteni blev bandlyst og landsforvist i syv år. Han kom tilbage og tvang Aarhus-bispen til at ophæve bandlysningen og bortviste nonnerne, som moderen havde givet underhold. Udgravninger har vist, at der omkring år 1600 lå en borg på stedet. Gården blev i 1778 købt af Erhard lensgreve Wedell-Friis for 110.000 Rdl. Ejere af Søbygaard (1323-1401) Ukendt Ejer (1401-1428) Thomas Vesteni (1428-1467) Laurids Thomsen Vesteni nr 1 (1467-1506) Erik Lauridsen Vesteni nr 1 (1506-1536) Laurids Eriksen Vesteni nr 2 (1536-1600) Erik Lauridsen Vesteni nr 2 (1600) Sophie Beck gift Vesteni (1600-1605) Mogens Juel (1605-1608) Birgitte Rosenkrantz gift Just (1608-1625) Christoffer von Gersdorff (1625-1651) Peder Christoffersen von Gersdorff / Joachim Christoffersen von Gersdorff (1651-1655) Peder Christoffersen von Gersdorff (1655) Anne Lykke gift von Gersdorff (1655) Johan Brockenhuus / Frans von Rantzau (1655-1661) Joachim Christoffersen von Gersdorff (1661-1675) Christian Joachimsen von Gersdorff (1675-1687) Jens de Poulsen (1687-1701) Maren Madsdatter gift de Poulsen (1701-1719) Matthias Jensen de Poulsen (1719-1767) Kronen (1767-1778) Hans Henrik de Lichtenberg (1778-1786) Erhard lensgreve Wedell-Friis (1786-1787) Christine Sophie lensgrevinde Wedell-Friis (enke) (1787-1789) Christine Sophie Wedell-Friis dødsbo (1789-1802) Sophie Magdalene Christiansdatter baronesse Krag-Juel-Vind (søsterdatter) (1802-1815) (søn) (1815-1849) Jens Christian lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (søn) (1849-1882) Christian Emil lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (søn) (1882-1923) Mogens Christian lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (søn) (1923-1958) Inger Dorthe komtesse Krag-Juel-Vind-Frijs gift Wedell (datter) (1958-1982) Charles Bent Mogens Tido lensgreve Wedell (søn) (1982-) Bendt Tido Hannibal lensgreve Wedell (søn)
Søbysøgård

Søbysøgård er en gammel hovedgård og gods, der ligger vest for Nørre Søby på Midtfyn. Den er kendt fra 1400-tallet, hvor den var ejet af flere generationer af slægten Urne. Hovedbygningen består af tre fløje med takkede gavle og et tårn med spir på den ene sidefløj. En indskrift på midterfløjen fortæller, at den er opført af Hans Lindnow i 1641. Der har en overgang været husholdningsskole på godset. Staten købte det i 1933 og brugte det til ungdomsfængsel til 1973. I dag er Statsfængslet på Søbysøgård et åbent statsfængsel med plads til 134 indsatte – heraf 26 indsatte i en halvåben afdeling. Søbysøgård Gods er på 182 hektar Ejere af Søbysøgård (1465-1480) Jørgen Urne (1480-1543) Knud Jørgensen Urne (1543-1577) Axel Knudsen Urne (1577-1590) Erik Axelsen Urne / Otto Axelsen Urne (1590-1616) Erik Axelsen Urne (1616-1618) Breide Rantzau (1618-1642) Hans Johansen Lindenov (1642-1660) Christoffer Urne (1660-1669) Christian Urne (1669-1700) Anna Sophie Krabbe gift Urne (1700-1720) Ivar Krabbe (1720-1722) Anne Christence Rosenkrantz gift Krabbe (1722-1730) Paul Otto Gamm (1730-1752) Frederik von Holsten (1752-1755) Wulf Sivert Rosenkrantz (1755-1802) Axel Rosenkrantz (1802-1803) Mogens Frederik Rosenkrantz / Erik Skeel Rosenkrantz (1803-1805) Erik Skeel Rosenkrantz (1805-1820) Søren Hillerup (1820-1828) Jens Wedel (1828-1844) Johan Philip Rogert Fønss (1844-1849) Jørgen Conrad de Falsen (1849-1867) Enevold de Falsen (1867-1908) Frederik Herman Christian de Falsen Baron Zythen-Adeler (1908-1919) Malvina Cecilia Georgette Enevoldsdatter de Falsen gift Zythen-Adeler (1919-1925) Malvina Cecilia Georgette Enevoldsdatter de Falsens dødsbo (1925-1931) Udstykningsforeningen For Sjælland Og Fyns Stifter (1931-1933) Den danske stat (1933-) Direktoratet for Kriminalforsorgen Eksterne henvisninger Statsfængslet på Søbysøgård
Sødal

Sødal er en herregård i Rødding Sogn i det tidligere Nørlyng Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Sødal, eller en gård tæt ved har oprindelig heddet Stabelgaard, og skal have tilhørt Erik Glippings kammertjener Rane Jonsen, der i 1200-tallet ejede flere gårde på Viborgegnen. Den blev nedbrudt efter kongemordet i Finderup Lade. Gården blev genopbygget i 1500-tallet, hvor den hørte under Christoffer Parsberg Gården var i midten af 1800-tallet temmelig forfalden, og i 1860 måtte statskassen overtage Sødal, der da manglede en ny hovedbygning. Staten forpagtede nu gården ud til rigsdagsmand Hans Christian Pape, der tidligere havde haft Clausholm i Vendsyssel; Pape skulle så som forpagtningsafgift opføre en ny hovedbygning, og bringe gården i salgbar stand. Hovedbygningen blev opført i 1865 og Sødal blev overtaget af baron Paul Ludvig von Petersdorff, 1834 - 1919; han købte gården 1866 og en søn af den tidligere forpagter, der blev på gården som forvalter. Eksterne kilder og henvisninger Fik et andet navn efter kongemordet i Finderup lade
Sødringholm

Sødringholm er en hovedgård i Sødring Sogn i Randers Kommune. Den ligger lige ved siden af Sødring Kirke. Sødringholm har måske tidligere heddet Sødringborg, og den blev erhvervet af Øm Kloster i 1240 fra biskop Peder Elafsen og Johannes Jude, men klosteret overdrog det allerede i 1248 til Johannes Jude igen. Den nuværende hovedgård er formentlig oprettet af Hans Stygge (død 1568) fra Holbækgård, som i 1544 overtog 21 gårde i Sødring Sogn fra Kronen. Sødringholm indgik, sammen med Demstrup og Gesingholm (Løvenholm), fra 1674 til 1742 i Grevskabet Løvenholm. Sødringholm havde birkeret indtil 1637, hvor det kom under Løvenholm Birk. Hovedbygningen er opført af Niels Secher efter en brand i 1752 og består af en hovedfløj med kvistgavl og to sidefløje, hvoraf den ene er i bindingsværk. Sødringholm Gods er (med Brandstrupgård) på 852 hektar. Ejere 1976 - --Leif Skov / Anders Skov Eksterne kilder/henvisninger J.P. Trap: Danmark (4. udgave, 1925)