NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Roskilde Vandtårn

Roskilde Vandtårn er et 34 meter højt vandtårn med en kapacitet på 6.000 m3 vand, der i løbet af 2009 blev taget ud af drift, beliggende på Bymarken i Roskilde. Oven på tårnet, 84 meter over fjorden, befinder Restaurant Toppen sig, mens der nedenunder er bygget en svømmehal kaldet Roskilde Badet. Historie Da vandtårnet blev opført på Bymarken i 1960, havde der længe været behov for et ekstra vandtårn i byen, hvor vandtrykket havde været utilstrækkeligt i de fleste højtliggende boliger. Allerede i 1948 havde der været tale om et 5.000 m3 vandtårn, men det blev af politiske årsager ikke gennemført. Fem år efter blev en aftale så etableret, hvor et nyt vandtårn skulle opføres. Der skulle dog gå yderligere fire år, før det i 1957 blev bestemt, at tårnet skulle have kapacitet til 6.000 m3 og på hvilken kote, det skulle stå. Desuden skulle en svømmehal under tårnet bygges og toppen skulle indrettes som restaurant. En konkurrence, der skulle fastsætte restaurantens navn, blev udskrevet, og det endte med, at navnet "Toppen" blev vedtaget. Arbejdet blev herefter overdraget til ingeniørfirmaet Chr. Ostenfeld og W. Jønsson, som stod for projektudformningen. Nogle opgaver blev udliciterede, og således fandt E. Pihl & Søn frem til en økonomisk god måde at bygge tårnet: Tankens underste plade skulle støbes på jorden for derefter at hæves med donkrafte for trin for trin at opbygge søjlerne. I 2009 blev vandtårnet taget ud af drift og solgt. Arkitektur Vandtårnet er en cylindrisk beholder støttet af 8 søjler, som danner en ring med en diameter på 28,6 meter. Beholderen er 36 meter i diameter og 6 meter høj, og det øverste vandspejl ligger i koten 83. Den er udformet som to selvstændige beholdere for at gøre reparationer og lignende muligt uden at lukke helt for vandtrykket. Kilder Nakskov, Svend. "ROSKILDE VANDFORSYNING 125 ÅR" (PDF). Roskilde Forsyning. s. s. 24-29. Arkiveret fra originalen (PDF) 12. januar 2022. Hentet 2009-03-19.
Rosvang

Rosvang er dannet ved tørlægningen af Sjørring Sø i 1858 til 1862 og ligger i Sjørring Sogn, Hundborg Herred, Thisted Amt, Thisted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1862-1864 og udvidet i 1933 til 2 etages hovedfløj Rosvang Gods er på 420,3 hektar Ejere af Rosvang (1858-1864) Jens Christian Henrik Claudius Jagd (1864-1867) Prioritetshaverne (1867-1918) Sjørring Sø A/S (1918-1922) P. Støvring / P. M. Sørensen / J. Munk Madsen / Chr. Helleberg / M. Frost Nielsen / Yde-Poulsen (1922-1926) P. Støvring / Jens Støvring / P. M. Sørensen / J. Munk Madsen (1926-1952) Jens Støvring (1952-1971) Anna Edel Støvring gift Fogh Hansen (1971-1985) Regnar & Peter Nymann (1985-1993) Jørgen Pilgaard (1993-1996) Niels Kristian Larsen (1996-2004) Ib Kibsdal (2004-) Anders Christiansen
Royal Oak Golf Club

Royal Oak Golf Club er en golfklub og golfbane ved Jels i Sønderjylland. Golfbanen med tilhørende klubhus er anlagt som en privatejet bane af fabrikant Andreas Schou, Vamdrup. Banen blev indviet i 1992 af daværende statsminister Poul Schlüter. Royal Oak-banen er en mesterskabsbane med 18 huller – anlagt i et lettere kuperet terræn på vestsiden af Jels Nedersø. Fra 1. januar 2016 har Andreas Schou afhændet anlægget til en ny ejerkreds bestående af sønnen Jørgen Schou, Arne Hougaard og stifteren og indehaveren af JYSK, dynekongen Lars Larsen. Eksterne henvisninger Royal Oak Golf Club
Rubjerg Kirke

Rubjerg Kirke er en kirke i Hjørring Kommune, som i sin nuværende skikkelse stammer fra 1904. Kirken er opført af arkitekt K. Varming med benyttelse af materiale og inventar fra den tidligere romanske kvaderstenskirke, som efter sandflugt lå i et ensomt klitområde. Historie Rubjerg Gamle Kirke blev bygget omkring 1180 i et rigt sogn. Det var en relativt stor kirke, der blev bygget i den del af sognet, der var tættest befolket. Der skal ifølge gammle folketro have ligget en landsby nord for kirken. Hvis man graver ned under et tykt lag sand, finder man plovspor i en fed jord, der har været et godt grundlag for landbrug. Stedet blev offer for den i Vendsyssel udbredte sandflugt, som har fordrevet landsbyens beboere. I starten af 1600-tallet stod kirken ensom tilbage i et ørkenlignende landskab – en mile havde spredt sig fra strandens klitlandskab. Fattigdommen fulgte, og kirken blev derfor ikke vedligeholdt. I 1904 blev der opført en ny kirke to km mod syd, hvor folkene i sognet boede. På kirkens oprindelige plads er bevaret et lille stykke murkerne og nogle af gravstenene på den i dag helt overgroede kirkegård: Gammel Rubjerg Kirkegård. Stedet er afskiltet som en seværdighed ved vejen mellem Lønstrup og Løkken. Kirken er hovedsageligt genopført i sin oprindelige skikkelse, bl.a. er bevaret oprindelige detaljer som de to tilmurede døre mod syd og nord. Tårnet med pyramidetag er tilføjet ved genopførelsen. Indvendigt er bevaret den runde korbue. Kirken har fladt bjælkeloft. Kirkens sengotiske korbuekrucifiks står nu på alteret. Døbefonten er den gamle romanske. Prædikestolen anses for at være udført i midten af 1600-tallet. Eksterne kilder og henvisninger Rubjerg Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Rubjerg Kirke hos KortTilKirken.dk
Rubjerg Plantage

Rubjerg Plantage er en plantage på ca. 130 tønder land, der ligger ved Rubjerg Knude syd for Lønstrup sydvest for Hjørring i Hjørring Kommune i Vendsyssel. Plantagen består blandt andet af træer som østrigsk fyr, contortafyr og egetræer. Af øvrige planter er der blandt andet gyvel, havtorn, klitrose, enebær og orkidéen hollandsk hullæbe. Dyrelivet består f.eks. af rådyr, ræve, harer, fasaner og nogle gange trækfugle. Der er desuden en gravhøj fra bronzealderen, der hedder Mulshøje, og som muligvis har været benyttes som tingsted. Plantagen har siden 2002 været ejet af Miljøministeriet. Historie Området, som plantagen ligger i, blev købt af Hjørring Kommune i 1927, der skulle bruge området, for at beskæftige nogle arbejdsløse, der skulle lave det dengang forblæste og øde område om til en plantage med hvidgran og bjergfyr . I løbet af et halvt års tid blev der plantet ca. 500.000 træer. I de efterfølgende 15-20 år blev plantagen ramt af både brande og rodsvamp, hvorefter der blev plantet andre træsorter. Under arbejdet blev arbejderne transporteret med Hjørring-Aabybro-banen fra Hjørring og hen til en ejendom beliggende 15 minutters gang fra plantagen. Eksterne henvisninger Om plantagen
Rud Kirke, Danmark

Rud Kirke är en kyrka som ligger i samhället Rud cirka fem kilometer nordost om Hadsten i Favrskovs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av långhus med ett smalare rakt kor i öster. Vid långhusets södra sida finns ett vidbyggt vapenhus. Ursprungliga kyrkan uppfördes på 1100-talet. Vapenhuset av tegel byggdes till år 1888. Inventarier Dopfunten från medeltiden är utförd i romansk stil. Predikstolen är från början av 1600-talet. Ljudtak saknas. Referenser voldumnet.dk Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Rud kyrka.﻿
Rudehøj Efterskole

Rudehøj Efterskole er en efterskole med kristen baggrund. Efterskolen ligger i Odder og udspringer fra Oasebevægelsen og har tæt samarbejde med DanskOase og Børne- og UngdomsOase. Eleverne bor på enten pige- eller drengegang – på henholdsvis 2 eller 3 personers værelser med eget toilet og bad. Eleverne er fordelt fra 8.-10. klasse, mens skolen også har en lederlinje som alternativ til 10. klasse. Fodnoter Eksterne henvisninger Rudehøj på efterskole.dk Arkiveret 8. juli 2015 hos Wayback Machine
Ruds Vedby Kirke

Ruds Vedby Kirke er beliggende i stationsbyen Ruds Vedby på det nordlige Sydvestsjælland. Bygningshistorie Kirken er grundlagt i den romanske tid, opført i kampesten. I den gotiske tid har man fortaget en kort forlængelse af kirken mod vest, samt nedrevet koret og forlænget skibet mod øst. I kirken indbyggedes hvælvinger, på vestsiden rejstes et tårn, og der byggedes våbenhuse både mod nord og syd. Tårnet er udstyret mod våbenskjoldet for slægten Rud. Endelig byggedes ved østgavlen et sakristi med tøndehvælving. I 1769 opførtes på nordsiden et gravkapel i rokokostil for familien Barner på Vedbygaard. Dette er siden omdannet til ligkapel, og de der placerede kister er flyttet til en kælder under kapellet. Kirken blev restaureret i 1859. Inventar Altertavlen er et sengotisk arbejde, der fremstiller Johannes Døberens historie. Malmkrucifikset på alteret er fra ca. 1550. Prædikestolen er fra 1677. Døbefonten, udført i granit, er bevaret fra den romanske tid. Begravelser Kirken blev benyttet af herskabet på Vedbygaard til begravelser. Knud Rud og Dorte Bølles ligsten fra 1549 findes i tårnrummet. Således også en sten for sønnen Jørgen Rud og dennes hustru Karen Krafse fra 1557. De var tidligere begravet i en krypt under koret, hvilket nogle i 1917 restaurerede kalkmalerier i korhvælvingen hentyder til. Kisterne er genbegravet på kirkegården, men kistebeslagene er ophængt i kirken. I koret findes en tavle over fru Hille Bülow (død 1718) og hendes to mænd Sivert Grubbe (død 1672) og Mathias Fr. Lützow (død 1696), samt den førstes søn Jørgen Rud Grubbe (død 1700). Endelig findes en tavle på latinsk, hebraisk, syrisk og dansk over præsten Villum Sørensen (død 1652). Kilde Trap Danmark, 4. udg., bind 2. Kbh. 1920. Eksterne henvisninger Ruds Vedby Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet Ruds Vedby Kirke hos KortTilKirken.dk
Rugballegård

Rugballegård Herregård Rugballegård er en af de herregårde der omkranser Jelling og dens hovedgård Fårupgård på adressen Hover Kirkevej 275, 7100 Vejle og GPS-koordinaterne 55°43'59.4"N 9°27'52.1"E Rugballegaard var mellem 1473 og 1601 ejet af den adelige slægt Friis. Den nuværende hovedbygning blev opført i 1877. I starten af 1900-tallet blev store dele af gårdens jorder udstykket. Herregården blev restaureret i 1985. Ejere af Rugballegård 1408 Jakob Villadsen (ejer af bl.a. Fårupgård, Kjeldkær og Vingsted Mølle) udlægger en stufjord (kirkejord) til Kristian Ralle på Rugballegård. Anders Friis til Haraldkær d. før 1512 Jørgen Friis til K? d. 1547 Ivar Friis til Haraldskær d. 1557 1559 Sofie Iver Friis Sofie Albertsdtr. Glob lev. 1574 - Albert Friis til Haraldskær 1600 Frederik Munck (Lange) 1700 ejet af Herman Lorentz von Nissen til Lerbæk. 1720 ejet af Kristen Winther 1760 esr. Hellesen fra Fårupgård opholder sig for bestandig A: tabt, registreret i RA. i dom afsagt af Oluf Munk 13. marts 1559. Danske Kancelli B 44 E. Indkomne Breve og Indlæg. Danmark 1481-1616. "Fru Sophie Globs Breve og Vidnesbyrd anr. Hoxballekrog (Hopballe)". Angående den jord og ejendom, som skal være sværget til Rugballegård, da Anders Friis var Johan Brokkenhus' forældres lovværge, fremlagdes 4 lovhævder, som Anders Friis selv har svoret. Det andet fra 1473 indeholdt bl.a., at al den jord vesten for højen mellem Rugballegårds og Hover mark, som er gennemgravet med et dige, den indværgede han til Rugballegård ymod forne Iohann Brochenhusis gamellt attkomst, oc skifthe breff under sin datum mcdviii lydins att Iep Wiilssenn udtlagde Christen Ralle en stufjord som kalis Hoxballekrogh, for enn søster deel wti Rouballgaard som er froa Greses dell ind tiill Møllekier ymelom begge markeskiæll. Rugballegård er i dag 2023 privatejet og huser to familier. Der drives fra grunden desuden et outdoor event firma og et kajakfirma. Noter
Rugård (Veflinge Sogn)

For alternative betydninger, se Rugård. (Se også artikler, som begynder med Rugård) Rugård er en gammel kongsgård, som nævnes første gang i 1472. Rugaard ligger i Veflinge Sogn, Skovby Herred, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1874 ved Knud Borring. Mørkenborg Kro hørt til Rugård Gods fra 1771 til 2004. Rugård Gods er på 282 hektar. Jens Steen Sehested boede her fra 1696 til sin død i 1697 eller 1698. Ejere af Rugård (1398-1665) Kronen (1665-1689) Jørgen Kaas (1689-1706) Wilhelm Frederik von Wedell (1706-1708) Hannibal von Wedell (1708-1715) Anne Cathrine Banner gift von Wedell (1715-1718) Otto Raben (1718-1764) Kronen (1764-1767) Carl Juel (1767-1769) Peder Bech / Nicolaj Duus (1769-1770) Jørgen Juel (1770-1773) Nicolaj Duus (1773-1781) Henning Ulrich Neess (1781-1784) Simon Andersen Amager / Erik Jørgensen Paddesø (1784-1842) Simon Andersen Amager (1842-1843) Bent Simonsen Amager (1843-1889) Christian H. R. Simonsen Amager (1889-1890) Enkefru Simonsen Amager (1890-1891) Lagoni (1891-1906) Otto Lindegaard (1906-1909) Ulrich greve Scheel (1909-1916) Lars Simon Andersen (1916-1940) Holger Erhard Stenbjørn (1940-1957) Kresten greve Scheel (1957-1997) Noria A/S v/a Familien Norstrand (1997-2003) Noria Nordisk Interesse ApS Rugaard v/a Familien Norstrand (2003-) Charlotte Norstrand Gyrst
Rumohrsgård

Rumohrsgaard er en herregård i Notmark Sogn, Als Sønder Herred i Sønderborg Kommune. Oprindelig hed gården Søbo og nævnes første gang omkring år 1500. Gården tilhørte da Otte Breide (død 1544). Hans sønnedatter Anna Breide bragte omkring 1577 gården som medgift til sin mand Ditlef Rumohr, der stammede fra Angel. Han solgte år 1600 gården til hertug Hans den Yngre og gården fik sit nuværende navn. Ved hertugens død 1622 blev gården en brik i de arvestridigheder, der opstod mellem hertugens sønner. Den var først gået til sønnen Hans Adolf, der allerede døde 1624. På dødslejet solgte han Rumohrsgaard, Østerholm og Mjelsgaard til broderen Alexander. Faderen havde imidlertid bestemt i sit testamente, at døde en af hans sønner uden arvinger, skulle dennes arvegods gå til sønnen Frederik, der ikke havde fået en gård ved arvedelingen. Christian 4. måtte mægle i striden, der endte med at Alexander beholdt Rumohrsgaard, mens han måtte overdrage de andre gårde til Frederik. Det sønderborgske hertugdømme blev erklæret konkurs i 1667, hvor panthaveren Kai von Ahlefeldt overtog Rumohrsgaard. Han solgte den straks videre til hertug Ernst Gunther af Augustenborg. Gården forblev i augustenborgernes eje frem til fredsslutningen efter Treårskrigen i 1850, hvor den blev afstået til den danske krone. Gården blev kort før Slesvigs afståelse til Tyskland 1864 solgt til privateje, og den har skiftet ejer adskillige gange. Bygningerne Om de ældste bygninger på Rumohrsgaard vides kun lidt. Gården skal have været meget forfalden ved Hans den Yngres overtagelse. Han lod gården istandsætte. Hvor dette hus lå er ukendt. Den nuværende beskedne hovedbygning er opført i slutningen af 1800-tallet. Ejere af Rumohrsgaard (ca. 1500-1544) Otte Breide (1544-1551) Anne Fikkesen (enke) (1551-ca. 1577) Asmus Joachim Breide (søn) (ca. 1577) Anna Breide (datter) (ca. 1577-1600) Ditlef Rumohr (1600-1622) Hertug Hans den Yngre af Sønderborg (1622-1624) Hertug Hans Adolf af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg (søn) (1624-1653) Hertug Alexander af Slesvig-Holsten-Sønderborg (bror) (1653-1667) Hertug Christian Adolf af Slesvig-Holsten-Sønderborg(søn) (1667) Kai von Ahlefeldt (1667-1689) Hertug Ernst Günther 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (1689-1701) Hertuginde Augusta (enke) (1701-1714) Hertug Frederik Vilhelm af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (søn) (1714-1754) Hertug Christian August 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (søn) (1754-1794) Hertug Frederik Christian 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (søn) (1794-1814) Hertug Frederik Christian 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (søn) (1814-1850) Hertug Christian August 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (søn) (1850-1863) Kronen (1863-1865) J. Hellemann (1865-1878) J. H. Schwertfeger (1878-1890) Enkefru Schwertfeger (1890-1923) Clemens von Romberg (1923-1925) Konrad Gisbert Wilhelm von Romberg (søn) (1925-1930) Den danske Stat (1930-1946) Andreas Iversen (1946-1948) Kristine Iversen (1948-1962) Forpagtet ud (1962-1990) Kresten Iversen (1990-?) Holger Iversen
Rundforbi Stadion

Rundforbi Stadion er et atletik- og fodboldstadion i Nærum i Rudersdal Kommune. Bygningen af stadion blev startet i 1930 og det blev indviet den 17. maj 1936. Dagens stadion blev opført 1969 – 1970 og er tegnet af arkitekterne Claus Bremer og Ole Helweg. Det har en kapacitet på 5.000, heraf 400 siddepladser. Tilskuerrekorden er 1.800. Stadionet har intet lysanlæg. Blev 2006 belagt med kunstgræs. Rundforbi Stadion er hjemmebane for Søllerød Nærum Idrætsklub (atletik), Boldklubben Søllerød-Vedbæk (fodbold) og Søllerød Gold Diggers (amerikansk fodbold).
Rundforbi Stadion

Il Rundforbi Stadion è uno stadio utilizzato per l'atletica leggera, il calcio e il football americano. È utilizzato per gli incontri casalinghi dai Søllerød Gold Diggers. Dal 2006 è rivestito in erba sintetica. Football americano Al Rundforbi Stadion sono stati giocati alcuni incontri internazionali di football americano. EFAF Cup Edizione 2011 Edizione 2012 EFL Edizione 2013 Collegamenti esterni (DA) Lo stadio sul sito del comune di Rudersdal, su idraet.rudersdal.dk. URL consultato il 15 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 30 settembre 2014).
Rungsted Gymnasium

Rungsted Gymnasium er et dansk gymnasium, der er beliggende i Hørsholm. Elevtallet var i august 2020 792. Skolen blev grundlagt af E. Skovgaard-Petersen som Rungsted Kostskole i 1900. Skolen lå dengang på Vallerød Banevej. Først fra 1906 tilbødes studentereksamen. I 1920 blev skolen overtaget af staten og skiftede navn til Rungsted Statsskole. Underskolen blev udskilt til Rungsted private Realskole. Gymnasiet flyttede ind i de nuværende bygninger på Stadion Allé i 1976. I 1986 blev skolen overtaget af Frederiksborg Amt og fik sit nuværende navn, Rungsted Gymnasium. Siden 2007 har skolen været en selvejende institution. De nuværende bygninger er tegnet af arkitekt Børge Nagel fra Mangor & Nagel Tegnestue, Frederikssund. Rektorer Referencer Eksterne henvisninger Rungsted Gymnasiums hjemmeside På sporet af den tabte tid – Skolens historie
Rungsted Havn

Rungsted Havn er en marina beliggende ved Øresundskysten i Hørsholm Kommune. Havnen har ca. 750 vandpladser og ca. 30 trailerpladser på land. Havnen blev moderniseret og udbygget i 1972/1973. Havnen er velbesøgt af fritidssejlere og der er mange faciliteter, restauranter og butikker. Busforbindelse langs strandvejen. Nærmeste station er Rungsted Kyst Station på Kystbanen, der ligger 980 m væk. Ekstern henvisning Rungsted Havn
Rybjerg Kirke

Rybjerg Kirke er en kirke i Rybjerg Sogn i det tidligere Salling Nørre Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over dobbeltsokkel, rundstavprofil over skråkant. Den tilmurede syddør står med tre par frisøjler. Søjlerne har terningkapitæler og baser med bladornamenter. På tympanonen ses en biskop i lavt relief, der sidder på en foldestol med dyrehoveder på endestykkerne og drager på stolens ben. Norddøren er fortsat i brug. Den har to par halvsøjler og glat tympanon, og på kapitæler og baser ses hjørnehoveder samt en liggende kvinde, en drage, en løve og planteornamentik. Portalerne sættes i forbindelse med domkirkebyggeriet i Viborg. Apsis har bevaret et rundbuevindue. Ved korets sydmur er placeret en karmsten med tovsnoning. Tårn og våbenhus mod nord er opført i sengotisk tid. I 1766 blev sydkapellet tilføjet som gravkapel for Mads Hastrup, Eskær. Kirken blev restaureret i 1876 ved Frits Uldall. Ved den lejlighed blev store dele af murværket omsat. Kirken blev hovedistandsat i 1935-38. Søren Nancke-Krogh diskuterer i bogen Stenbilleder fortolkningen af nordportalens relief med mandsmaske og fødende kvinde. Kvinden ligger med hænderne på maven, der hvælver sig ned mellem benene. Det kunne knytte sig til Esajas' profeti om Babylons fald, hvor indbyggerne ville vånde sig som fødende kvinder (Es 13,8). Forgængeligheden er også en mulighed. I Prædikerens Bog står: Som han udgik af sin moders liv, skal han atter gå bort, lige så nøgen som han kom, og ved sin flid vinder han intet, han kan tage med sig (for den autoriserede oversættelse fra 1992, se Prad 5,14). Da relieffet er på nordportalen, kunne det også være en fødselsbesværgelse. Her kan også være tale om Sankt Margaretha, der allerede omtales på Ansgars tid og som Svend Tveskæg opkaldte sin datter efter. På portalens modsatte side ses en drage, som kan knyttes til Margaretha. I legenden har Margaretha en kontrovers med en drage, som i nogle versioner sluger hende, men hun slipper ud ved korsets hjælp. Ifølge middelalderskrifterne ønsker hun, at legenden om hendes martyrium skal læses over kvinder med fødselsproblemer, så vil det lette forløsningen og hindre vanskabte børn. At Margaretha kommer ud af dragen ved korsets tegn knytter hende til dåbsritualet, der er en genfødsel i Jesus, som genopstandelsen ved korset. Kor og skib har flade trælofter. Den rundbuede korbue er bevaret med profilerede kragsten. Apsis har halvkuppelhvælv og bue med skråkantede kragsten. Kirken har en romansk døbefont af granit med glat kumme og firkantet fod med hjørneklør. Altertavlen i renæssancestil er fra begyndelsen af 1600-tallet, storfeltets maleri er fra 1857. Prædikestolen er ligeledes fra begyndelsen af 1600-tallet og er tæt knyttet til prædikestolen i Tøndering Kirke. Et korbuekrucifiks fra 1300-tallet er ophængt på nordvæggen, korstræet er nyt. Eksterne kilder/henvisninger Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark, 3. Udgave 4. Bind, s. 621–622 hos Projekt Runeberg Rybjerg Kirke på nordenskirker.dk Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine Rybjerg Kirke hos KortTilKirken.dk
Rye Mølle

Rye Mølle nævnes første gang i 1578, hvor den omtales for sit ålefiskeri. Gården er nu avlsgård under Rye Nørskov Gods. Rye Mølle ligger i Gammel Rye Sogn i Skanderborg Kommune, i østenden af Ry, hvor Rodelundvejen krydser Gudenå ved Rye Mølle Sø. Hovedbygningen er opført i 1840. I 1881 blev der opført et elkraftværk, der gav kraft til først en træskofabrik og senere en tekstilfabrik. Ejere af Rye Mølle (1578-1795) Kronen (1795-1820) fæster Block I kirkebøger fra Rye findes der allerede 1 1762 en Peder Nielsen Block og en Peder Block i Rye Mølle, gift med Anne Dorthe. (1820-1854) Christian Hollesen (1854-1870) Peder Christian Hollesen (1870-1873) Enkefru Hollesen (1873-1908) Harald van Deurs (1908-1915) Marie Elisa Bodenhoff gift van Deurs (1915-1928) Anna Dorothea Suhr gift Nørgaard (1928-1929) Henrik Valdemar Nørgaard (1929-1933) J. Laursen (1933-1961) Einar Faber (1961-1991) Gerda Einarsdatter Faber gift Thorning-Petersen (1991-2001) Gerda Einarsdatter Faber gift Thorning-Petersen / Svit Valdemarsdatter Thorning-Petersen gift Busck (2001-2003) Peter Arnold Busck / Ole Arnold Busck (2003-) Peter Arnold Busck Eksterne kilder/henvisninger Kulturmiljø databasen, Århus Amt
Rye Nørskov

Rye Nørskov er et skovgods (ikke en herregård) lidt nord for Gammel Rye. Det blev oprettet i 1856 af Ferdinand Mourier-Petersen og hans bror A.T.H. Mourier-Petersen, som var med til at stifte Det danske Hedeselskab i 1866. Gården ligger i Gammel Rye Sogn i Skanderborg Kommune. Hovedbygningen er opført 1904-1907 ved Hack Kampmann. Rye Nørskov Gods er 1319 hektar. Blandt ejendommene er også Rye Mølle. Ejere af Rye Nørskov (1856-1898) Peter Paul Christian Ferdinand Mourier-Petersen / Adolf Tobias Herbst Mourier-Petersen (1898-1902) Alvilda Dahl gift Mourier-Petersen / Adolf Tobias Herbst Mourier-Petersen (1902-1928) Henrik Valdemar Nørgaard / Anna Dorothea Suhr gift Nørgaard (1928-1931) Henrik Valdemar Nørgaard (1931) Henrik Valdemar Nørgaards dødsbo (1931-1961) Ejnar Faber (1961-1967) Gerda Faber gift Thorning-Petersen (datter) (1967-1998) Gerda Faber gift Thorning-Petersen / Svit Karen Thorning-Petersen gift Busck (datter) (1998-2004) Svit Karen Thorning-Petersen gift Busck / Peter Arnold Busck (søn) (2004-) Peter Arnold Busck / Ole Arnold Busck Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside