NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Калуннборг (коммуна)

Калуннборг (дат. Kalundborg Kommune) — датская коммуна в составе области Зеландия. Площадь — 603,73 км², что составляет 1,40 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2008 года — 49743 чел. (мужчины — 24965, женщины — 24778; иностранные граждане — 1429). История Коммуна была образована в 2007 году из следующих коммун: Бьергстед (Bjergsted) Гёрлев (Gørlev) Видебек (Hvidebæk) Хёнг (Høng) Калуннборг (Kalundborg) Железнодорожные станции Изображения Ссылки Калуннборг на borger.dk (дат.) Официальный сайт
Kalundborgs kommun

Kalundborgs kommun är en kommun i Region Sjælland i Danmark, på västra delen av ön Själland. Kommunens huvudort är Kalundborg. Ytan är 604 km². Kalundborgs kommun hade 49 743 invånare år 2008. Svensk vänort är Nynäshamn. Administrativ historik I samband med danska kommunreformen 2007 slogs Kalundborgs kommun, Bjergsteds kommun, Gørlevs kommun, Hvidebæks kommun och Høngs kommun samman till Kalundborgs kommun. Kommunen hade före kommunsammanslagningen 19 879 invånare (2003) och en yta på 130,20 km². Kommunen låg i Vestsjællands amt. Politik Kommunens borgmästare har varit: 1. Tommy Dinesen, Socialistisk Folkeparti, 1 januari 2007–31 januari 2008 2. Kaj Buch Jensen, Socialdemokratiet, 31 januari 2008–31 december 2009 3. Martin Damm, Venstre, 1 januari 2010– Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där. Källor Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Kalundborgs kommun.﻿
Калуннборг (муніципалітет)

Калундборг (дан. Kalundborg) — комуна у регіоні Зеландія королівства Данія. Адміністративний центр комуни — місто Калундборг. Географія Площа — 575.2 км². Населення У 2012 році населення муніципалітету становило 48 632 особи. Примітки
Sæby Kirke (Frederikshavn Kommune)

For alternative betydninger, se Sæby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sæby Kirke) Sæby Kirke er en kirke nær havnen i Sæby syd for Frederikshavn. Kirken har været en fløj af karmelitterklostret, Mariested Kloster i perioden 1460 (oprettet af Jakob Friis til Børglum) til reformationen i 1536. Dele af kirken er dog af ældre dato, for klosterkirken blev til ved en udvidelse af den eksisterende sognekirke. Bygningen Kirken består af en langhusbygning med en kapelbygning på sydsiden. I vestenden er et tårn. På nordsiden er en nyere tilbygning. Kirkens samlede længede er 54 m. Noter Eksterne kilder og henvisninger Sæby Kirke hos KortTilKirken.dk Sæby Kirke
Sæby Kirke

Die Marienkirche von Sæby (dänisch Vor Frue Kirke Sæby) ist eine ehemalige Klosterkirche im nordjütländischen Sæby. Die um 1400 errichtete Kirche gehört zur Frederikshavn Provsti im Bistum Aalborg. Baugeschichte Die Marienkirche wurde ursprünglich als Pfarrkirche gebaut und später mehrfach erweitert. Auf Betreiben des im nahegelegenen Bischofssitz Børglum Kloster ansässigen Bischofs Jep Friis wurde im 15. Jahrhundert in Sæby ein großes Karmeliterkloster gegründet. Die Kirche wurde für die Nutzung als Klosterkirche bis 1460 mehrmals erweitert und als Südflügel in die vierflügeligen Konventsgebäude integriert. Das Kirchenschiff erreichte eine Länge von 54 Metern bei einer Breite von nur 8 Metern, wodurch es sehr schmal wirkt. Nach der Reformation wurden die übrigen Klostergebäude nach und nach abgetragen, nur die Kirche blieb erhalten. Ausstattung Malereien Die Fresken zählen zu den bedeutendsten der Region. Die ältesten befinden sich an der Nordwand. Außerdem ist das gesamte Gewölbe der Kirche mit Kalkmalereien aus dem 15. Jahrhundert geschmückt. Sie zeigen Szenen aus dem Leben der Jungfrau Maria und vom Jüngsten Gericht. Altar Der spätgotische Altaraufsatz wurde in den Niederlanden angefertigt. Er wurde von den letzten zwei Bischöfen in Börglum, Niels Stygge Rosenkrantz und Stygge Krumpen gespendet. Die Schnitzerei im Mittelfeld zeigt die Krönung der Jungfrau Maria zur Himmelskönigin. Malereien auf den Seitenflügeln künden von der Geburt Jesu. Auch hier ist Maria ein zentrales Motiv. Auf der Predella sieht man die Jungfrau auf dem Sterbebett, flankiert von den Bildnissen der vier Evangelisten. Taufen Die Kirche hat zwei Taufen. Die eine ist eine barocke Holzarbeit aus dem Jahr 1645. Die andere ist neueren Datums und besteht aus Granit. Kanzel Die Renaissancekanzel wird von einem übergroßen Schalldeckel aus dem Jahr 1577 überdeckt. Chorgestühl Im Chor sind 32 Mönchssitze an Nord- und Südseite angebracht, welche heute noch an das ehemalige Karmeliterkloster erinnern. Marienstatue Auf der Südseite befindet sich eine quadratische Kapelle, in der eine von Claus Berg aus Odense angefertigte Marienstatue steht. Orgelempore und Orgel An der Brüstung der Orgelempore sind Bilder der zwölf Apostel zu sehen. Die Orgel stammt von 1983, aber es ist nachgewiesen, dass die Kirche schon ab 1631 über eine Orgel verfügte. Restaurierungen Die Kirche wurde insgesamt siebenmal restauriert, zuletzt 2008, wobei das Aussehen der Kirche erhalten blieb. Weblinks Homepage der Kirchengemeinde Sæby
Onze-Lieve-Vrouwekerk (Sæby)

De Mariakerk van Sæby (Deens: Vor Frue Kirke Sæby) is een voormalige kloosterkerk in het Noord-Jutlandse Sæby, Denemarken. De rond 1400 gebouwde kerk behoort tot de proosdij Frederikshavn in het bisdom Aalborg. Geschiedenis De Onze-Lieve-Vrouwekerk werd oorspronkelijk als parochiekerk gebouwd, maar later vergroot en als kloosterkerk in gebruik genomen. Op instignatie van bisschop Jep Friis werd in de 15e eeuw in Sæby een groot Karmelietenklooser gesticht. De kerk vormde de zijvleugel van de abdij en werd in het kader van de kloosterstichting tot 1460 herhaaldelijk vergroot. Het kerkschip bereikt een lengte van 54 meter bij een breedte van slechts 8 meter, waardoor de kerk zeer smal oogt. Na de reformatie werden de kloostergebouwen geleidelijk aan afgebroken. Slechts de kerk bleef behouden. Interieur Fresco's De fresco's behoren tot de belangrijkste in de regio. De oudste fresco's zijn te vinden op de noordelijke muur. De gewelven bezitten fresco's uit de 15e eeuw en tonen scènes uit het leven van Maria en het Jongste Gericht. Altaar Het laat-gotische altaar werd in de Nederlanden vervaardigd. Het werd geschonken door de laatste twee bisschoppen van Børglum, Niels Stygge Rosenkrantz en Stygge Krumpen. Het houtnijwerk toont de kroning van Maria tot Hemelkoningin. De schilderwerken op de zijkanten tonen de geboorte van Jezus. Ook hier vormt Maria het centrale motief. Op de predella ziet men de ontslapenis van Maria, geflankeerd door de vier evangelisten. Doopvonten De kerk bezit twee doopvonten. Het ene is een barok houten doopvont uit 1645, het andere doopvont is van latere datum en werd uit graniet gemaakt. Preekstoel De renaissance preekstoel met het naar verhouding grote klankbord stamt uit 1577. Koorgestoelte Aan de noordelijke en zuidelijke kant bevindt zich het koorgestoelte met plaats voor 32 monniken. Het herinnert nog aan het voormalige Karmelietenklooster. Mariabeeld Aan de zuidelijke kant bevindt zich vierkante kapel, waarin een Mariabeeld van Claus Berg uit Odense staat. Orgel en orgelgalerij Aan de orgelgalerij bevinden zich de panelen van de twaalf apostelen. Het orgel is van 1983, maar de kerk bezit al sinds 1631 een orgel. Restauraties Het kerkgebouw werd zevenmaal gerestaureerd, voor het laatst in 2008, waarbij het aanzien van de kerk onveranderd bleef. Externe link Website van de kerkelijke gemeente van Sæby
Karby

Denne artikel omhandler en by på Mors. Opslagsordet har også en anden betydning, se Karby (Sydslesvig). Karby er en landsby på det vestlige Mors i Limfjorden med 209 indbyggere (2026). Karby er beliggende 35 kilometer syd for Thisted og 20 kilometer vest for Nykøbing. Med færge er der 10 kilometer til Hurup mod vest. Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Morsø Kommune. Karby er beliggende i Karby Sogn. Personer fra Karby Morsø Kommunes tidligere borgmester Egon Pleidrup Poulsen (1950-2010) blev født i Karby. Eksterne henvisninger Morsø Kommune Kilder
Bovbjerg Fyr

Bovbjerg fyr er bygget i perioden 1876 – 1877 og blev tændt første gang 30. december 1877. Fyrets flammehøjde er 62 m, mens selve tårnet kun er 26 meter højt, da det står på en høj skrænt. Bovbjerg Fyr er et anduvningsfyr, dvs. et af de store fyr, der bruges ved sejlads på havet. Fyrkarakteren er to hvide blink hvert 10. sekund. Lyskilden er skiftet flere gange, men fyret har stadig sin originale Fresnellinse fra 1877. Siden 1978 er det ligesom andre danske fyr blevet styret fra Fornæs Fyr, og det lyser stadig. I klart vejr kan lyset ses på 16 sømils (29,5 kilometer) afstand. Der er 93 trin op til udsigtsbalkonen. Herfra ser man ud over Bovbjerg, som er et uspoleret istidslandskab, hvor fed grøn græsmark strækker sig helt ud til den 40 meter høje klint mod havet. Fyret er bygget efter tegning af fyringeniør C.F. Grove og arkitekt N.S. Nebelong (død 1871, men leverede tegning til det tilsvarende Hirtshals Fyr i 1863). Foran fyret er der anbragt en mindesten, som er rejst af den lokale byfoged i forbindelse med kong Frederik VI's besøg i 1826 og 1830. I området findes der desuden yderligere to mindesten; Nord for fyret står en mindesten for Venstrepolitikeren Christen Berg, som er rejst 1902, nord for Ferring By findes en mindesten for C.F. Grove, som initiativtager til kystsikring på den jyske vestkyst i 1875. I 2006 blev Bovbjerg Fyr solgt af Farvandsvæsenet til Lemvig Kommune for 1 million kroner. Per 1. juni 2007 overdraget fra Lemvig Kommune til Fonden Bovbjerg Fyr for 1 krone. Bag driften af Bovbjerg Fyr og de tilhørende aktiviteter står dels en fondsbestyrelse og dels en støtteforening samt en lang række frivillige medarbejdere. Fyret drives nu som et populært udflugtsmål og mødested. Eksterne henvisninger Bovbjerg Fyr Arkiveret 23. maj 2010 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark Bovbjerg fyr farvandsvæsnet.dk: Dansk Fyrliste 2009 Arkiveret 16. december 2010 hos Wayback Machine
Bovbjerg Fyr

p4 Bovbjerg Fyr ist ein dänischer Leuchtturm an der Westküste Jütlands. Der Leuchtturm wurde 1877 erbaut. Obwohl er nur 26 m hoch ist, beträgt die Höhe des Feuers über dem Meeresspiegel 62 m, da der Leuchtturm auf Bovbjergs höchstem Punkt nahe einer Steilküste steht. Die markante rote Farbe sollte den Turm von den nahgelegenen Kirchtürmen in Ferring und Trans unterscheiden, welche schon vorher zur Orientierung der Seeleute dienten. Direkt westlich vom Turm steht ein Gedenkstein, der an die Besuche König Friedrichs VI. in den Jahren 1826 und 1830 erinnert. Die beiden Gebäude der ehemaligen Leuchtturmwärterwohnung werden heute als Café und Ausstellungsräume genutzt. Eine Dauerausstellung im Fuß des Leuchtturms informiert über den dänischen Küstenschutz, der in der Gegend von Bovbjerg seinen Anfang nahm. Weblinks Bovbjerg Fyr. In: bovbjergfyr.dk. Abgerufen am 2. November 2022 (dänisch). Bovbjerg Fyr. Danske fyrtårne.dk; abgerufen am 15. Oktober 2012 (dänisch). Dansk Fyrliste 2020. (PDF, Seite 32 von 354) Søfartsstyrelsen; abgerufen am 12. April 2023 (dänisch). Bovbjerg Leuchtturm Webseite Jernkysten Einzelnachweise
Bovbjerg fyr

Bovbjerg fyr är en dansk fyr på Bovbjerg klint på Jyllands västkust i Lemvigs kommun. Fyrtornet uppfördes 1876–1877 som ett av de första på Jyllands västkust och fyren togs i drift i december 1877. Tornet är 26 meter högt och placerat på Bovbjerg klint, med fyrlampan 62 meter över havsytan. Fyren har fortfarande kvar sin ursprungliga Fresnellins. I klart väder kan fyrljuset ses på 16 sjömils avstånd. Upp till utsiktsplattformen är det 93 steg. Den ritades av fyringenjören Carl Frederik Grove och arkitekten Niels Sigfred Nebelong. Framför fyren är rest en minnessten av den lokale byfogden över besök av kung Frederik VI 1826 och 1830. Norr om fyren finns också en minnessten över venstrepolitikern Christen Berg från 1902. Fyren automatiserades 1965 och sköttes från 1978 av en central vid Fornæs fyr fram till 2000, då kontrollfunktionen flyttades till Köpenhamn. Den sista fyrpersonalen flyttade från Bovbjerg 2003. År 2006 såldes Bovbjerg fyr av Farvandsvæsenet till Lemvigs kommun, varefter den överläts till stiftelsen Fonden Bovbjerg Fyr. Fyren används idag som ett besöksmål med utsiktsplattform, kulturhus och cafeteria. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bovbjerg fyr.﻿ Bovbjerg fyrs webbplats
Nørre Søby (Faaborg-Midtfyn Kommune)

Denne artikel omhandler byen Nørre Søby (Faaborg-Midtfyn Kommune). Der er også andre byer med dette navn, se Nørre Søby. Nørre Søby er en by på Midtfyn med 904 indbyggere (2026), beliggende 2½ km sydvest for Nørre Lyndelse, 14 km syd for Odense og 10 km nordvest for Ringe. Byen hører til Faaborg-Midtfyn Kommune og ligger i Region Syddanmark. Nørre Søby hører til Nørre Søby Sogn. Nørre Søby Kirke ligger i byen. Byen ligger øst for Søby Sø. Vest for søen ligger den tidligere herregård Søbysøgård, der siden 1933 har været Statsfængslet på Søbysøgård. 2 km syd for byen ligger den spredte bebyggelse Nørre Søby Mark. Faciliteter Nørre Søby deler lokalråd med Nørre Lyndelse. Nærmeste skole er Nørre Lyndelse Friskole, der har 225 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin. Den er oprettet i 1873 på et Grundtvig-Koldsk grundlag. Nørre Søby Forsamlingshus har en stor sal med scene og plads til 125 personer og en lille sal til 50 personer, i alt med plads til 150 spisende gæster. Her er bl.a. ugentlig banko og øveaften for dilettanterne. Et andet samlingssted er Varmestuen, hvor de lokale foreninger holder generalforsamling og der er faste ugentlige aktiviteter som gymnastik, bob/petanque, strikkeklub og læseforening og faste månedlige aktiviteter som kaffemik, diskussionsklub, fællesspisning og lørdagsfrokost. Nørre Søby Boldklub tilbyder fodbold og spiller på byens stadion. Seniorer fra Nørre Lyndelse og Nørre Søby har siden 1996 haft et cykelhold, der hver uge cykler et par timer. Historie Carl Nielsen Museet Carl Nielsens Barndomshjem, hvor komponisten Carl Nielsen boede fra han var 13 år, ligger i Nørre Lyndelse Sogn lige på grænsen til Nørre Søby Sogn og faktisk nærmest ved Nørre Søby, kun 1 km nord for byen. Nørre Søbys landsbyspillemand Mads Pedersen "Pæsen" spillede til baller og fester sammen med Carl Nielsens far Niels Maler og senere også sammen med Carl Nielsen. Da den unge mand søgte stilling som militærmusiker i Odense, sendte faderen ham hen til Mads Pedersen for at lære hornsignalerne. Jernbanen Nørre Søby fik jernbanestation på Odense-Nørre Broby-Faaborg Jernbane (1906-54). Nørre Søby station blev tegnet af arkitekten Emanuel Monberg. Stationen blev lagt på åbent land godt 1 km vest for byen og lidt nærmere ved Søbysøgård. Stationsbygningen er bevaret på Radbyvej 21, stadig ensomt beliggende. Nord for stationen ses mellem Radbyvej og Dyrehave en lav og ikke særlig tilgængelig banedæmning. I Dyrehave udgår fra skovvejen et mere tilgængeligt stykke banetracé mod nordvest. Noter Eksterne kilder/henvisninger Nr. Lyndelse/ Nr. Søby områdets hjemmeside Arkiveret 26. september 2020 hos Wayback Machine Landsbyhistorier fra Nørre Søby Arkiveret 11. februar 2016 hos Wayback Machine
Kroppedal Museum

Kroppedal Museum er et dansk kulturhistorisk og astronomisk museum, der ligger ved Ole Rømers landobservatorium Observatorium Tusculanum i Vridsløsemagle 20 kilometer vest-sydvest for København. Det blev oprettet i 2002 ved en sammenlægning af Ole Rømer Museet og Antikvarisk Enhed under Københavns Amt. Kroppedal har følgende ansvarsområder: Det arkæologiske ansvar i 16 kommuner i Hovedstadsområdet. Rådgivning på vegne af Kulturarvsstyrelsen af 14 kommuner i Hovedstadsområdet om bevaring af bygninger, kulturmiljøer og kulturlandskaber. Lokalmuseum for Høje-Taastrup og Albertslund Kommuner, herunder ansvaret for driften af de lokalhistoriske samlinger og arkiver i Albertslund (Toftekærgård) og Høje-Taastrup (Blaakildegaard). Nationalt museum for dansk astronomihistorie. Ansvaret for fredede fortidsminder i Region Hovedstaden. Kroppedal er endvidere sekretariat for: Danmarkshistorien i Vestskoven. Hugin & Munin Klubben på Vestegnen. I 2008 blev museets faste udstilling genopsat som "Verdensrummets Mekanik – Ole Rømer og dansk astronomi i 400 år". Den viser bl.a. det eneste af Ole Rømers pendulure, som overlevede Københavns brand 1728. Dertil har Kroppedal også skiftende særudstillinger og i stigende grad eksterne udstillinger rundt om på Vestegnen. I vinterhalvåret afholdes offentlige stjerneaftener i samarbejde med Københavns Astronomiske Forening. Museet har adskillige malerier af L.A. Ring. Referencer
Kroppedal

Das Kroppedal-Museum ist ein nationales Museum für dänische Astronomie. Das Museum wurde 2003 zwanzig Kilometer südwestlich von Kopenhagen im Dorf Vridsløsemagle gegründet. Kroppedal betreibt eine umfassende archäologische Tätigkeit und ist auch in ethnologischen Problemen der Gegenwart engagiert. Das Museum hat eine permanente Ausstellung zur Geschichte der Astronomie, dem Astronomen und Ingenieur Ole Rømer (1644–1710) im Besonderen, und die Sammlungen enthalten die einzige seiner Pendeluhren, die den Brand Kopenhagens 1728 überlebt hat. Weblinks Kroppedal-Museum
Kroppedal

Kroppedal is a cultural-historical and astronomical museum in Vridsløsemagle 20 km (12 mi) from Copenhagen, Denmark. Kroppedal is the national museum of Danish astronomy, has a large archaeological unit, and an ethnological unit specializing in modern society. History Kroppedal was established in 2002 by an amalgamation of the Ole Rømer Museum and the Antiquarian Unit in Copenhagen County. The museum has a permanent exhibition centred on noted astronomer and engineer Ole Rømer (1644–1710). Kroppedal is located near the site of Ole Rømer's Tusculanum Observatory. Its collections include his only surviving pendulum clock. References External links Kroppedal Museum website
Росенбор (замък)

Замъкът Росенбор (на датски: Rosenborg Slot) е замък от Ренесанса, намиращ се в Копенхаген, Дания. Замъкът е първоначално построен като лятна къща в провинцията през 1606 г. Росенбор е един от многото архитектурни проекти на Кристиян IV Датски. Стилът на сградата е Холандски ренесанс, типичен за датските сгради от този период. Бил е разширяван многократно, като завършения си вид придобива през 1624 г. Архитектите Ханс Ван Стенвинкел-младши и Бертел Ленге са свързани и със структурното планиране на замъка. История Замъкът Росенбор е използван от датски регенти, като кралска резиденция до 1710 г. След царуването на Фредерик IV Датски, замъкът е бил използван като кралска резиденция само два пъти и то по спешност. Първият път е когато замакът Кристиансборг изгаря през 1794 г. Вторият път е по време на битката в Копенхаген от 1801 г., когато британци нападат Копенхаген. Архитектура Дългата зала Дългата зала е разположена на третия етаж. Тя е завършена през 1624 г. и първоначалното ѝ предназначение е за балове. Около 1700 г. е използвана като кралска приемна за банкети. След това не е използвана до втората половина на 19 век, когато става „Рицарската зала“. Кристиян IV Датски обзавежда залата частично с дванадесет гоблени, изобразяващи победите на краля в Сконската война. Таванът с циментова замазка е от 18 век. Той показва герба на Дания заобиколен с Ордена на Слона и Кръста на Даннеборг. По стените са изобразени различни сцени от исторически събития от първите години от царуването на Фредерик IV Датски, включително освобождението на крепостните селяни. Основната атракция в замъка Росенборг е столът за коронации на абсолютистките царе и трона на кралицата, в три сребърни лъвове в предната му част. В Дългата зала също така се помещава голяма колекция от сребърни мебели, като повече от тях са от 17 век. Колекция Росенбор Замъкът е отворен за публични посещения за туристи, като там се помещава музейната експозиция „Царската колекция“, артефакти, обхващащи датската култура от края на 16 век, Кристиян IV Датски, до 19 век. Част от предметите са принадлежали на хора от аристокрацията. В днешни дни замъкът е държавна собственост и е отворен за посещения през 1838 г. Специален интерес за туристите представлява колекцията от кралски бижута и облекла, намираща се в замъка. Килимът за коронации, както и тронът на Дания също се намират в замъка. През летния период градината пред замъка е пълна с цъфтящи цветя. Градина Замъкът се намира в Конгс Хауе (Кралската градина), известна още като Градина към замъка Росенбор. Градината около замъка Росенбор е най-старата кралска градина в провинцията и е построена малко преди да започнат строителните работи по замъка. Днес тя е популярно място за хората в Копенхаген и привлича 2,5 милиона посетители всяка година. До замъка се намира кралският гарнизон, който го охранява. Галерия Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно Росенбор (замък) Портал Копенхаген - Rosenborg Castle и история Архив на оригинала от 2010-09-21 в Wayback Machine. Официален сайт
Palau de Rosenborg

El palau de Rosenborg és un petit palau situat a la capital danesa, Copenhaguen. El palau va ser construït l'any 1606 com una casa de camp per a l'estiu i és un exemple dels molts projectes d'arquitectura de Cristià IV. Va ser construït en l'estil renaixentista neerlandès, típic dels edificis danesos d'aquesta època i s'ha anat reconstruint en diverses vegades, fins a adoptar la forma actual que data del 1624. Els arquitectes Bertel Lange i Hans van Steenwinckel van ser els creadors del castell. El palau fou utilitzat pels regents danesos com a residència reial fins al 1710. Després del regnat de Frederic IV, el palau de Rosenborg només va ser usat com a residència reial dues vegades, i les dues durant situacions d'emergència. La primera va ser després que el palau de Christiansborg cremés el 1794, i la segona durant l'atac britànic a Copenhaguen el 1801. El palau resta obert al públic per a visites turístiques i conté un museu amb les col·leccions reials de la corona danesa des del segle xv amb Frederic II fins al segle xix. Alguns dels articles pertanyien a la noblesa i a l'aristocràcia. Actualment Rosenborg és una propietat estatal i va ser obert al públic general el 1838. El palau té molta popularitat entre els turistes que visiten la capital de Dinamarca, ja que es troba al centre de la ciutat i s'hi arriba fàcilment amb diferents línies d'autobús urbà, a més a més dels autobusos turístics. S'estima que té uns 2.5 milions de visitants cada any. Vistes del palau Enllaços externs Web oficial del palau de Rosenborg (anglès)(danès)
Rosenborg

Zámek Rosenborg (dánsky Rosenborg Slot) je renesanční zámek, nacházející se v centru Kodaně, hlavního města Dánska. Byl postaven v roce 1606 ve stylu nizozemské renesance, tehdejším typickém stylu dánských budov. Několikrát byl rozšířen. Jeho architekty byli Bertel Lange a Hans van Steenvinskel. Ve sklepeních rosenborského zámku jsou uloženy Dánské korunovační klenoty a královské šperky. Historie Zámek byl vybudován v roce 1606 původně jako letohrádek a je jednou z mnoha staveb, které dal postavit dánský král Kristián IV. Jako královská rezidence byl používán až po roce 1710. Po vyhoření paláce Christianborg v roce 1794 byl hlavním sídlem královské rodiny, stejně tak se stal důležitým po 1. bitvě o Kodaň v roce 1801. V roce 1838 byl hrad zpřístupněn veřejnosti. Největší zájem návštěvníků vzbuzují královské šperky, korunovační klenoty a královský koberec, který je zde také vystaven. Zahrady Rosenborg se nachází v Kongens Have (česky Královské zahrady), také známé jako Rosenborské královské zahrady. Tyto nejstarší královské zahrady v zemi jsou vybudovány v renesančním stylu a jsou populární destinací v Kodani – ročně přivábí přes 2, 5 milionů návštěvníků. Vedle zámku jsou kasárna, kde sídlí Dánská královská garda. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Rosenborg Slot na dánské Wikipedii a Rosenborg Castle na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rosenborg na Wikimedia Commons (anglicky) Rosenborg - oficiální stránky[nedostupný zdroj]