NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Husum Torv

Husum Torv er det centrale torv i Husum, og er områdets vigtigste trafikale knudepunkt. Torvet gennemløbes af Frederikssundsvej. Torvet busbetjenes af Movias buslinjer 5C, 200S, 350S, 22, 131 og 166, og ligger ca. 500 m fra Husum Station. Omkring torvet er der butikker, der nyder godt af nærheden til busserne, men by- og handelslivet begrænses til gengæld af torvets udformning som busholdeplads. Husum Torv blev senest renoveret i 2001 i forbindelse med 100-året for indlemmelsen af Husum i Københavns Kommune. Eksterne henvisninger
Hvanstrup

Hvanstrup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1345. Gården ligger i Farsø Sogn, Gislum Herred, Ålborg Amt, Farsø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1845 og ombygget i 1884. Hvanstrup Gods er på 275 hektar med Støttrup Nygård. Ejere af Hvanstrup (1345-1360) Peder Lauridsen Panter (1360-1408) Slægten Panter (1408-1418) Kronen (1418-1457) Forskellige Ejere (1457-1467) Mikkel Lauridsen Saltensee (1467-1643) Helligånds Klosteret I Aalborg (1643-1653) Valdemar Iversen Lykke (1653) Helvig Iversdatter Lykke gift Munk (1653-1683) Christen Sørensen Munk (1683-1703) Christen Mikkelsen (1703-1716) Jens Christensen Mikkelsen (1716-1717) Helle Dorothea Mortensdatter Schnell gift Mikkelsen (1717-1719) Anders Thembsen (1719-1731) Mogens Brøndum (1731-1735) Mads Mogensen Brøndum (1735-1742) Christen Nielsen Meiling (1742-1756) Mathias Rosenkrantz de Lasson (1756-1758) Jacob Johannes Colding (1758-1760) A. C. Stattländer (1760-1762) Andreas Fugl (1762-1768) Christen Bierup (1768-1777) Hans Wilhelm Kaalund (1777-1781) Anne Elisabeth Wulffsdatter von Lüttichau gift Kaalund (1781) Nicolaj Mathias Høst (1781-1783) Maren Andersdatter Qvistgaard gift Damgaard (1783-1807) Jens Nielsen Qvistgaard (1807-1810) Balthasar von Jelstrup (1810-1827) Johannes Marie Jensdatter Qvistgaard gift von Jelstrup (1827-1829) Kommissionen For Aalborg Fattigvæsen (1829) Anders Steenild / Christen Andersen (1829-1847) Johan Christen Ottesen Spliid (1847-1861) Jacob Scavenius Eilersen (1861-1891) Andreas Gottlob Ployart Wetche (1891-1930) Peter Andreas Ployart Wetche (1930-1970) Gustav Ployart Wetche (1970-1997) Frants Ployart Wetche (1997-2005) Torsten Ployart Wetche / Frants Ployart Wetche (2005-) Torsten Ployart Wetche Eksterne henvisninger Hvanstrup Gods Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Hverringe

Hverringe er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1350. Gården ligger i Viby Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1790. Hverringe Gods er på 1655 hektar med Broløkke og Bøgebjerg. Hverringe omfatter et velbevaret herregårdslandskab. Oprindelig var Hverringe en skovgård beliggende ved de store skove, som lå ud til kysten. I 1607 købte Hverringes ejer øen Romsø og et stort stykke kystskovbælte af kongen, og derved blev godsets jorder det meget langstrakte kystvendte område. Ud over landbrug og skovbrug er forretningsområderne i dag boligudlejning og jagt. Desuden driver godset Romsøbåden, der hele sommeren sejler turister fra Kerteminde til Romsø. Desuden er der en 5-stjernet campingplads – Camp Hverringe -i godsets regi. Ejere af Hverringe (1350-1370) Nicolaus Limbek (1370-1400) Forskellige Ejere (1400-1420) Tyge Basse (1420-1448) Steen Basse (1448-1450) Peder Olufsen Godov (1450-1460) Oluf Pedersen Godov / Regitze Olufsdatter Godov / Palle Sverin / Anders Eriksen Ulfeldt (1460-1500) Palle Andersen Ulfeldt / Niels Urne (1500-1535) Peder Lykke (1535-1537) Anne Pedersdatter Lykke gift Bille (1537-1560) Anders Bille (1560-1583) Jørgen Pedersen Lykke (1583-1611) Henrik Jørgensen Lykke (1611-1630) Anne Henriksdatter Lykke gift (1) Rantzau (2) Ulfeldt (1630-1655) Frands Henriksen Lykke (1655-1662) Kai Frandsen Lykke (1662-1675) Dorthe Daa gift Krabbe (1675-1708) Niels Gregersen Krabbe (1708-1737) Louise Charlotte von Schlaberndorf gift Krabbe (1737-1739) Niels Pedersen Juel (1739-1779) Peder Pedersen Juel (1779-1857) Hans Rudolph Gregersen Juel (1857-1875) Hans Juel (1875-1878) Niels Rudolph Juel (1878-1923) Hans Rudolf Juel (1923-1959) Niels Rudolf Juel (1959-1977) Ellen Iuel gift Reventlow (1977-2009) Niels Otto Rudolph Juel greve Reventlow (2009-) Alexander Iuel greve Reventlow Eksterne henvisninger og kilder Hverringe - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 18. februar 2017 hos Wayback Machine J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Hvidbjerg Kirke (Skive Kommune)

For alternative betydninger, se Hvidbjerg Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hvidbjerg Kirke) Hvidbjerg Kirke er en kirke i Hvidbjerg Sogn i det tidligere Hindborg Herred Viborg Amt, nu Skive Kommune. kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel; de retkantede døre er bevaret, norddøren tilmuret, syddøren i brug men noget omdannet. I murværket er bevaret et rundbuet vindue i koret og et rundbuet vindue i skibet. Tårnet er opført i sengotisk tid af genanvendte kvadre, teglsten og kampesten. Våbenhuset er opført i nyere tid. I våbenhuset væg er indmuret en runesten med teksten "Beder for Bo. Bo." Stenen blev fundet i det østlige kirkegårdsdige. Kirken var i privat eje frem til 1961, da den overgik til selveje. Kirken blev renoveret i 1980-82, ved den lejlighed blev totredjedele af granitkvadrene omsat. Kor og skib har flade bjælkelofter. Altertavlen med oprindelige malerier er opsat i 1750, tavlen bærer våben for giveren Christian Linde til Kærgårdsholm, et altertavlemaleri fra 1898 af Anton Dorph er nu ophængt i kirken. Prædikestolen er som altertavlen fra 1750, i felterne ses evangelistmalerier. I 1886 afdækkede man sengotiske kalkmalerier i kirken, i korbuen fandt man billeder af Skt. Laurentius og Knud Lavard, kalkmalerierne var dog i så dårlig stand, at man lod dem overkalke igen. På skibets vestmur er ophængt en kristusfigur fra et korbuekrucifiks, figuren dateres til 1300-tallet. Den romanske døbefont af granit har vegetativ udsmykning på kummen og kors på den runde fod. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Hvidbjerg Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Hvidbjerg Kirke på KortTilKirken.dk
Hvidbjerg Kirke (Thyholm)

For alternative betydninger, se Hvidbjerg Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hvidbjerg Kirke) Hvidbjerg Kirke er en middelalderlig kirke i Hvidbjerg på halvøen Thyholm. Kirken er opført i sidste halvdel af 1100-tallet og udvidet omkring 1500, da korsarmene og tårnet blev føjet til. En billedkvader sidder i muren til højre for kirkens indgang. Den forestiller en kriger med sværd i hånden. Døren er fra 1660 og forsynet med Jesu, sognepræstens og de to kirkeværgers navnetræk. Interiør I kirken hænger på nordvæggen et gammelt korbuekrucifiks med apostlen Johannes og jomfru Maria ved korsets fod. En hængefigur fra ca. 1750, som forestiller profeten Jonas i hvalfiskens gab, er anbragt til venstre for indgangen. Prædikestolen er fra 1596, og på dens seks sider er der malerier, der forestiller de fire store og to af de små profeter. Døbefonten er forsynet med et dåbsfad fra Nürnberg omkring 1575. Altertavlen er sammensat af dele fra forskellige perioder. Ældst er tre figurgrupper i terracotta. De stammer fra Holland omkring 1500. Mordet på Børglum-bispen Hvidbjerg Kirke er særlig kendt for, at biskop Oluf Glob fra Børglum blev dræbt af sin nevø, Jens Glob, foran alteret i 1260. Motivet var, at biskoppen efter sin broders død havde frataget enken og de to børn store jordbesiddelser. Kirken blev lyst i band, og sagnet fortæller, at bandet kun kunne løses, hvis et menneske blev levende begravet ved kirken. Man lokkede da et forældreløst barn ned i en grav ved hjælp af sukkermad, og på den måde løstes bandet. Ved kirkeskibets nordvestlige hjørne på soklen ses et stenhoved, og det fortælles, at barnet blev lokket i graven hér. Der udviklede sig i det hele taget en rig sagntradition om disse begivenheder, og H.C. Andersen skrev historien Bispen paa Børglum og hans Frænde om begivenhederne. Galleri Interiør Barnegraven ifølge sagnet Eksterne henvisninger Hvidbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk Bispen paa Børglum og hans Frænde – H.C. Andersens historie Hvidbjerg Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hvidbjerg Strand Feriepark

Hvidbjerg Strand Feriepark ved Blåvand i Vestjylland er Danmarks største campingplads. Pladsen åbnedes i 1976 af familien Slaikjær og drives stadig af den samme familie igennem selskabet OXB ApS. Hvidbjerg Strand Feriepark har tidligere været kåret som Danmarks bedste plads. Yderligere har den tyske motorejerforening ADAC samt dens hollandske pendant, ANWB, flere gange anbefalet pladsen som en af de bedste. Pladsen af medlem af forbundet Leading Campings. På campingpladsen er der et stort badeland med tilhørende wellness-område. I 2012 indviedes 15 fiskehytter, hvor man fra sin terrasse kan fiske i den sø, hytten er bygget ind over. Eksterne henvisninger
Hviding Kirke

Hviding Kirke er en middelalderlig kirke mellem landsbyerne Råhede og Gammel Hviding, 10 km sydvest for Ribe. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Hviding Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Hviding Kirke på KortTilKirken.dk Hviding Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kerk van Hviding

De Kerk van Hviding (Deens: Hviding Kirke) is het kerkgebouw van de lutherse parochie Hviding in de Deense gemeente Esbjerg. Bouw en geschiedenis Met de bouw van de aan de aartsengel Michaël gewijde kerk werd omstreeks het jaar 1150 begonnen. De apsis, het koor en het oostelijke deel van het schip werden van Rijnlandse tufsteen opgetrokken. Het schip werd later verhoogd. In de vroeggotische tijd volgde de rest van het kerkschip met een westbouw bestaande uit twee torens en een voorportaal. De beide torens stortten in het midden van de 16e eeuw in en werden naderhand niet herbouwd. In plaats daarvan vond er een verlenging van het kerkschip plaats, waarbij baksteen werd gebruikt. Tijdens de restauratie in de jaren 1963-1967 werden fundamenten gevonden voor twee zijbeuken, die echter nooit werden gebouwd. De kerk heeft één (in 1907 heropend) oorspronkelijk raam in de noordelijke muur. Het kerkschip heeft nu negen ramen: drie in het noorden, vier in het zuiden en twee in het westen. Het koor heeft drie ramen en de apsis een. Een zuidelijke toegang verdween, maar van een noordelijk dichtgemetseld portaal bleven de granieten omlijsting, de rondboog en een timpaan goed bewaard. Het voorportaal werd in 1907 gebouwd en verving een ouder voorportaal uit 1668 dat in 1855 werd afgebroken. Interieur Het gehele kerkinterieur kent, met uitzondering van de apsis dat over een gereconstrueerd gewelf uit 1907 beschikt, houten plafonds, dat in 1744 o.a. met wapens van Christiaan VI, koningin Sophia Magdalena alsook kroonprins Frederik en prinses Louise beschilderd werd. De kerk was oorspronkelijk rijk aan fresco's. De apsis bezat romaanse fresco's die echter verloren gingen bij de herbouw van de apsis tijdens de grote restauratie in de jaren 1907-1913. Op de noordelijke muur zijn fresco's en fragmenten daarvan te zien uit circa 1300. Te zien zijn o.a. een kogge die voor anker ligt en een groot veld met patronen en niet te identificeren wapenschilden. Het triptiek in het koor is de grootste kunstschat van de kerk en dateert uit 1520. Het hoofdveld toont in houtsnijwerk de gekruisigde Christus omgeven met heiligen binnen een rozenkrans. Aan de vleugels zijn vier reliëfs te zien van scènes van Sint-Michaël-voorstellingen uit de Legenda Aurea. De middeleeuwse nissen in de koorboog bleven bewaard, al heeft men de zuidelijke nis ten behoeve van de kanseltrap naar de preekstoel uit 1767 doorbroken. In de oostelijke nis staat het Maria-altaar uit de late jaren 1400. In de schrijn staan de beelden van Anna, Maria met het Kind Jezus, geflankeerd door Maria Magdalena met kruis en een heilige met de martelaarspalm en een boek. Op de zijdeuren van het altaar staan Maria Magdalena en de martelares nog eens afgebeeld. De Latijnse tekst Sancti venerandi non adorandi onder het altaar maant de gelovige deze heiligen te vereren, maar niet te aanbidden. Het laat-romaanse doopvont werd van Bentheimer zandsteen gemaakt en is van binnen bekleed met lood. De westelijke galerij dateert uit 1704 en de orgelkas uit 1782. Afbeeldingen Externe link (da) Website van de Kerk van Hviding
Hvidovre Kirke

På Hvidovre Kirkes tårn og over våbenhusets dør findes to malede kongekroner, der stammer fra Vesterport. Denne blev revet ned omkring 1857, hvorefter kronerne, uvist af hvilken grund, kort tid efter kom til Hvidovre. Eksterne kilder og henvisninger Hvidovre Kirke hos KortTilKirken.dk Hvidovre Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Hvidovre Church

Hvidovre Church, located just west of Hvidovre Torv in Hvidovre, is one of the oldest churches in the Greater Copenhagen area and the oldest building in Hvidovre Municipality. History The church was built in the Romanesque style. The oldest part of the church is the eastern part of the nave. The chancel was demolished circa 1155 to make room for an expansion at both ends. Part of the church was torn down during the Swedish Wars (1658-1659) and used as building materials for military structures by Swedish troops. The church was rebuilt in 1660. In 1675 the church was expanded with a side nave to create symmetry in the architecture. The side nave became known as the Valby Nave (Valbyskibet) since it was reserved for the farmers from Valby when they were no longer allowed to attend Church of Our Lady in Copenhagen and did not want to mix with people from Hvidovre. The first porch, built with timber framing, was replaced by a new one in 1763. The tower's gable and west wall are decorated with two sandstone crowns. They were originally located on Copenhagen's Western City Gate. It was demolished in 1857 and the crowns were placed on the church in 1886. It had a steeple with three clocks which was removed circa 1790. Its weather vane is now located on the church tower and features Frederick IV's monogram. The priest's room (præsteværelset) was constructed on the west side of the Valby Nave in 1952. Cemetery Like other village churches, the church is surrounded by a small cemetery. The oldest surviving grave is from around 1750. A private chapel built in red brick stands at the northern cemetery wall. It was built for a Hvidovre farmer and his wife. Burials Thøger Birkeland (1922–2011), author Bertel Budtz-Müller (1890–1946), poet Karen Margrethe Harup (1924–2009), swimmer Peter Herman Hoffmark (1907–1987), composer Victor Johansen (1888–1967), painter Hans Peder Pedersen-Dan (1859–1939), sculptor Johanne Pedersen-Dan (1860–1934), actress and sculptor Cultural references The church was used as a location in the Bodil Award-winning 1955 World War II drama film Der kom en dag. References External links Official website
Hvidovre Vandtårn

Hvidovre Vandtårn er et vandtårn opført i 1937 beliggende i Hvidovre. Tårnet er lavet af beton og er udformet som en cylinder med en mindre, cylinderformet top dækket af et kuppelformet kobbertag. Soklen er lavet af kampesten. Tårnet benyttes stadig som vandtårn, men er nu yderligere indrettet med to klatrevægge, som primært benyttes af ungdomsskoler og andre institutioner. Ideen til dette blev introduceret af politiassistent Anton Dalsgaard i 1993. En række radioamatører har endvidere siden 1978 haft en repeater på toppen af tårnet. Referencer
Hvidovre Havn

Hvidovre havn er en lystbådehavn, der ligger i den vestlige del af Kalveboderne syd for København. Havnen, der ejes af Hvidovre Kommune, består af et ca. 300 m langt og ca. 60 m bredt bassin mellem to moler med plads til 195 lystbåde. Havnen kan besejles af både med en dybdegang på ind til 1,8 m. I havnen er der plads til vinteropbevaring af lystbåde, slæbested til søsætning og ophaling af joller m.v., mastekran samt tankanlæg for diesel og benzin. Havnen er hjemsted for et mangfoldigt foreningsliv med klubberne Hvidovre Sejlklub Suset, Hvidovre Jagtforening, Hvidovre Roklub, Hvidovre Kajakklub og Søspejderne i Hvidovre. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Hvidstedgård

Hvidstedgård er et gods beliggende i Tårs Sogn. Ejere Johanne Jensdatter Thomes Jensen Galskyt 1543 ca. Vil Thomesen Galskyt Thomes Galskyt 1600 Iver Jensen Dyre 1647 Henrik Below 1674 Matthias Foss 1686 Niels Foss og Hans Foss 1693 Hans Tøgersen Lassen Jens Jensen Wissing 1696 Jesper Jespersen 1732 Chr. Fischer 1734 justitsråd Poulsen 1742 Peder Mortensen Munk 1758 Anne Marie Riber 1761 Ditlev Fischer 1778 Hans Hansen Boje 1780 Helene Charlotte Schandorff 1782 Erik Jessen Trap 1804 Poul Marcussen 1811 Peter Severin Møller og Hans Chr. Møller 1816 Peter Severin Møller (eneejer) 1826 Fr. Thestrup 1839 Nicolaj Chr. Ammitzbøll 1874 Gomme Jacob Brandt Ammitzbøll 1885 Marie Sophie Frederikke Ammitzbøll 1909 Laurids Hvidegaard 1910 J. Chr. Christensen 1924 R. E. A. N. Reymann 1930 fru E. Christensen 1937 M. C. Holmgaard Aase Falk Referencer
Hvidsten Kro

Hvidsten Kro er en kongeligt privilegeret kro, som stammer fra 1634 da den første kro blev bygget ved landevejen mellem Randers og Mariager i Hvidsten nær Spentrup. Det er en af landets historiske landevejskroer. Historie Den blev bygget i 1634 ved den gamle Mariagerlandevej - i kirkebyen Hald. Da man senere rettede vejføringen ud, så den nye vej kom til at passere Hvidsten, flyttede kroen med. Digterpræsten Steen Steensen Blicher har boet i det nærtliggende Spentrup – og en gammel lade fra præstegården er flyttet til kroen og bevaret her. Dengang som nu serveres danske egnsretter på kroen. Specialiteten er "recepten", der består af spegesild, flæskeæggekage serveret på pande. Kogt kød med årstidens grøntsager, flæskesteg og hjemmelavet medister med rødkål, sovs og kartofler og koldt bord med hjemmelavet pålæg og ost. Det er forrige århundredes kropar Marius og Gudrun Fiil, der har præget kroen, hvor Marius blev født i 1893. Gudrun med sin "recept" og Marius med sine opkøb af gamle ting og sager, som udstilles i de mange bygninger, som omgiver den oprindelige kro. I 1930 var kroens beboere familien Fiil, med Marius Fiils 72-årige far med krohold som erhverv og fem børn samt en tjenestekarl, en tjenestepige og en bestyrer. Kroen var i et års tid under 2. verdenskrig hjemsted for kroejer Marius Fiils Hvidstengruppe, indtil gruppen med adskillige medlemmer af familien Fiil blev arresteret af Gestapo. Fiil-familien holdt 100 års jubilæum i 1984. Gudrun døde i 1972, men kroen føres videre i hendes ånd og drives i dag af Christina og Søren Fiil. Bygningerne, herunder krobygningen, den tidligere rejsestald (1790) og beboelseslængen, blev fredet i 1987. I 2017 blev der åbnet et lille museum i de gamle fredede stald- og ladebygninger om kroens historie og Hvidstengruppen. Trivia I 1984 udgav Post Danmark et frimærke med Hvidsten Kro. Lars Lilholt har skrevet en sang om Hvidsten Kro. Den danske drama-film fra 2012 Hvidsten Gruppen og enkelte scener fra fortsættelsen Hvidstengruppen – de efterladte er optaget omkring Hvidsten Kro. Se også Fredede bygninger i Randers Kommune Kilder Eksterne henvisninger Hvidsten Kro – Officiel website Purhusnet Kulturarvsstyrelsen om Hvidsten Kro Arkiveret 24. november 2010 hos Wayback Machine
Hvidsten Inn

Hvidsten Inn (Danish: Hvidsten Kro) is a historic, listed inn, formerly a coaching inn located in Hvidsten between Randers and Mariager. Today the inn consists of five buildings of which the oldest is the travellers stable from 1790. A notable inn keeper was Marius Fiil who in 1893 was born in the inn as son of its owner then, Niels Pedersen (Fiil) and who was keeper of the inn from 1925 to 1944. In 1943 Hvidsten Inn became the center for the Hvidsten group, which was part of the Danish resistance movement. The following year the Gestapo arrested most of the group's members, including the inn keeper and his assistant son who were executed on 29 June 1944 leaving behind the widow Gudrun Fiil who took over the inn. In 1945 a memorial stone over the executed members of the Hvidsten group was raised near the inn. In 1984 the Danish postal service introduced a stamp depicting Hvidsten Inn in the hand of Arne Kühlmann. Portrayal in the media The 2012 Danish drama film Hvidsten Gruppen (This Life) takes place in and around Hvidsten Inn. References
Herberg van Hvidsten

De Herberg van Hvidsten (Deens: Hvidsten Kro) is een historische en monumentale koetsiersherberg in het Deense dorpje Hvidsten, tussen Randers en Mariager. Tegenwoordig omvat de herberg vijf gebouwen, waarvan het oudste, de reizigersstal, uit 1790 stamt. Een van de bekendste herbergiers was Marius Fiil (1893-1944). Met zijn zoon, schoonzoon en twee dochters maakte hij deel uit van de Hvidstengroep, een verzetsgroep die de herberg tijdens de Duitse bezetting als uitvalsbasis gebruikte vanaf 1943. De groep ontving vele droppings van wapens en munitie en verdeelde de goederen over meerdere verzetsgroepen in Jutland. In 1944 werd de groep door de Gestapo opgerold en op 29 juni werden acht mannen geëxecuteerd, waaronder de Fiils.
Hvilsager Kirke

Hvilsager Kirke er en kirke i landsbyen Hvilsager på Djursland. Kirken ligger højt placeret i terrænet på kirkebakken. I 1600-tallet var tårnet højere, og fungerede som sømærke ved indsejlingen i det daværende Kolindsund. Kirken er oprindeligt en kvaderstensbygning, opført antagelig i 1100-tallet. Som den fremstår nu er den dog resultatet af en meget omfattende ombygning i 1772. I korets vægge, og i en mindre grad også skibets, ses de gamle kvadersten bevarede. Men ellers er byggematerialet røde teglsten. Kirken lå i Sønderhald Herred i det tidligere Randers Amt Eksterne henvisninger Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark (3. Udgave 4. Bind, s. 945 hos Projekt Runeberg Hvilsager Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Hvilsager Kirke hos KortTilKirken.dk
Hvilsted Kirke

Hvilsted Kirke, Hvilsted Sogn, Hads Herred i Aarhus Kommune. Bygningshistorie Den lille kirke er bygget i romansk tid under den store kirkebyggeperiode engang efter 1150. Oprindelige er skibet og koret, der er opført i rå kampesten med hjørner i tilhugne granitkvadre. Den romanske norddør samt et par vinduer er bevarede i den oprindelige udformning. Engang i den sene middelalder tilføjedes et nordvendt våbenhus og et vestvendt tårn, begge opført i munkesten. Antagelig samtidig hermed blev der i skib og kor indbygget sengotiske hvælvinger. I 1777 skete en sammenstyrtning, hvorefter tårnet blev reduceret til skibets murhøjde. Kirkens indre Af det oprindelige inventar finder man kun den romanske døbefont. Altertavlen er i renæssancestil. Et epitafium over ridefoged Jacob Jensen fra 1641 med en snitværksramme i rig senrenæssancestil er antagelig udført af den kendte billedskærer Peder Jensen Kolding. Der findes endvidere et mindre epitafium over Mikkel Pedersen Skriver. Begge mænd havde været ansat på den nærliggende herregård Kanne, i dag kaldet Rantzausgave. På kirkegården ligger nogle dørindfatningssten, der menes at stamme fra den nedbrudte Rindelev Kirke i Fruering Sogn. Kilde Trap Danmark – fjerde udgave, 7. bind, Aarhus Amt Eksterne kilder og henvisninger Hvilsted Kirke hos KortTilKirken.dk Hvilsted Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)