NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ganggrab 3 von Hjortegårdene

Das Ganggrab 3 von Hjortegårdene (auch Hjortegårdene Jættestue 3 oder Distriktet Skoven genannt) liegt auf privatem Grund im Norden der Halbinsel Hornsherred bei Frederikssund auf der dänischen Insel Seeland. Die Megalithanlage aus der Jungsteinzeit wurde von den Leuten der Trichterbecherkultur (TBK) zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichtet. Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland, den Niederlanden und Skandinavien sowie vereinzelt in Frankreich zu finden. Das ausgegrabene, gut erhaltene und 1989 restaurierte Ganggrab liegt in einem etwa 3 Meter hohen, leicht ovalen Erdhügel von etwa 17 × 16 Metern Durchmesser. Die Kammer besteht aus neun Trag- und drei Decksteinen. Vom Gang sind acht Trag-, drei Decksteine und ein Verschlussstein erhalten. In der Nähe liegt eine große Anzahl neolithischer Gräber, darunter die weitgehend zerstörten Ganggräber (Hjortegårdene Jættestue 1 und 2) und die gut erhaltenen Runddysser von Hjortegårdene. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2. Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 63 (PDF; 2 MB). Weblinks Beschreibung und Bilder auf dem Megalithic-Portal (englisch)
Knud Lavards Kapel

Knud Lavards Kapel eller Haraldsted Kapel er ruinerne af et middelalderligt kapel, der ligger vest for Haraldsted Skov nordøst for Haraldsted, nord for Ringsted på Midtsjælland. Det er opkaldt efter Knud Lavard og kapellet blev opført omkring 1150 på det sted, hvor han blev myrdet i 1131. Ifølge legenden skulle der være sprunget en kilde på det sted, hvor Lavards blod dryppede på jorden, men denne kilde er forsvundet. Knud Lavard blev helgenkåret i 1170 og kapellet blev i middelalderen et pilgrimssted. Efter reformationen mistede det sin betydning. Bygningen forfaldt og forsvandt, men blev genfundet og udgravet i 1833. Bygningen er 28,5 m lang og blev bygget i frådsten. Det bestod af apsis, kor og skib. Fundamentet er bevaret i omkring 1 meters højde. Referencer Eksterne henvisninger
Hødysse von Gundsømagle

Der Hødysse von Gundsømagle (auch Eilsøholm Langdysse genannt) ist ein Dolmen am westlichen Ortsrand von Gundsømagle bei Jyllinge auf der dänischen Insel Seeland. Es ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK), die zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichtet wurde. Ein weiterer Hødysse liegt bei Ågerup. Beschreibung Der Hødysse ist ein sogenannter Langdysse in einem etwa 1,5 m hohen Hünenbett von etwa 30,0 × 8,0 m. Etwa in der Mitte des Hünenbettes liegt eine Kammer mit drei Tragsteinen (und einem Eingangsstein) mit einem hohen, würfelartigen, bizarren Deckstein mit Schälchen auf der Oberseite, der etwa 1,8 m über den Hügel aufragt. Am südlichen Ende des Hünenbettes befinden sich zwei Seitensteine einer zweiten, jedoch ausgegangenen Kammer. Die Randsteine des Hünenbettes sind abgesehen von der Ostseite erhaltenen, stehen jedoch meist nicht in situ. Der Dolmen liegt auf einem bebauten Feld über dem Roskilde-Fjord. Um Gundsømagle liegen auch die Dolmen Thoradysse, Hovdysse und Gulddysse. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 474. Weblinks Eintrag in der Liste des dänischen Kulturministeriums Video Beschreibung engl. und Bilder Einzelnachweise
Лангелан

Лангелан (на датски: Langeland) е осмият по големина датски остров в Балтийско море. На него живеят над 13 хил. души (2009 г.). Площ 284 km². География Остров Лангелан е разположен в южната част на страната. Дължината му от север на юг е 53 km, а максималната ширина до 11 km. На североизток и изток протока Стурабелт (Голям Белт) го отделя съответно от островите Шеланд и Лолан (протока между Лангелан и Лолан носи названието Лангелансбелт), а на запад безименен проток с ширина от 3,5 до 7,5 km – от островите Ерьо, Стрюньо, Тосинге, Турьо и Фюн. Бреговете му са предимно ниски, слабо разчленени. Изграден е главно от варовици и глини, препокрити с ледникови наслаги. Релефът е равнинен, на места пресечен с моренни хълмове с максимална височина 46 m (в най-южната част). В миналото островът е бил покрит с гъсти букови и дъбови гори, от които сега са се запазили отделни малки участъци. Отглеждат се зърнени култури, картофи и захарно цвекло и се развива интензивно животновъдство, риболов и оранжерийно зеленчукопроизводство. На запад чрез шосеен мост през малкия остров Тосинге се свързва с шосейната мрежа на остров Фюн и от там с общата шосейна мрежа на Дания. Най-големият град на острова е Рудкьобинг, разположен на западното му крайбрежие. Източници
Langeland

Langeland je dánský ostrov ležící mezi Velkým Beltem a Kielskou zátokou. Území ostrova má rozlohu 285 km² a k 1. lednu 2010 zde žilo 13 277 obyvatel. Ostrov je známý produkcí obilí a také jako rekreační oblast. Langeland je spojen s ostrovem Tåsinge a Fyn přes ostrůvek Siø. Ostrovy Lolland, Ærø a Strynø jsou s Langelandem propojené trajekty. Největším městem na ostrově je Rudkøbing, rodiště slavného fyzika, chemika a filosofa Hanse Christiana Ørsteda, jeho bratra, Anderse Sandøe Ørsteda, bývalého dánského premiéra, a jejich synovce, botanika Anderse Sandøe Ørsteda. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Langeland na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Langeland na Wikimedia Commons Oficiální turistické informace
Langeland

Langeland (Danish: [ˈlɑŋəˌlænˀ] , lit. 'Long land') is a Danish island located between the Great Belt and Bay of Kiel. The island measures 285 km2 (c. 110 square miles) and, as of 1 January 2018, has a population of 12,446. The island produces grain and is known as a recreational and wellness tourism area. A bridge connects it to Tåsinge via Siø – a small island with a population of approximately 20 – and the main island of Funen (to the northwest). There are connections by car ferry to the islands of Lolland, Ærø, and Strynø. Rudkøbing, the island's largest town, is the birthplace of famous physicist and chemist Hans Christian Ørsted, his brother, Anders Sandøe Ørsted, a former Danish prime minister, and their nephew, botanist Anders Sandøe Ørsted. Administratively, Langeland and several smaller islands around it form the Municipality of Langeland, the most populous of them being Strynø. Role in the Larne gun-running On 30 March 1914, the vessel SS Fanny docked at Langeland and proceeded to be loaded with a "mysterious" cargo. This cargo turned out to be a weapons cache including 11,000 Männlicher rifles brought from the Steyr works in Austria; 9,000 ex-German army Mausers; 4,600 Italian Vetterli-Vitali rifles; and 5 million rounds of ammunition in clips of five. The cache had been purchased by Major Frederick Hugh Crawford for the Ulster Unionist Council to equip the Ulster Volunteer Force in Ireland. Danish customs officials suspected that the cargo might have contained weapons to arm militant Icelandic home rulers who sought independence from Denmark. However the SS Fanny cut loose, escaped in a gale and sailed out of Danish territorial waters. The weapons cache would later land in Larne on the north-east coast of Ireland in what became known as the Larne gun-running. Gallery See also List of Danish islands Langeland Municipality References External links Official tourist information site for Langeland Travel guide to Langeland
Langeland

Langeland ([ˈlɑŋəˌlænˀ] tierra larga) es una isla de Dinamarca localizada entre el Gran Cinturón (Storebælt) y la bahía de Kiel. La isla ocupa una superficie de 285 km², y alberga una población que supera los 13 000 habitantes. Es considerada un gran área recreativa. Un puente conecta Langeland con Tåsinge y la isla de Fionia. Hay asimismo conexiones por ferry con Lolland, Ærø y Strynø. Administrativamente, Langeland es uno de los 98 municipios daneses desde el 1 de enero de 2007. Anteriormente, la isla se dividía en 3 municipios: Rudkøbing, Sydlangeland y Tranekær. El municipio de Langeland incluye también las pequeñas islas de Strynø y Siø. La capital administrativa es también la localidad más poblada, Rudkøbing. Localidades Véase también Anexo:Islas de Dinamarca Referencias «Departamento de Estadística de Dinamarca» (en danés). Consultado el 30 de noviembre de 2012.
Langeland (Danemark)

Langeland est une commune du Danemark de la région du Danemark-du-Sud, qui tient son nom de l’île dont elle épouse le territoire. Elle comptait 12 358 habitants en 2019, pour une superficie de 284 km2. Langeland est le résultat du rassemblement des trois anciennes communes de Rudkøbing, Sydlangeland et Tranekær. Histoire Durant la période maglemosienne, les habitants de l'île désertaient l'intérieur des terres pour se rapprocher des côtes lors des saisons hivernales, bien que quelques huttes bâties pour le froid aient été retrouvées à Flaadet. Plusieurs cimetières datant du néolithique ont été retrouvés, et une étude (Ebessen, 1992) dénombre 6 squelettes en bon état de conservation Géographie L’île fait partie de l'espace maritime Cattégat, Øresund et Belts. La côte orientale de l'île baigne le Langelandsbelt, un prolongement du Grand Belt. La côte occidentale s'ouvre sur le Slø Sund. Langeland est reliée à la Fionie par une succession de pont via Siø et Tåsinge. La ville principale est Rudkøbing. Les paysages relativement accidentés du sud de l'île témoignent de l'activité des glaciers au quaternaire. Ils y ont laissé des buttes morainiques caractéristiques que l'on retrouve un peu partout au Danemark. Personnalités liées à la commune Elisa von Ahlefeldt (1788-1855), est une écrivaine germano-danoise née au château de Tranekær situé dans cette commune. Roswitha Lüder, peintre allemande ouvre un atelier dans la commune en 1996. Notes et références Notes Références Lien externe Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail du Danemark Portail des îles
Langeland

Langeland je danski otok u Baltičkom moru (54°56'N i 10°42'E). Dugačak je 52 km i širok 11 km. Nalazi se između otoka Fyna i Lollanda u morskom prolazu Veliki Belt u pokrajini Južna Danska. Ime mu znači "dugačka zemlja". Gospodarstvo Blaga klima i plodno tlo pogoduje proizvodnji šećerne repe i žitarica. Poznat je po prostranim šumama bukve koje postepeno nestaju radi povećanja poljoprivrednih površina. Otok je mostovima povezan s drugim danskim otocima. Glavno mjesto Rudkøbing na zapadnoj obali povezano je željezničkom prugom s mjestom Bagenkop na krajnjem jugu otoka. Od većih naselja na otoku se nalazi još i Tranekær.
Langeland

Langeland Dánia egyik szigete, Lollandtól nyugatra, Fyntől, Ærø-tól és Tåsinge-től keletre a Nagy-Bælt déli részén. Kiterjedése észak-déli irányban 52 km, kelet-nyugati irányban 11 km, területe 284 km². Lakossága 13 881 fő (2006. január 1.). Langeland községhez tartozik, legnagyobb települése a nyugati parton fekvő Rudkøbing. A sziget Fyn felől a 9-es számú főúton keresztül hídon közelíthető meg, Lollanddal komp köti össze.
Langeland

Langeland è un'isola della Danimarca situata nel Mar Baltico a sud-est dell'isola di Fionia. Da un punto di vista amministrativo fa parte del comune omonimo. Geografia L'isola fa parte dell'arcipelago della Fionia Meridionale, è lunga 52 km con una larghezza di 5/10 km. È collegata all'isola di Fionia tramite ponti che collegano le isole di Siø e di Tåsinge. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Langeland Collegamenti esterni Sito ufficiale, su langelandkommune.dk.
Langeland

Langeland – duńska wyspa leżąca pomiędzy cieśniną Wielki Bełt oraz Zatoką Kilońską oraz wyspami Fionią a Lolland. Jej długość wynosi 52 km a szerokość 11 km. Administracyjnie należy do okręgu Dania Południowa, tworzy gminę Langeland. powierzchnia: 285 km² ludność: 12 384 mieszkańców (I 2017 r.) największe miasta i miejscowości Rudkøbing – 4586 mieszkańców (2017 r.) Humble – 608 mieszkańców (2017 r.) Tranekær najwyższe wzniesienie: Skøvlebjerg (46 m n.p.m.) Powierzchnia nizinna. Mieszkańcy wyspy zajmują się głównie rolnictwem. Uprawia się pszenicę, jęczmień, buraki cukrowe; rozwinięta hodowla bydła i drobiu, rybołówstwo. Z wyspami Tåsinge oraz Fionią łączy ją most. Demografia Wykres liczby ludności Langelandu na przestrzeni ostatnich 110 lat Przypisy
Langeland

Langeland é uma ilha na Dinamarca, localizada entre o Grande Belt e a Baía de Kiel, à sudeste da ilha de Fyn. Seu território também é um município, parte da região Sul da Dinamarca, criado pela reforma comunal realizada em 2007. O município foi criado a partir da junção dos seguintes três municípios: Rudkøbing Sydlangeland Tranekær Coordenadas geográficas Latitude: 54° 56′ 0″ N, Longitude: 10° 47′ 0″ E Ilha de Langeland A ilha é ligada à Fiónia por uma pontes via Siø e Tåsinge. Também existem ligações ferry-boat para as ilhas de Lolland, Ærø e Strynø. A principal cidade é Rudkøbing. As paisagens relativamente acidentadas no sul da ilha testemunham a atividade das geleiras/glaciares durante o quaternário. Eles aí deixaram montículos de morena, características que se encontram um pouco por toda a Dinamarca. Economia A ilha tem culturas de cereais e de beterraba açucareira, assim como criação de gado. Referências Ligações externas Página oficial do município
Langeland

Langeland este o insulă din Danemarca, care măsoară 285 km² (circa 110 mile pătrate) și are o populație de aproximativ 15,000 locuitori. Vezi și Listă de orașe din Danemarca Legături externe Official tourist information site for Langeland Arhivat în 25 decembrie 2008, la Wayback Machine. Guide to Langeland Arhivat în 19 august 2011, la Wayback Machine.
Лангеланн

Лангеланн (дат. Langeland) — остров в Балтийском море, расположенный к западу от пролива Большой Бельт, между островами Фюн и Лолланн. Принадлежит Дании. Площадь — 283,84 км², длина 52 км, ширина 11 км. Население — 13 340 (1 января 2009). Остров входит в состав муниципалитета Лангеланн (регион Южная Дания). Главный город — Рудкёбинг. География Рельеф равнинный, местами холмистый, высотой до 46 м. Растительность: лиственные леса (бук). Экономика Лангеланн является рекреационной зоной. Отрасли сельского хозяйства: садоводство, животноводство, рыболовство. Возделывают зерновые культуры, картофель, сахарную свёклу. Соединен мостами с островами Тосинге и Фюн. Существует паромное сообщение с островами Лолланн, Эрё и Стрюнё (дат. Strynø). Достопримечательности Главная достопримечательность — замок Транекер (дат. Tranekær), около города Рудкёбинг. До 1231 года он выполнял функцию королевской резиденции. В самом Рудкёбинге сохранились несколько средневековых церквей. А на юге острова расположен курган каменного века с расположенным на нём дольменом. Знаменитые люди На острове родился знаменитый физик Эрстед, Ханс Кристиан. Ссылки Атлас острова Лангеланн (дат.). Архивировано из оригинала 26 июля 2004 года. Langeland-info.dk (дат.). Архивировано из оригинала 16 июля 2004 года. Источники Encyclopedia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite (2007) «Лангеланн». БСЭ. 3-е издание
Langeland

Langeland är en dansk ö i region Syddanmark, belägen mellan Fyn och Lolland, i södra delen av Stora Bält. Ön är 52 kilometer lång och 11 kilometer bred på det bredaste stället, den har en yta av 284 km². Invånarantalet är 12 280 (2020) och den största orten är Rudkøbing. Från Fyn kan man, via öarna Tåsinge och Siø, köra över broar till Rudkøbing på västra Langeland. Från Spodsbjerg på östra sidan Langeland går det färjor till Lolland. I mars 1659 under det dansk-svenska kriget blev ön anfallen av svenska soldater under Carl Gustaf Wrangel. Langelandsinvånarna och danska soldater gjorde hårt motstånd mot svenskarna som led stora förluster. Slutligen blev dock danskarna tvungna att ge sig vilket resulterade i plundring och svält. Galleri Referenser
Лангеланн

Лангела́нн (дан. Langeland) — острів в Балтійському морі. Розташований на захід від протоки Великий Бельт, між островами Фюн і Лолланн. Належить Данії. Площа 284 км ², довжина 52 км, ширина 11 км. Населення 13881 (1 січня 2006). Острів входить до складу муніципалітету Лангеланн (область Південна Данія). Головне місто — Рудкьобінг. Економіка Лангеланн є рекреаційною зоною. Галузі сільського господарства: садівництво, тваринництво, рибальство. Обробляють зернові культури, картопля, цукровий буряк. Визначні пам'ятки Головна визначна пам'ятка — Замок Транекер (дан. Tranekær), біля міста Рудкьобінг. До 1231 року він виконував функцію королівської резиденції. Посилання Атлас острова Лангеланн (дан.) Langeland-info.dk (дан.) Джерела Encyclopædia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite (2007) «Лангеланн». БСЭ. 3-е издание
Anne Justs Have

Anne Justs Have er en have, der er beliggende på Postvangen 4 i Hune, tæt ved Blokhus og Vesterhavet i Jammerbugt Kommune. Haven blev grundlagt af ægteparret Anne Just og Claus Bonderup i 1991, og åbnede for offentligheden i 1996. Haven er på 7340 kvadratmeter og består forskellige haverum og huse. Haven er i dag en turistattraktion, der er åben for offentligheden i sommerhalvåret. I 2008 - lige før Anne Justs død - dannedes Fonden til Bevarelse af Anne Just´s Have med det formål, at Haven for fremtiden skulle bestå og besøges af haveglade gæster. Claus Bonderup og Anne Just overdrog Haven og alle husene til Fonden, der nu driver Haven. Fondens bestyrelse: Erik Kolind Nielsen, Birte Hornemann, Malou Skeel og Carl Ejler Rasmussen. Eksterne henvisninger Anne Justs Haves hjemmeside Haven i Hune lever videre, 7. april 2009, Berlingske https://www.dr.dk/drtv/episode/haven-i-hune_110751
Frederikssund Museum

Frederikssund Museum er et kulturhistorisk egnsmuseum, der ligger lige vest for Frederikssund. Det har været en del af Roskilde Museum siden 2015, og viser kulturen omkring Roskilde Fjord og Frederikssund. Museet ligger i den fredede Jægerspris Færgegård fra 1839, der er placeret i den vestlige ende af Kronprins Frederiks Bro, der forbinder Frederikssund med Hornsherred. I 2016 er museet lukket pga. ombygning. Referencer Eksterne Henvisninger Frederikssund Museum Arkiveret 19. september 2016 hos Wayback Machine
Vemb Kirke

Vemb Kirke er kirken i Vemb Sogn i Ringkøbing Provsti, Ribe Stift. Den ligger i Holstebro Kommune, indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Ulfborg-Vemb Kommune, og indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Hjerm Herred (Ringkøbing Amt). Kor og skib er opført i romansk tid af marksten med tilhugne kvadre på hjørnerne. Den retkantede norddør er bevaret i brug, syddøren er næsten forsvundet i murværket. Våbenhuset mod nord er antagelig opført i 1600-tallet. Den lille klokkekam mod vest blev opsat i midten af 1800-tallet. Det rundbuede østvindue blev genåbnet i 1941, da kirken blev renoveret. Kor og skib har flade bjælkelofter. Ved renoveringen i 1941 blev østvinduet åbnet og det gamle altertavlemaleri fra omkring 1900 af Gjørup erstattet med et trækors. I 1997 fik østvinduet isat en glasmosaik af Sven Havsteen-Mikkelsen. Prædikestolen er fra begyndelsen af 1600-tallet. Den romanske granitfont har profileret kumme med en savtakfrise nederst samt vulst på overgangen til den firkantede fod, der har hjørnekløer. Fonten er registreret i Mackeprang - Nord og Sønderjylland - Vestjylland, Salling og Himmerland - Den vestjyske type - Glatkummers varianter. Galleri Noter Eksterne henvisninger Vemb kirke Arkiveret 11. oktober 2016 hos Wayback Machine hos Nordenskirker.dk med frit materiale [1] Vemb Kirke hos KortTilKirken.dk Vemb Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Karnaphuset

Karnaphuset (også Klokkergården eller Skovridergården) er et fredet bindingsværkshus i Østergade 2 i Rønne på Bornholm. Det blev opført i 1753 som en del af Karnapgården. Huset har navn efter den karakteristiske karnap ud mod gaden, der er den sidste af en almindelig byggeskik i byen. Stuen er berømt for sin dekoration af landskabsmalerier direkte på væggene og hollandske fliser. Historie Karnaphuset blev opført i 1753 som en del af en trelænget gård. I 1830 indrettedes stuen med malede døre og paneler og tre landskabsmalerier over dørene. Helt unikt for Bornholm blev der sat 850 blå-hvide hollandske fliser op på væggene. Huset er det eneste på øen, som har hollandske fliser. I 1857 blev en del af gården solgt fra som en selvstændig ejendom. I 1867 blev den del overtaget af klokker Jochum P. Kofoed fra den nærliggende Sankt Nicolai Kirke. Han flyttede ind i tagetagen med sin kone og 10 børn. Inden var gården opdelt i tre ejendomme. I 1890 blev yderligere en del af huset solgt fra. I 1900 blev der opført et sidehus. Kofoeds kone døde i 1935, hvorefter det blev overtaget af deres datter Valborg. I 1920-1947 udførte arkitekten K. Thorsen arbejde på flere af de gamle gårde i Rønne, og han fandt ud af, at mange af dem havde haft karnapper som Karnaphuset, men at det var den eneste tilbageværende. I 1974 blev huset fredet. På det tidspunkt var det fortsat i familien Kofoeds eje, men var udlejet til Forsvaret. I 1977 blev det restaureret, da Nationalmuseet fandt ud af, hvor dårlig stand det og særligt karnappen var i. Næsten alt træværk var rådnet og erstattet med mursten. Det blev solgt i 1986 til en ejer, der påbegyndte yderligere restaurering, men som aldrig fuldførte det. Det endte med at Kulturarvsstyrelsen købte huset i 2004 for at redde det fra forfald. Styrelsen betalte 540.000 kr for huset, og der blev gennemført en gennemgribende restaurering for omkring 5 mio. kr. Sidehuset fra 1900 blev revet ned og erstattet med et nyt i 2008, hvorefter det blev solgt til fotografen Suste Bonnén for 1,9 mio. kr. I 2011 blev huset sat til salg for 2,5 mio. kr. I 2013 var huset en del af boligprogrammet Liebhaverne på TV 2, men uden at blive solgt. Det udlejes nu. I 2014 udgav Bonnén en bog om at bo i fredede huse. Beskrivelse Hele bygningen er på 19 fag men den fredede del kaldet Karnaphuset er kun de seks midterste fag. Huset dækker et areal på 107 m2, men med overetagen er der 158 m2. Hele anlægget har to porte til baggården. Bygningen er i dag gulkalket med rødt tegltag. Taget er et sadeltag bortset fra på karnappen, hvor der er rundbuet. Stuen er indrettet med hollandske fliser, paneler og landskaber malet direkte på væggen over de tre døre. Se også Fredede bygninger i Bornholms Regionskommune Referencer Litteratur Bonnén, Suste; De bevarer Danmark - kærlighed til fredede huse (2014) ISBN 978-87-71-18386-3 Eksterne henvisninger Karnaphuset i Rønne - fotografier af Karnaphuset før, under og efter renovering
Hobro Museum

Hobro Museum er et kulturhistorisk museum i Hobro. Museet er indrettet i det ældste hus i byen, der stammer fra 1821. og udstiller fund fra stenalderen til vikingetiden. Heriblandt fund fra udgravninger på trelleborgen Fyrkat. Derudover fortælles om byens historie som købstad og udvikling af industri. Hobro-stenen 2, der stammer fra omkring år 1000, og blev fundet 1623, var en overgang udstillet på museet, men er nu flyttet til Hobro Bibliotek. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Gård fra Bornholm (Frilandsmuseet)

Gården fra Bornholm er Damaskegård 3. selvejergård i Østerlarsker Sogn. Den blev erhvervet til Frilandsmuseet i 1968 fra Bornholm. Den blev åbnet på museet i 1982 og viser tiden omkring 1920, hvor Valdemar Jørgensen ejede gården, som han havde overtaget i 1918. Ejerne kan spores til slutningen af 1600-tallet, mens det meste af gården på museet stammer fra begyndelsen af 1800-tallet med et par tilbygninger senere i århundredet, østlængen og et bage- og vaskehus bag køkkenet. Damaskegård var en stor gård, og ejerne blev velhavende blandt andet ved svineavl med eksport fra øens andelssvineslagteri til England og Tyskland. Galleri Noter Se også Frilandsmuseets bygninger Eksterne henvisninger Gårdens have Arkiveret 23. september 2016 hos Wayback Machine fra Natmus.dk