NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vintersborg

Vintersborg er en gammel sædegård som blev kaldt Utterslevgaard, på Lolland. Den nævnes første gang i 1401. Navnet Vintersborg er fra 1673. Gården ligger i Utterslev Sogn, Lollands Nørre Herred, Maribo Amt, Ravnsborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1804 og ombygget 1854. Vintersborg Gods er på 263 hektar Ejere af Vintersborg (1370-1401) Johan Skarpenberg (1401-1435) Predbjørn Podebusk (1435-1473) Slægten Podebusk (1473-1500) Claus Grubendels / Mogens Hak (1500-1510) Knud Gjøe (1510-1530) Hans Krafse (1530-1551) Karen Hansdatter Krafse gift Rud (1551-1571) Jørgen Rud (1571-1618) Eiler Jørgensen Rud (1618-1647) Borkvard Eilersen Rud (1647-1672) Helvig Rosenkrantz gift Rud (1672-1694) Helmuth Otto von Winterfeldt (1694-1699) Gustav von Winterfeldt (1699-1728) Christopher von Eichstedt (1728-1741) Enke Fru von Eichstedt (1741-1757) Carl Vilhelm Gjedde (1757-1769) Sophie von Winterfeldt gift Holck (1769-1772) Flemming Holck-Winterfeldt (1772-1785) Gustav Holck-Winterfeldt (1785-1801) Frederik Christian Holck-Winterfeldt (1801-1804) Christian Heinrich August Hardenberg-Reventlow (1804-1810) Jørgen Jørgensen (1810-1844) Jacob Kølle (1844-1883) Frederik Anton Hastrup (1883-1900) Julianus Hastrup (1900) Lollands Spare Og Laanebank (1900-1912) M. Alstrup (1912-1938) Carl Olaf Olsen (1938-1977) Asger Olsen (1977-) Carl Olaf Olsen / Ivan Olsen Ekstern henvisninger Vintersborg - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 1955, Kraks Landbrug
Vintmølle Sø

Vintmølle Sø er en lille privatejet sø beliggende syd for Viborg. Søen er opstemmet i sydenden, ved vandmøllen Vintmølle, hvorfra den har afløb mod Vedsø, ca. en kilometer mod syd; tilløbet Koldbækken havde oprindelig udløb i Vedsø, men blev omlagt i 1500-tallet, for at skaffe vand til møllen. Søens opland består af både bebyggede områder, skov og landbrugsarealer. Der har tidligere været en del fiskeri i søen af ål, gedde, brasen, aborre, skalle og sude. Vintmølle Sø ligger i en tunneldal, der går fra Mariager Fjord til Hald Sø, via Rødding Sø, Loldrup Sø og Viborgsøerne Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0 Om Vintmølle Sø Arkiveret 17. april 2021 hos Wayback Machine på Viborg Kommunes websted.
Virring (Randers Kommune)

Denne artikel omhandler byen Virring (Randers Kommune). Der er også andre byer med dette navn, se Virring. Virring er en landsby og et ejerlav beliggende på Djursland ca. 14 km. øst for Randers og 42 km. vest for Grenaa. Byen ligger i Virring Sogn i Randers Kommune og hører således til Region Midtjylland. Fra 1970 til 2006 hørte byen til Sønderhald Kommune. Nærmeste større byer er Assentoft ca. 6 km væk mod vest og Auning ca. 9 km. mod øst. Virring har 69 indbyggere (2011). Byen er kirkebyen for Virring Sogn, men sognets største by er Uggelhuse ved Randers Fjord. Henvisninger
Visborg Kirke

Visborg Kirke er en middelalderkirke, der menes at være opført i 1200-tallet. Den er dog senere i 1590'erne blevet renoveret. Den ligger i Visborg Sogn i det tidligere Hindsted Herred Ålborg Amt, nu i Mariagerfjord Kommune. Kirken er præget af det nære tilhørsforhold til den nærliggende Visborggård. Den nuværende bygning skyldes i hovedsagen en omfattende ombygning i renæssancen. En sandstensplade over våbenhusets dør daterer ombygningen til 1593. Den oprindelige romanske granitkvadrekirke kan spores i murværket i skibets vestende, den retkantede norddør er bevaret i tilmuret tilstand. Tårnet er fra tiden omkring reformationen. Ved ombygningen blev det meste af den romanske kirke nedrevet og erstattet med skib og langhuskor samt våbenhus, nordkapel og gravkapel. Kirken blev istandsat i 1943. Ved ombygningen i 1593 fik kirkerummet indbygget hvælv. Prædikestolen er fra år 1600 og har våben for Sophie Bille samt andre. I kirken ses stolegavle fra 1570 med våben for Johanne Nielsdatter Rotfeld, Havnø samt fra 1574 og 1586 med våben for Jakob Seefeld og hustruer, desuden ses gavle fra 1636. Kirkeskibet Hendrik Harren er fra midten af 1800-tallet. Altertavlen er fra år 1600 og blev bekostet af Sophie Bille, det oprindelige maleri er genindsat i tavlen, det hidtidige maleri af L.R. Tuxen hænger nu i nordkapellet. I koret står sengotiske korstole med udskårne gavle. Over indgangen til gravkapellet hænger et familiebilleder fra år 1600 forestillende Jakob Seefeld med hustruer og børn, de to gravsten i koret er over samme familie. I gravkapellet står kister med Oberst Andreas Arenstorff (død 1764) og hustru Sophie Marie von Schiebel (død 1761). Den romanske døbefont af granit har dyrefigurer i kraftigt relief på kummen. Eksterne kilder/henvisninger Opslag "Visborg Kirke" Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker (tilladelse fra Hideko Bondesen) Opslag hos KortTilKirken.dk med links til flere oplysninger
Visborggård

Visborggård er en herregård, der ligger ½ km nordøst for Visborg nær Hadsund i Mariagerfjord Kommune. Gården hed oprindeligt Visborg, men da landsbyen Visborg opstod, blev navnet efterhånden ændret til Visborggård. Den nuværende hovedbygning er opført af Jakob Enevoldsen Seefeld i 1575-76 og ombygget i 1748-1796, men gården nævnes allerede fra midt i 1300-tallet. Visborggaard Gods er på 10 hektar park, som der er offentlig adgang til fra solopgang til solnedgang, og 6 hektar gartneri. Visborggard var fra 1932 til 2017 et bosted for mennesker med sindslidelser. Der var plads til 46 beboere, fordelt på 5 grupper. I september 2017, flyttede beboerne ind til det nye bosted i Molhøj i Hadsund. Ejere af Visborggaard (1345-1351) Palne Jonsen Munk (1351-1370) Torben Jonsen Munk (1370-1401) Anders Nielsen Munk (1401-1410) Jens Andersen Munk (1410-1442) Mads Jensen Munk (1442-1445) Niels Andersen Munk (1445-1450) Karen Jensdatter Udsen gift Munk (1450-1467) Jens Madsen Munk (1467-1477) Munk Jensen Munk (1477-1497) Niels Jensen Munk (1497-1530) Ingerd Andersdatter Bjørn gift (1) Munk (2) Tygesen (1530-1538) Jens Tygesen Seefeld (1538-1557) Enevold Jensen Seefeld (1557-1568) Agathe Pogwisch gift Seefeld (1568-1599) Jacob Enevoldsen Seefeld (1599-1608) Sophie Bille gift Seefeld (1608-1630) Enevold Jacobsen Seefeld (1630-1666) Jørgen Enevoldsen Seefeld (1666-1668) Claus Jørgensen Seefeld (1668-1681) Jacob Clausen Seefeld (1681-1686) Henrik Jørgensen Schwichtenberg (1686-1702) Mette Olufsdatter gift Schwichtenberg (1702-1717) Johannes Svane (1717-1718) Anne Kjærulf gift (1) Svane (2) Benzon (1718-1726) Severin Benzon (1726-1729) Anne Kjærulf gift (1) Svane (2) Benzon (1729-1742) Friedrich von Arenstorff (1742-1764) Andreas von Arenstorff (1764-1829) Friedrich von Arenstorff (1829-1830) Slægten von Arenstorff (1830-1831) Jacob Kjellerup (1831-1835) Niels Winde Kjellerup (1835-1847) Caja Kruse gift Kjellerup (1847-1891) Jacob Kjellerup (1891-1912) Enke Fru Magdalene Kjellerup (1912-1913) Slægten Kjellerup (1913-1931) Knud Danneskiold-Samsøe (1931-1960) Den Danske Stat (1960-2007) Nordjyllands Amt (2007-2017) Region Nordjylland (2017- ) Rudolph Rigsgreve Johan Oscar von Platen-Hallermund Den Hvide Hest Da Christian 10. efter Genforeningen i 1920 red ind i Sønderjylland på den berømte hvide hest, var det Visborggårds daværende ejer, grev Knud Danneskiold-Samsøe, der havde stillet hesten til rådighed for kongen. Hesten døde af sygdom i 1924 og er begravet i en høj med en mindesten over for Gl. Visborgvej 178 mellem Visborg og Visborggård. Forlydender om, at hesten reelt ikke var hvid, hænger sammen med, at oppasseren havde børstet den med pibeler for at skjule snavs og urin. Leret har smittet af og givet anledning til at omtale hesten som "kalket". Noter Eksterne kilder/henvisninger J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Mariager Fjord Guiden: Visborggård
Virumhallerne

Virumhallerne er et idrætsanlæg beliggende i Virum, Lyngby-Taarbæk Kommune. Virumhallerne består i dag af to haller, den originale hal opført i 1968 og en træningshal opført i 1997. Den originale Virumhallen blev tegnet af arkitekterne Gunnar Jensen og Finn Monies. Virumhallerne er hjemmebane for bl.a. Virum Basketball Klub, Virum-Sorgenfri Bordtennisklub, VSH 2002 og tidligere Virum-Sorgenfri Håndboldklub. Tilskuerkapaciteten i Hal 1 er 588 siddende tilskuere og ca. 100 stående. Udover idrætsaktiviteter rummer Virumhallerne mødelokaler mv. og kan bruges til koncerter o.l. Virumhallerne ligger ca. 200 meter fra nærmeste S-togsstation, Virum Station. Eksterne henvisninger/Kilder Lyngby-Taarbæk Kommunes side for Virumhallerne
Viskum

Viskum er et gods i Viskum Sogn, Sønderlyng Herred, tidligere Tjele Kommune, nu Viborg Kommune. Hovedbygningen er trelænget og blev opført 1780-1860. Den ligger ved siden af Viskum Kirke. Godset er på 333 hektar. Ejere af Viskum (1442-1536) Viborg Bispestol (1536-1579) Kronen (1579-1620) Mourids Stygge (1620-1622) Inger Stygge (1622-1624) Slægten Stygge (1624-1629) Hans Dyre (1629-1632) Ove Arenfeldt (1632-1666) Erik Lundov (1666-1669) Bertal Jensen Dons (1669-1681) Anne Tornsdatter gift Dons (1681) Frederik Petersen Carisius (1681-1683) Anne Tornsdatter gift Dons (1683-1691) Peter Hansen (1691-1695) Søren Sørensen (1695) Jørgen Skeel (1695-1700) Benedicte Margrethe Brockdorff gift Skeel (1700-1731) Christian Skeel (1731-1749) Jørgen Scheel (1749-1756) Hans Juul (1756-1788) Christen Juul (1788-1839) Hans Juul (1839-1841) Else Hansdatter Bjerregaard gift Juul (1841-1844) R. Bay (1844-1865) Theodor Emil Neergaard (1865-1867) Ida von Lüttichau gift Neergaard (1867-1889) Hans Helmuth von Lüttichau (1889-1897) Christian Ditlev von Lüttichau (1897-1915) Hans Helmuth von Lüttichau (1915-1927) A. Jensen (1927-1930) A. M. Mikkelsen (1930-1936) Enke Fru Mikkelsen (1936-1948) A. W. Skånstrøm (1948) H.C. Sørensen (1948-1949) H. Madsen (1949-1960) L. Jensen (1960-1961) Enke Fru Jensen (1961-1985) Frede Hansen (1985-1990) Leif Bang-Pedersen (1990-2013) Villy Jørgen Jensen (2013-) Jens Petri Petersen Viskum trinbræt Viskum fik trinbræt med sidespor på Mariager-Fårup-Viborg Jernbane (1927-65). På banens tracé er der anlagt en 16 km lang banesti mellem Velds Husevej og Gl. Århusvej i Viborg. Den passerer få hundrede meter nord for Kvorning. Trinbrættet lå nord for banens krydsning af Østervangsvej. Eksterne kilder/henvisninger Danske Herregårde: Viskum "Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971". SDFE kortviser.
Vittrup Kirke

Vittrup Kirke er en kirke i landsbyen Vittrup i Vendsyssel. Kirken er opført i 1937 ved arkitekt Bertel Jensen som en langhuskirke med rund apsisafslutning mod øst. Kirken kaldes i kaldtes også Børglum Vestre Kirke men skiftede navn efter 1970. Bertel Jensen tegnede også Børglum Kirke. I apsisrundingen står alterbordet, som er muret af gule mursten. På alteret står et krucifiks, skåret af Hjalte Skovgaard. Døbefonten i granit er udført i romanske stilformer i nyere tid. Referencer Eksterne henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 15. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen) Vittrup Kirke på KortTilKirken.dk
Vittrup Kirke

Vittrup Kirke är en dansk kyrkobyggnad i småorten Vittrup i Børglums socken i Hjørrings kommun i Vendsyssel på Jylland. Kyrkan ritades av Bertel Jensen och uppfördes 1937 som en långhuskyrka med rund absid mot öster. Den kallades tidigare Børglum Vestre Kirke, men namnändrades 1970. I absiden står altaret, som är murat av gul tegelsten. På altaret står ett krucifix, som är snidat av Hjalte Skovgaard. Dopfunten är hugget i granit i romansk stil. Källor Efter Nordenskirker.dk Arkiverad 15 september 2011 Vittrup Kirke på KortTilKirken.dk
Voel Kirke

Voel Kirke i Voel er fra 1876. I 1930'erne blev den udsmykket af kunstneren Jais Nielsen, der har forsynet kirkens vinduer med glasmosaik og en særpræget keramikdøbefont og et stort kalkmaleri bag kirkens alter. Voel Kirke er tegnet af arkitekt C. Kiilsgaard med en korskirke som grundplan. Murene er opført af røde mursten og er i romansk stil med rundbuede vinduer og murblændinger. Eksterne kilder og henvisninger Voel Kirke hos KortTilKirken.dk Voel Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Voer Kirke (Norddjurs Kommune)

For alternative betydninger, se Voer Kirke. (Se også artikler, som begynder med Voer Kirke) Voer Kirke ligger i Voer i Rougsø Herred på Norddjursland. Eksterne kilder og henvisninger Danske Aner – Voer sogn (Randers Amt) → Kirken Voer Kirke hos KortTilKirken.dk
Voer Kirke (Brønderslev Kommune)

For alternative betydninger, se Voer Kirke. (Se også artikler, som begynder med Voer Kirke) Voer Kirke ligger i nærheden af Voergård Slot, der er kendt for biskoppen fra Børglum kloster, Niels Stygge Krumpen. Voer kirke ligger ca. 25 km Ø for Brønderslev i Voer Sogn er et sogn i Brønderslev Kommune (Region Nordjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Dronninglund Kommune (Nordjyllands Amt), og før Kommunalreformen i 1970 lå det i Dronninglund Herred i det daværende Hjørring Amt. Skibets flankemure stammer fra en oprindelig romansk kirke opført af granitkvadre over skråkantsokkel. Norddøren spores i murværket, syddøren er stadig i brug. I sengotisk tid blev det oprindelige kor erstattet af det nuværende langhuskor, samtidig opførtes våbenhuset. Tårnet er ifølge en sandstenstavle i tårnets murværk mod vest opført i 1579 af Otto Banner og Ingeborg Skeel, blændingsdekorationerne minder om Bispens hus på Voergård. Tårn og våbenhus blev restaureret i 1788 af Holger Reedtz-Thott. Sydkapellet har en sengotisk kerne men præges helt af ombygningen til gravkapel for Otto Banner (død 1585), som hans hustru Ingeborg Skeel (død 1604) udførte. På kirkegården ses gravsten for statsminister Erik Scavenius (død 1962). Bygningen blev hovedrestaureret i 1942-43. Skibet har fladt bjælkeloft, som er bemalet. Korets hvælv stammer fra opførelsen af det sengotiske langhuskor. I korhvælvet ses kalkmalede anevåben for Jørgen Arenfeldt og Rigborg Lindenov. Altertavlen er en fløjaltertavle i ungrenæssance, den er stafferet i 1621 med våben for Jørgen Arenfeldt og hustru, storfeltets maleri er malet af E.A. Exner i 1777. Prædikestolen er fra slutningen af 1500-tallet, reliefferne er udført af Arnt van Darvidt, nogle af disse er nu på Nationalmuseet. Herskabsstolene har våben for Jørgen Arenfeldt og hustru. I sydkapellet er opstillet et sandstensepitafium for Otto Banner (død 1585) og Ingeborg Skeel (død 1604). I midten ses ægteparret knæle foran en bedepult, bag ægteparret ses Korsfæstelsen. Under de knælende ses otte våben for Ingeborg Skeel (Skeel, Krabbe, Løvenbalk, Skram, Lembeck, Glob og Rotfeldt ) samt otte våben for Otto Banner (Banner, Rosenkrantz, Gjøe, Thott, Gyldenstjerne Bille og Present). På kapellets østvæg ses en mindesten over Niels Skeel (død 1561) og hans hustru Karen Krabbe samt deres søn Hans Skeel, der faldt ved Falkenberg i 1565. Indskriften siger, at Niels Skeel, Karen Krabbe og Hans Skeel hviler i Voer, men Niels Skeel er begravet i Vinderslev Kirke og Hans Skeel er begravet i Viborg Domkirke. Den romanske døbefont af granit har fire knopper på kummen, den ene knop danner hoved til en primitiv figur, der har oprindelig været fem knopper, foden er stærkt ophugget Eksterne kilder og henvisninger Voer Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Voer Kirke hos KortTilKirken.dk
Voerladegård Kirke

Voerladegård Kirke er en kirke i den nordlige ende af byen Voerladegård syd for Mossø. Kirken er opført omkring år 1200. Kirkens tårn er sengotisk og er bygget sammen med en kamtakgavl. Referencer Eksterne henvisninger Voerladegård Kirke på korttilkirken.dk Voerladegård Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Voerladegård Kirke på visitdenmark.dk
Vokslev Kirke

Vokslev Kirke er beliggende i Vokslev Sogn, Aalborg Stift, lidt syd for Nibe. Den oprindelige kirke er opført i 1100-tallet og omfatter koret og ca. 2/3 af den nuværende kirke. Kirkens døbefont er en romansk granitfont, der sandsynligvis har samme alder som kirken. Derimod er dåbsfadet et hollandsk arbejde fra 1650 og har i bunden indgraveret en jagtscene. I 1250 er apsis bygget til. Forlængelsen af hovedskibet samt tilføjelse af to sideskibe er sket i 1300-tallet, men kun et af sideskibene er tilbage, idet det sydlige blev brudt ned i 1815. Tårnet, våbenhuset og kirkens hvælvinger er fra gotisk tid omkring år 1400. Altertavlen er midtfeltet af en luthersk fløjaltertavle fra slutningen af 1500-tallet, men det nuværende maleri er malet i 1700-tallet på den oprindelige træbund. Koret har kalkmalerier fra 1740-50, udført af Viborg-maleren Mogens Trane. Prædikestolen er opsat i 1589 af ejeren af herregården Lundbæk, Christoffer Michilssøn Tornekrans og hustru Daaritte Juul. Eksterne kilder og henvisninger Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Vokslev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vokslev Kirke hos KortTilKirken.dk
Voldby Kirke (Favrskov Kommune)

For alternative betydninger, se Voldby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Voldby Kirke) Voldby Kirke ligger i landsbyen Voldby, et par kilometer syd for Hammel. Kirkens skib og kor er fra ca. 1200, mens styltetårnet er fra 1500-tallet og i øvrigt sidenhen ombygget. Altertavlen er en sengotisk fløjaltertavle fra ca. 1520, der stammer fra Claus Bergs værksted. Eksterne kilder og henvisninger Voldby Kirke hos KortTilKirken.dk Voldby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Voldum Kirke

Voldum Kirke er en kirke i Voldum Sogn i Favrskov Kommune, tidligere Hadsten Kommune. Kirken er beliggende 15 kilometer sydøst for Randers. "Den anselige Kirke bestaar af Skib og Kor ud i eet (indv. Længde omtr. 53, Bredde 13 Al.), Taarn mod V. og Vaabenhus mod S. Kirken er hovedsagelig opf. 1606 af Peder Brahe og Hustru samt Svigersøn Otte Marsvin — efter at den gamle Kirke var revnet en Søndag under Gudstjenesten og derpaa falden ned om Natten — i Renæssancestil af store, røde Mursten med Fyld i Murene fra den gamle, af Fraadsten opf. Kirke. Vaabenhuset, af røde Mursten med Kamgavl og Blindinger, og den vestl. Del af Skibet, som er det hvælv. Underrum af et Taarn, der ligesom Vaabenhuset har været senere Tilbygning, ere dog Rester af den gamle Kirke." (Se Trap - Kongeriget Danmark, 3. adgave, 4. bind, s. 908) Eksterne kilder og henvisninger Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark, 3. udgave 4. bind, s. 908 hos Projekt Runeberg Voldum Kirke hos KortTilKirken.dk
Vor Frelsers Kirke (Horsens)

For alternative betydninger, se Vor Frelsers Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frelsers Kirke) Vor Frelsers Kirke er den ældste bygning i Horsens. Kirkens orgel er bygget af Frobenius Orgelbyggeri i 1977 og har 40 registre. Kirken var 22.august 2018 udsat for en påsat brand, hvor prædikestolen fra 1670 udbrændte totalt. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frelsers Kirkes historie Arkiveret 8. oktober 2013 hos Wayback Machine Vor Frelsers Kirke på KortTilKirken.dk Vor Frelsers Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vor Frelsers Kirke (Odense Kommune)

For alternative betydninger, se Vor Frelsers Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frelsers Kirke) Vor Frelsers Kirke er en kirke i Korsløkke Sogn i det østlige Odense. I folkemunde kaldes kirken også for "Ejby Kirke" fordi kirken ligger i Ejby. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frelsers Kirke hos KortTilKirken.dk Vor Frelsers Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vor Frelsers Kirke (Esbjerg)

Vor Frelsers kirke ligger i Vor Frelsers Sogn, Skast Herred, Ribe Amt. Bygningen Kirken er den første, der blev opført i Esbjerg, og blev til efter en landsdækkende indsamling i 1885-1886, da man manglede en kirke ved den stærkt voksende bebyggelse omkring Esbjerg havn. Den blev tegnet af arkitekterne Schiøtz og Axel Møller fra København. Sidstnævnte stod også for en udvidelse af kirken i 1896, hvor der blev tilføjet to korsarme. Kirken er opført i røde teglsten i nyromansk stil med indgang i tårnet. Skibet er dækket af tøndehvælv, der ved korsarmene går over i et grathvælv. Tårnet har flat bjælkeloft. Frem til slutningen af 1920'erne var hvælvene malet som en stjernehimmel, men i 1928 blev der lavet en række kalkmalerier af maleren Ole Søndergaard. Korsfæstelsen findes således på triumfvæggen. Inventaret Kirkens oprindelige inventar fra 1887 og 1896 bliver stadigvæk benyttet. Altertavlens maleri er ligesom kalkmalerierne udført af Ole Søndergaard i 1928, medens døbefonten er en ægte romansk døbefont, man fandt i Jerne præstegårdshave, og forsynede med en ny sokkel. Prædikestolen stod oprindeligt i skibets sydøstre hjørne, men flyttedes efter ombygningen i 1896 til korsskæringens nordøsthjørne. Orgelet stammer fra 1929, og er bygget af Marcussen og Søn, Åbenrå. Det blev renoveret i 1944. Kirkeskibet forestiller en bark ved navn "Ansgar", og er givet af skibsbygger Jørgen Borregaard Christensen i Esbjerg i 1956. Litteratur Henningsen, Henning 1958: Kirkeskibe i Ribe Amt. Fra Ribe Amt 1958 s. 353-369. Møller, Ella, Ebbe Nyborg og Niels Jørgen Poulsen (red): Danmarks kirker: Ribe Amt bd. 11-12. Kirkerne i Varde og Esbjerg. s. 1003-1007. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frelsers Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vor Frelsers Kirke hos KortTilKirken.dk Vor Frelsers Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Church of Our Saviour, Esbjerg

The Church of Our Saviour (Danish: Vor Frelsers Kirke) is a parish church in Esbjerg, Denmark. Completed in 1887 to a design by Axel Møller, it was the first church to be built in the rapidly growing new town. History When Esbjerg was first developed in the late 1860s, the nearest church was in Jerne to the east. A committee set up in 1885 called for a new church to be built in the centre of Esbjerg as soon as possible. The government responded in 1886, granting half the necessary funding, the remainder being provided by Ribe Diocese. Construction began in May 1887 and the church was consecrated on 18 December the same year. In late 1990, the church became a parish in its own right. The first priest was installed in March 1891. Architecture Located on the corner of Skolegade and Kirkegade, the church is a typical Neoromantic building in red brick with belts of grey stone on a granite socle. It originally consisted of a nave with a chancel and apse at the east end and an entrance through the tower to the west. Møller expanded the building in 1896 with transepts to the north and south fitted with galleries, doubling the seating capacity from 400 to 800. The outer walls are decorated with lesenes, round-arched friezes and a toothed cornice. The roof is slated, including the roof on the pyramid-shaped spire. Interior In 1929, the church was decorated with frescos by Ole Søndergaard: the Paschal Lamb on the apse vault, Jesus blessing the children on the north wall, the Return of the Prodigal Son on the south wall and the Crucifixion on the chancel arch with groups of people on either side. The large Emmaus painting on the altarpiece is also the work of Søndergaard. The granite font is an old Romanesque piece which was found in the rectory garden in Jerne. The bowl is decorated with a relief with small triangular heads. There is a finely carved wooden pulpit with a canopy. I.C. Møller park The church's former cemetery was converted into I.C. Møllerparken in 2013. References Literature Bruhn, Verner; (Esbjerg)., Vor Frelsers Kirke (1987). Kirkeliv i Esbjerg: Vor Frelsers kirke i 100 år (in Danish). Menighedsrådet i Vor Frelsers sogn. ISBN 978-87-87490-31-3. Nationalmuseet (1985). Kirkerne i Varde og Esbjerg: Danmarks Kirker, Ribe Amt (in Danish). pp. 1003–1007. External links Vor Frelser Kirke, Esbjerg, website (in Danish)
Vor Frue Kirke (Flødstrup)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke i landsbyen Flødstrup er sognekirke for Flødstrup Sogn i Nyborg Kommune. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frue Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk