NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Caroline Amalies Asyl

Caroline Amalies Asyl, Rigensgade 36, København, er et asyl (børnehave) stiftet 7. maj 1829 af prinsesse, senere dronning Caroline Amalie, der ved testamente af 31. marts 1870 og fundats af 20. juli 1882 har skænket et legat til opretholdelsen af asylet og den dertil knyttede under 19. september 1841 stiftede asylskole. Asylet optog ca. 1900 omkring 115-130 børn, skolen ca. 75. Asylet havde først plads i den tysk-reformerte præstebolig i Gothersgade og flyttede flere gange, sidst til Store Kongensgade 86 ved Marmorpladsen i en nu nedbrudt bindingsværksbygning. I december 1866 flyttede asylet til en bygning, der blev opført 1865-66 i Rigensgade i rundbuestil i 2 etager ved arkitekt H.S. Sibbern. Bygningen blev skænket enkedronningen, der nedlagde grundstenen 15. juli 1865. Indvielsen foregik 31. august 1866 af danske mænd og kvinder. Asylet er i dag en kommunal børnehave under Københavns Kommune. Kilder og eksterne henvisninger J.P.Trap: Kongeriget Danmark, bd. I. Indledende beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn, og Frederiksberg, 1906
Cathrinebjerg

Cathrinebjerg er dannet i 1803 af en parcel fra Billeshave, som en Julius Eibe købte. Gården ligger i Vejlby Sogn, Vends Herred, Region Syddanmark, Middelfart Kommune. Hovedbygningen er opført i 1803 Cathrinebjerg Gods er på 110 hektar. Ejere af Cathrinebjerg (1803-1819) Niels Julius Eibe (1819-1853) Ukendt Ejer (1853-1866) Laurits Christian Dehlholm (1866-1898) Frederik Ludvig Adolph Gottlieb Dehlholm (søn) (1898-1910) Sv. Lacoppidan (1910-1915) Carl Brandt (1915-1962) Johan P. Jensen-Saltø (1962-1984) Jens Laursen (1984-1999) Niels Ivar Carl Cederfeld de Simonsen (1999-2006) Jens Erik Marcussen (2006-2014) Jens Erik Marcussen (2014-) Erik Sørensen Kilder Kraks Landbrug
Center for Sundhed og Samfund

Center for Sundhed og Samfund, ofte forkortet til CSS, er en del af Københavns Universitet. Centeret udgøres primært af det tidligere Kommunehospital, der ligger mellem Botanisk Have og Søerne i København. I Københavns Universitets organisation dækker CSS over hele Det Samfundsvidenskabelige Fakultet, der med overtagelsen af Kommunehospitalet i 2005 samledes efter at have været spredt over flere adresser i Indre By. Også flere dele af Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet hører under CSS, hvilket derfor berettiger navnet, hvor sundheds- og samfundsforskning samles. Institut for Psykologi, der hører under Det Samfundsvidenskabelige Fakultet, er beliggende i CSS sammen med Institut for Folkesundhedsvidenskab og Copenhagen School of Global Health. Dertil tælles uddannelserne i Antropologi, Sociologi, Folkesundhedsvidenskab, Statskundskab, Økonomi og Kognitions- og datavidenskab, samt kandidatuddannelserne i Sikkerheds- og risikoledelse, Global udvikling og Social datavidenskab. CSS indgår som en del af Københavns Universitets City Campus. CSS er placeret i Øster Farimagsgade i Københavns Indre By, tæt på Israels Plads og Nørreport Station. Noter Referencer
Cereskrydset

Cereskrydset er det uofficielle navn på et lyskryds på Vesterbro i Aarhus. Krydset er opkaldt efter det nedlagte Ceres-bryggeri, som lå på den sydlige side af krydset. Cereskrydset består af to lyskryds, der næsten ligger oven i hinanden. Cereskrydset ligger hvor Silkeborgvej, Viborgvej, Thorvaldsensgade og Vesterbrogade mødes. Nord for krydset ligger Botanisk Have.
Chaluphuset

Chaluphuset i Fredensborg Slotshave er en overdækket havn, der oprindeligt var for kongehusets skibe, men som i dag benyttes til kulturelle arrangementer. Desuden udgår der herfra om sommeren bådture på Esrum Sø. Naboen er frokostrestauranten Skipperhuset. Fra havnen og området omkring kan opleves flotte solnedgange. Galleri Eksterne henvisninger Teaterforeningen Madam Mangor, der spiller forestillinger i Chaluphuset
Charlottehaven

Charlottehaven er en boligbyggelse beliggende på den såkaldte kryolitgrund på Strandboulevarden på Østerbro i København. Grunden har sit navn efter kryolitfabrikken Øresund's chemiske Fabriker. Byggeriet består af 178 lejelejligheder og rummer desuden et fitnesscenter, selskabslokaler, et lejlighedshotel med 44 lejligheder samt en café. I alt er bebyggelsen 22.000 etagemeter. Første etape af byggeriet blev indviet 2001, mens anden etape blev taget i brug i 2004. Bebyggelsen er tegnet af Lundgaard & Tranberg for Harald Simonsens Ejendomskontor. Den er præmieret af Københavns Kommune i 2002, modtog Bygherreprisen 2002 og blev nomineret til Mies van der Rohe Prisen 2004. Bygherren og ejeren er Finn Harald Simonsen, som har opkaldt byggeriet efter sin hustru. Han bor selv i Charlottehaven, når han er i København. 2019 færdiggjordes et højhus på 54 meter med 37 kontorlejligheder som en del af Charlottehaven. Eksterne henvisninger Charlottenhaven Boligers hjemmeside Charlottehaven Lejlighedshotels hjemmeside Om Charlottehaven på arkark.dk Arkiveret 27. august 2016 hos Wayback Machine
Charlottenlund (Hou Sogn)

For alternative betydninger, se Charlottenlund (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Charlottenlund) Charlottenlund er dannet som en avlsgård under Nedergård (Bøstrup Sogn) i 1798, Gården ligger i Hou Sogn, Langelands Nørre Herred, Langeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1798 og ombygget 1867-68 ved Julius Tholle. Charlottenlund Gods er på 326 hektar med Adamshøj og Vesterhuse. Ejere af Charlottenlund (1798-1804) Frederik Christian Kaas-Lehn (1804-1811) Otto Ditlev Kaas-Lehn (1811-1830) H. V. E. Kaas-Lehn (1830-1860) godsforvalter Kastrup (1860-1893) Vincens Steensen de Leth (1893-1903) Julie Joachime Henriette baronesse Bille-Brahe gift Steensen de Leth (1903-1914) Vincens Steensen de Leth (1914-1933) Vincens Steensen de Leth (1933-1964) Poul Fenger (1964-1994) Ebbe baron Wedell-Wedellsborg (1994-2005) Charlottenlund Landbrug ApS v/a Ebbe baron Wedell-Wedellsborg (2005-2006) Boet efter Ebbe baron Wedell-Wedellsborg (2006-2012) Johan baron Wedell-Wedellsborg / Ditlev baron Wedell-Wedellsborg / Nina baronesse Wedell-Wedellsborg (2012 – ) Hans Michael Jebsen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Christians Kirke (Aarhus)

Christianskirken er en kirke i Christians Sogn, der ligger på Frederikshaldsgade på Christiansbjerg i det nordlige Aarhus. Den er tegnet af Aage C. Nielsen, som også har tegnet døbefonten. Kirken er bl.a. kendt for sine sommerlejre for børn i sognet og de rytmiske gudstjenester den første søndag i hver måned; Kirken er en af de mest besøgte kirker i Danmark. Historie Allerede i 1886 begyndte præsterne ved Aarhus Domkirke at holde gudstjenester i en lille lejlighed på Christiansbjerg, dengang nord for Aarhus. I 1895 blev en lille bedesal på Randersvej indviet. Denne bygning blev i 1913 udvidet og ombygget til en egentlig kirke med 90 siddepladser. I 1937 blev der afholdt en arkitektkonkurrence for at lave en ny større kirke, men byggeplanerne blev forsinkede frem til 1942 hvor krypten blev bygget. Fra 1946, hvor den gamle bygning blev nedrevet, til 1958, hvor den nye kirke stod færdig, fungerede denne bygning som sognets kirke. Kirkebygningen og inventar Kirken er opført i røde teglsten med lave vægge og store teglhængte tagflader. Kirken hat et 32 meter højt, sekskantet tårn, der er dækket med kobber. Kirkerummet er højt, og stærkt præget af kraftige hvide betonspær, der bærer et mørkeblåt træloft. Hele sydsiden udgør et stort vindue. I kirkerummet står et alterbillede i fresco, der fremstiller Den hellige Nadver, lavet af Frits Bruzelius. Alteret er bygget af norsk oppdal-skifer. På alteret står et krucifiks udskåret i elfenben af Valdemar Foersom Hegndal, der afbilleder den på en gang korsfæstede og opstandne Jesus. Prædikestolen er i moseeg og døbefonten i granit. Kirkens orgel er oprindeligt bygget af TH. Frobenius & Co i 1959 med 30 stemmer. Orgelet blev restaureret i 1979 og blev i 2002 renoveret og udbygget af orgelbygger Carsten Lund til at have de nuværende 42 stemmer fordelt på 3 manualer og pedal. Kirkens messehagel fra 1976 er udført af Hanne Vedel. Kirken har 400 siddepladser. Der er tilhørende menighedslokaler. Galleri Kilder og eksterne henvisninger Christians Kirke hos KortTilKirken.dk Christianskirken hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Christian's Church, Aarhus

Christians's Church (Danish: Christianskirken) is a church in Aarhus, Denmark. The church is situated in the northern Christiansbjerg neighbourhood on Frederikshaldsgade. It is a parish church, and the only church in Christians Parish, under the Diocese of Aarhus and within the Church of Denmark, the Danish state church. The church serves some 14.000 parishioners in Christians Parish and holds weekly sermons along with weddings, burials and baptisms. The present Christians's Church was inaugurated on 2 March, 1958. The congregation in Christiansbjerg had for some years made do with a crypt, built during the Second World War, which had doubled as a temporary church. The crypt church replaced an older Christian's Church which had been in use since 1913 to 1946. The old church was found too small with just 90 seats, and an architects' contest was established in 1937 to find a design for a new church. The contest was won by Aage C. Nielsen. A committee led by the bishop of the Diocese of Aarhus started raising funds for the new church but war and occupation delayed the project. The funds were used to build the crypt church which had to double as a church until the 1950s. Minister of Ecclesiastical Affairs Bodil Koch made the project a priority and construction on the new church began in 1957. The resulting church was characteristic with sharp lines and a hexagonal church tower. The porch is low and leads into a large, tall church room which can seat 500 people. The church room stretches to the roof with the aid of buttresses which gives the otherwise modernistic church a gothic element. The south wall is one large window which is the main source of light. The church exterior is made of red brick. See also List of churches in Aarhus References External links Christian's Church website Church of Denmark's site for Christians Parish
Christiansborg Ridebane

Christiansborg Ridebane er en ridebane med omgivende staldbygninger, der ligger ved Christiansborg Slot på Slotsholmen i København. Anlægget består af en ridebane omgivet af to symmetriske fløje, der hver består af en lav, lige staldbygning fulgt af en høj, bred bygning (hvoraf den ene rummer et ridehus og den anden et teater) og herefter en lav, krum staldbygning, der ender i en pavillon på hver side af Marmorbroen ud mod Frederiksholms Kanal. Ridebaneanlægget er i dag den eneste bevarede del fra det første Christiansborg, der brændte i 1794. Selve ridebanen, ridehuset samt en del af staldene anvendes fortsat af Kongehusets Stald-Etat. Hofteatret er i dag rammen om Teatermuseet. De øvrige bygninger rummer i dag lokaler til brug for Folketinget og Højesteret. Historie Københavns Slots ridebane Allerede i 1500-tallet lå der bag Københavns Slot et større zigzag-formet staldanlæg, der rummede kongens heste og vognpark. På den hesteinteresserede Christian 5.s tid i slutningen af 1600-tallet var der direkte adgang til staldene fra slottet via en løngang, og kongen kom her daglig. De tilfældige om- og tilbygninger i løbet af 1600-tallet, der prægede det irregulære ridebane- og staldanlæg på Slotsholmen bag slottet, blev efterhånden en stadig stigende torn i øjet på barokkens krav om regularitet og symmetri. Frederik 4. iværksatte derfor i årene efter sin tronbestigelse i 1699 en større ombygning af staldanlægget, der førte til en rektangulær ridebane omgivet af nye staldbygninger og vognremise. Christiansborg Slots ridebane Det nuværende ridebaneanlæg blev opført 1738-1745 af arkitekterne Elias David Häusser og Nicolai Eigtved i forbindelse med opførelsen af det første Christiansborg Slot. I 1766-1767 indrettede arkitekten Nicolas-Henri Jardin desuden et hofteater i etagen over den store staldbygning. Udover sit egentlige formål blev ridebanen under enevælden ofte anvendt til store folkefester med gratis bespisning. Ridebaneanlægget overlevede både det første Christiansborgs brand i 1794 og det andet Christiansborgs brand i 1884, og er i dag dermed den eneste bevarede del af det første Christiansborg. Litteratur Hauschildt, Christina og Nitschke, Eva (2008). De Kongelige Heste. København: Gyldendal. ISBN 978-87-02-03973-3. Hvidt, Kristian; Ellehøj, Svend; Norn, Otto (1975). Christiansborg Slot. Udgivet af Folketingets Præsidium. København: Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck. ISBN 87-17-01955-9. Lund, Hakon (1987). "Bind 1: Slotsholmen". I Bramsen, Bo (red.). København, før og nu - og aldrig. København: Palle Fogtdal. ISBN 87-7807-720-6. Noter Eksterne kilder/henvisninger Christiansborg Slot Arkiveret 18. november 2011 hos Wayback Machine Kongehuset Teatermuseet i Hofteatret Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme
Christiansdal

For alternative betydninger, se Christiansdal (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Christiansdal) Christiansdal er en gammel hovedgård, som hed Lundegaard og nævnes første gang i 1443. Christiansdal er nu en avlsgård under Krenkerup. Gården ligger i Branderslev Sogn, Lollands Nørre Herred, Maribo Amt, Nakskov Kommune, Hovedbygningen på Christiansdal, som var opført i 1905-1907, blev nedrevet i 2003. Christiansdal er på 248 hektar. Ejere af Christiansdal (1443-1458) Olof Godov (1458-1460) Slægten Godov (1460-1491) Johan Oxe (1491-1512) Torben Oxe (1512-1647) Kronen (1647-1681) Peder Hansen (1681-1686) Slægten Hansen (1686-1722) Kronen (1722-1727) Christian August hertug af Augustenborg (1727-1728) Christian greve af Danneskiold-Samsøe (1728) Frederik greve af Danneskiold-Samsøe (1728-1736) Adam Christoffer greve Knuth (1736-1743) Ida Margrethe Reventlow gift Knuth (1743-1801) Christian Frederik baron Knuth (1801-1804) Adam Christoffer baron Knuth (1804-1810) Diderich Diderichsen (1810-1840) Christian Heinrich August greve Hardenberg-Reventlow (1840-1842) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte (1842-1846) Christian Ludvig Johan Dormund greve Gersdorff-Hardenberg-Reventlow (1846) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte (1846-1864) Simon Dominici greve D`Almaforte-Hardenberg-Reventlow (1864-1867) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte (1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph greve Holck-Hardenberg-Reventlow (1885) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz (1885-1888) Curt Ulrich Heinrich greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow (1888-1903) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz (1903-1921) Heinrich Berhard Carl Poul Georg Curt greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow (1921-1970) Heinrich Ludvig Berhard Erdmann Georg greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow (1970-2012) Rupert Gorm Reventlow-Grinling (2012-) Patrick Reventlow-Grinling Ekstern henvisninger Krenkerup Gods Christiansdal - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 17. februar 2022 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Christiansgave

Christiansgave er et parkanlæg, beliggende nær Hjørring centrum. Christiansgave er i dag et yndet udflugtssted, hvor unge som gamle samles. Græsarealerne er flittigt benyttet til solbadning, læsning, og socialt samvær i sommerhalvåret. Der er ligeledes en legeplads på stedet. Parken er desuden kendt for at huse nogle af byens ældste og største træer. Eksterne henvisninger Om Christiansgave på geocaching.com
Christiansholm (Klampenborg)

For alternative betydninger, se Christiansholm. (Se også artikler, som begynder med Christiansholm) Christiansholm er et landsted ved Klampenborg opført af købmanden Just Fabritius i 1746-1763. Historie I 1666 fik historikeren og digteren Vitus Bering overdraget Klampenborg-området af kongen, og han opførte her et beskedent landsted og kaldte det i 1670 Christians Holm efter kong Christian den 5. Det er muligvis Danmarks første af slagsen. Landstedet gik tilbage til kronen ved Berings død i 1675, men i 1746 fik agent og storkøbmand Just Fabritius, der tjente formuer på handelen med Kina og Indien, grunden af kongen. Fabritius opførte det stadig eksisterende hus. Bygningen tilskrives Johan Christian Conradi, der arbejdede for Fabritius på hans hus i Pustervig i København. Sikkert er det, at arkitekten har været godt skolet i Nicolai Eigtveds rokokostil. 1863 blev landstedet købt af grev Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe. I 1900 blev ejendommen overtaget af A/S Christiansholm ved baron Lerche og Gustav Adolph Clauson-Kaas, som påbegyndte den udstykning af ejendommen, der blev til det eksklusive Christiansholms engelske villakvarter tegnet af Arthur Wittmaack og opført 1901-03. Hovedbygningen købtes af grev Carl Moltke i 1914, og i 1920 overtog Gentofte Kommune det omgivende moseareal, hvis tilplantning som offentligt parkanlæg påbegyndtes i 1929. Landstedet gennemgik i 1988-1990 en restaurering ved arkitekt Ulrich Schirnig, HUS arkitekter. I dag ejes Christiansholm af Fritz Schur. Landstedet har ud over Christiansholms engelske villakvarter også givet navn til Christiansholms Batteri og Christiansholmsvej i nærheden. Kildehenvisninger Eksterne henvisninger Beskrivelse i Gentofte Kulturarvsatlas Arkiveret 30. maj 2009 hos Wayback Machine Restaurering af Christiansholm
Christiansholm, Gentofte Municipality

Christiansholm is a historic house in Klampenborg, Gentofte Municipality, some 10 km north of central Copenhagen, Denmark. It was built by the merchant Just Fabritius and is now owned by the businessman Fritz Schur. History Early history The Klampenborg area was in 1666 granted to Historiographer Royal Vitus Bering for life by Christian V. He constructed a modest country house at the site and gave it the name Christians Holm in 1670. It has been described as the earliest country house in Denmark. The estate returned to the crown when Bering died in 1675. The new house In 1746, Christiansholm was acquired by the merchant Just Fabritius. He constructed a new house on the land. It is believed that the architect was Johan Christian Conradi, who also worked on Fabritius' townhouse on the street Pustervig in Copenhagen. Fabritius owned Christiansholm until 1763. Christopher MacEvoy Sr., a wealthy planter and merchant from St. Croix in the Danish West Indies, purchased Christiansholm in c. 1777. In 1783, he sold Christiansholm to Ernst Heinrich von Schimmelmann. Schimmelmann allowed Adam Oehlenschläger to use it as a summer retreat from about 1810. In 1863, the estate was acquired by count Christian Danneskiold-Samsøe. He was appointed to administrative leader of the Royal Danish Theatre and acquired Nordfeld on the island of Møn in 1894. In 1900, Christiansholm was purchased by count Gustav Adolph Clauson-Kaas and baron Lerche through the company A/S Christiansholm. In 1901–1903, they redeveloped most of the estate with the assistance of architect Tasmus Jensen. The development was, deceptively, marketed as Christiansholms Engelske Villakvarter ("Christiansholm's English Villa Quarter"), although the inspiration was in fact English terraced housing. The original plans comprised nine closed blocks but only two were built. The buildings are the earliest example of terraced housing in Gentofte Municipality. The main building was sold to count Carl Moltke in 1914. A marshy area portion of the remaining land was acquired by Gentofte Municipality in 1920 and converted into a public parkland in 1929. The house was put through a major restoration in 1988–1990 undertaken by the architect Ulrich Schirnig from HUS arkitekter. Today The property is today owned by the businessman Fritz Schur. Schur has stated that he intends to turn the house into a retreat for Nordic artists after his death. References External links
Christianskirken (Fredericia)

For alternative betydninger, se Christianskirken. (Se også artikler, som begynder med Christianskirken) Christianskirken er en kirke i Christians Sogn i Fredericia Kommune. Kirken blev indviet 11. september 1931, som kapel. Senere er flere bygninger blevet bygget til. Den 30. december 2007 blev en ny altertavle og glasmosaikker af Bjørn Nørgaard offentliggjort. På kirkegården er begravet tre RAF-piloter, der blev skudt ned i området under 2. verdenskrig. De to navngivne er begravet på hver side af mindestenen, den unavngivne er begravet yderst til højre for mindestenen. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Airmen.dk om graven og piloterne Christians Sogn hos sogn.dk Christianskirken hos KortTilKirken.dk Christianskirken, Fredericia hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Christianskirken (Lyngby-Taarbæk Kommune)

For alternative betydninger, se Christianskirken. (Se også artikler, som begynder med Christianskirken) Christianskirken er en kirke beliggende i Christians Sogn i Kongens Lyngby, som blev opført i 1941. I samme bydel ligger også Lyngby Kirke. Historie I 1934 blev der nedsat en kirkekomite, der skulle undersøge mulighederne for at få udskilt et nyt sogn fra det meget store Kongens Lyngby Sogn. Dette nye sogn skulle dække området vest for jernbanen. I 1936 fik man af undervisningsministeriet lov til to gange om måneden at afholde kristendomsundervisning i sanglokalet på Lyngby Statsskole. I 1937 begyndte man at holde gudstjenester i et kælderlokale under Engelsborgskolen, men her måtte hverken holdes dåb, nadver eller andre kirkelige handlinger. I løbet af syv år fra 1934 fik man samlet 130.000 kr sammen, og i 1939 kunne man så købe kirkegrunden af kommunen formedelst 5000 kr. En arkitektkonkurrence gav mange og ophedede diskussioner, men endte med den kirke, der findes nu. Konkurrencen blev vundet af arkitekterne Jacob E. Bang og Erik Jensen. Kirken kom færdigbygget til at koste kr. 235.000, hvoraf godt halvdelen var indsamlet frivilligt, og 3. søndag i advent 1941 kunne man indvie kirken under overværelse af kong Christian 10., der har givet navn til kirken. Kirkebygningen Sognegården, der blev taget i brug i 1982, beskytter kirken mod gadestøjen, og minder om en klosterhave. Sognegårdsfløjen og forbindelsesgangen til kirken markerer ønsket om at mildne de oprindeligt meget strenge linjer med rundbuede vinduer, men stadigt at bevare en helhed. Inventar Kirken har et rosevindue, udarbejdet i 1960 af Mogens Jørgensen, kaldt "Himmelrosen". Altertavlen er fra 1966 og fremstiller treenigheden. Døbefonten, der er udført i bornholmsk granit, er formet som en fortøjningspullert. Bornholmeraleren Poul Høm har malet det store kors, der hænger over alteret. På det murede alterbord står et sølvkors, skænket af Christian X og Dronning Alexandrine. Orglet er bygget i 1945 af Frobenius Orgelbyggeri og har 33 stemmer. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Christianskirken Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Christianskirken hos KortTilKirken.dk Referencer