NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hovdysse

Der Hovdysse (auch Stovdysse genannt) ist ein Langdolmen mit zwei Kammern auf einer Parkfläche im Norden der Straße Piledyssen in Gundsømagle bei Roskilde auf der dänischen Insel Seeland. Die Anlage entstand zwischen 3500 und 2800 v. Chr. als Großsteingrab der Trichterbecherkultur (TBK). Der Nordost-Südwest orientierte Hovdysse hat einen unregelmäßigen Grundriss von etwa 17,0 × 12,0 m. Am nördlichen Ende beträgt die Höhe des Hügels 0,5 m über dem Boden, im Süden sind es etwa 1,0 m. Am südlichen Ende der Einfassung befinden sich zwei Kammern. Die Kammern stehen etwa 1,0 m aus dem Hügel heraus. Die nordwestliche besteht aus drei Tragsteinen und einem Deckstein, die südöstliche aus vier in situ befindlichen und zwei umgeworfenen Tragsteinen und einem Deckstein. Einige Randsteine der Einfassung sind sichtbar, die am besten erhaltenen liegen im Nordwesten. Ansonsten liegen mehrere kleinere Steine auf dem Hügel verstreut. In Gundsømagle liegen die Dolmen Hødysse von Gundsømagle oder Eilsøholm Langdysse, Thoradysse, Langdysse 3 und Gundsømagle Runddysse. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 470. Weblinks Beschreibung engl. und Bild Einzelnachweise
Grumstrup

Grumstrup er en landsby i Østjylland med 230 indbyggere (2026). Grumstrup er beliggende 17 kilometer nordøst for Horsens og 14 kilometer syd for Skanderborg. Nærmeste by er Hovedgård tre kilometer syd for byen. Byen ligger i Region Midtjylland og hører til Horsens Kommune. Grumstrup er beliggende i Vedslet Sogn. Historie Grumstrup går formodentlig tilbage til middelalderen. Endelsen -strup viser, at det var en torp, en udflytterbebyggelse. I 1682 bestod Grumstrup af 21 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 713,0 tønder land skyldsat til 108,75 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug. Grumstrup indgik i Skanderborg Rytterdistrikt mellem 1720 og 1767. Grumstrup var et af de steder, hvor der blev oprettet en rytterskole. Grumstrup blev udskiftet i 1779 men ingen af gårdene blev i første omgang udflyttet. Omkring 1900 beskrives byen således: "Grumstrup med Skole, Pogeskole, Andelsmejeri og Mølle." Noter Litteratur Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), ISBN 87-87293-25-0 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), ISBN 87-7526-056-5 J.P. Trap: Kongeriget Danmark; 3. Udgave 5. Bind : Aarhus, Vejle, Ringkjøbing, Ribe og Færø Amter samt Supplement og Stedregister; København 1904 Eksterne henvisninger Harald Nielsen: "Oversigt over udskiftningen i det forrige skanderborgske rytterdistrikt (o. 1770—1820)" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 3; 1954)
Dorthebjerg Mølle

Dorthebjerg Mølle er en hollandsk vindmølle med manuel krøjning, opført omkring 1879. Møllen blev opført som kornmølle for den nærliggende herregård Erholm, ca. 1 km nord for Aarup. Den består af en ottekantet overbygning med spåntækning på et grundmuret fundament. Møllen er restaureret i 1990, hvor tækningen er omlagt. Det er kun det ydre af møllen der er bevaret. Mølleværket er fjernet, og erstattet med borde og bænke. Eksterne henvisninger Møllearkivet om Dorthebjerg mølle Arkiveret 19. marts 2007 hos Wayback Machine
Skivum

Skivum er en landsby i Himmerland med mellem 100 og 150 indbyggere, beliggende 3 km sydøst for Vegger, 10 km vest for Suldrup og 13 km nordøst for Aars. Byen hører til Vesthimmerlands Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Aars Kommune. Skivum hører til Skivum Sogn. Skivum Kirke ligger i landsbyen. I kirkens våbenhus findes runestenen Skivum-stenen, og på korets sydmur sidder en af de gådefulde skakbrætsten. Landsbyen ligger 2 km sydvest for den fredede Sønderup Ådal. Faciliteter Skivum Forsamlingshus har en stor sal til 80 personer og en lille sal til 40 personer. I 2016 blev der på 1. sal indrettet en sovesal med 10 sengepladser, så huset nu er herberg på den nordjyske Hærvejsrute, der går fra Viborg til Aars, hvorefter den deler sig i to: en gren over Aggersund til Hirtshals og en gren over Aalborg til Frederikshavn. Skivum Beboerforening har også opført 2 sheltere på sportspladsen, der er omdøbt til Aktivitetspladsen efter at der også er anlagt BMX-bane og opsat motionsredskaber. Historie Ottebakken lige vest for landsbyen har været gravplads for høvdinge. Arkæologer har undersøgt hovedgraven på toppen og konstateret 4 andre stormandsgrave. På bakkens nordskråning er der fundet rester af hustomter. Landsbyen I 1901 omtales Skivum således: "Skivum (i Vald. Jordb.: Skithum) med Kirke, Præstegd., Skole, Sparekasse (opr. 13/6 1869...Antal af Konti 297), Mølle og Købmandsforretn." Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser desuden telefoncentral. Skivum er i Kong Valdemars Jordebog fra 1231 nævnt som Skithum. Det oldnordiske ord skith betød enten et gærde af tynde kløvede træstammer eller det område, gærdet indhegnede. Skivum havde præstegård, for Skivum Sogn var hovedsogn, som Giver Sogn var anneks til. De to sogne udgjorde Skivum-Giver sognekommune frem til kommunalreformen i 1970. I 1906 oprettede beboerne en brugsforening og købte købmandsforretningen, men de opførte en ny brugsbygning i 1910. Landsbyen fik også kro og telefoncentral (oprettet 1913). Da der kom biler, fik brugsen benzintank, og et autoværksted blev oprettet. Efter 1960 har der været to vognmænd, en fragtmand og et radio/TV værksted. Brugsforeningen blev opløst i 1981, og den nærmeste indkøbsmulighed er nu købmanden i Vegger. Skoler Pogeskolen blev oprettet i 1889, og forskolen blev bygget i 1890. Den gamle skole blev revet ned i 1942, hvor man begyndte at bygge en ny hovedskole. Den er i dag privatbolig, og dens gymnastiksal blev til forsamlingshuset. Jernbanen Skivum havde fra 2. oktober 1949 trinbræt på Aalborg-Hvalpsund Jernbane, der gik i Halkær Ådal 1½ km vest for landsbyen. Banen blev nedlagt i 1969. Naturstyrelsen har anlagt Naturstien Nibe-Hvalpsund, der følger banetracéet mellem Nibe og Havbro undtagen ved Sebbersund samt gennem Vegger og Aars. Noter Eksterne kilder/henvisninger Skivum og Omegn Arkiveret 23. september 2016 hos Wayback Machine "Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971". SDFE kortviser. Hans Jørn Fredborg og Poul Thor Hansen: Aalborg-Hvalpsund Jernbane. Dansk Jernbane-Klub nr. 58 2009, s. 208
Allesø

Allesø eller Allese (officielt stavemåde ) er en landsby på Fyn med 269 indbyggere (2026). Allese ligger to kilometer nord for Næsbyhoved-Broby og otte kilometer nordvest for Odense centrum. Byen tilhører Odense Kommune og ligger i Allesø Sogn. Allesø Kirke ligger i byen. Byen er nævnt første gang 1383 i formen Alløsæ. Forleddets oprindelse er omstridt. Det kan enten komme af alf (i betydningen al), alf (i betydningen vandløb) eller al (trænavnet el). Endelsen -løse betyder eng eller græsgang. Tidligere økonomi- og erhvervsminister og nuværende medlem af Europaparlamentet, Bendt Bendtsen (K) bor i landsbyen, hvor hans hustru driver en gårdbutik. Sopranen Dorthe Elsebet Larsen er født i byen. Sangeren og sangskriveren Andreas Odbjerg er vokset op i Allesø. Kilder
Køge Museum

Køge Museum er et lokalhistorisk museum i Køge. Museet huser blandt andet en udstilling om Søslaget i Køge Bugt i 1710, hvor der med fakta og fiktion fortælles om slaget, der endte med at linjeskibet Dannebroge sprang i luften. Desuden er der en historisk udstilling, der fokuserer på hhv. en gravplads fra jægerstenalderen, vikingetidens arkitektur og udviklingen indenfor brudetøj. Museet har til huse i en toetages bindingsværksbygning fra 1600-tallet med en tilhørende sidelænge. Bygningerne, der udgør de sidste rester af en større dobbeltgård, blev fredet i 1918. Bag hovedbygningen er der en have med en lille legeplads, som der er adgang til. Noter Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Køge Museum

Køge Museum is a local history museum in Køge, Denmark. Building The museum is based in a two-storey, half-timbered building from the 16th century. A long side wing to the rear of the main wing forms the last remains of a larger complex which surrounded two interior courtyards. Garden To the rear of the main wing is a garden with a small playground. It is accessible through the gate with ticket to the museum. References External links Official website
ВЕС Аркона

ВЕС Аркона (нім. Offshore-Windpark Arkona) — німецька офшорна вітроелектростанція, яка споруджується у Балтійському морі за 35 км на північний схід від острова Рюген (між ним та данським островом Борнгольм). Ще в 2006 році на місці майбутньої ВЕС судно Sea Energy встановило вимірювальний метеорологічний пост. На початку 2010-х геотіхнічні дослідження тут провели самопідіймальна установка Excalibur та судно Fugro Commander, яке збирало інформацію про ґрунти шляхом виконання бурових робіт на 79 площадках. Офшорні будівельні роботи почались у 2016 році із прокладання судном Cable Enterprise головного експортного кабелю («система 261»). Він працюватиме під напругою 220 кВ та з'єднає офшорну трасформаторну підстанцію з наземною енергомережею біля міста Любмін. Крім того, в межах системи Ostwind 1 підстанція ВЕС Аркона буде з'єднана коротким кабелем («система 265») з сусідньою ВЕС Вікінгер, яка в свою чергу матиме два головні експортні кабелі до того ж Любміна. Для закріплення ґратчастої опори («джекету») підстанції плавучий кран Oleg Strashnov встановив чотири палі. Сам джекет вагою 1000 тон, а також надбудова з обладнанням («топсайд») вагою 4000 тон збираються у французькому Сен-Назері. За планом вони будуть доставлені та змонтовані на ВЕС Аркона у 2018 році. Тим часом у серпні 2017-го плавучий кран Svanen розпочав спорудження монопальних фундаментів, забивши за допомогою гідромолота першу палю довжиною 81 метрів на 40 метрів під морське дно. Цей же кран встановлюватиме перехідні елементи, до яких кріпляться башти вітроагрегатів. Для монтажу останніх законтрактоване судно Sea Challenger. ВЕС складатиметься із 60 вітрових турбін Siemens типу SWT-6.0-154 одиничною потужністю 6 МВт та діаметром ротора 154 метри. Їх розмістять на площі приблизно 40 км2 в районі з глибинами моря від 23 до 37 метрів. Введення станції в експлуатацію заплановане на 2019 рік. Проект очікуваною вартістю 1,2 млрд євро спільно реалізують E.ON та Statoil. Примітки
Den Collinske Gård

Den Collinske Gård er en fredet nyklassicistisk ejendom, der er beliggende på Amaliegade 9 i Frederiksstaden i det centrale København. Ejendommen har sit navn efter Jonas Collin, der i den danske guldalder var en fremtrædende embedsmand og førende kunstmæcen. Collin ejede bygningen fra 1838 til 1861. Han var en nær ven og loyal tilhænger af H.C. Andersen, der ofte besøgte huset. Tidlig historie Ejendommen var i 1787 erhvervet af Henrich Callesen, der boede der med sin hustru Maria Amalia, født Walker, deres fire børn (i alderen fire til ni), en datter fra sit første ægteskab (14 år), sin første kones søster Juliane Marie Braun, to tjenestepiger, en kvindelig kok, en kusk og to logerende. Familien Collin Huset blev i 1838 købt af Jonas Collin. Han havde indtil da opholdt sig i et gammelt og lidt ramponeret hus på Store Strandstræde. Angiveligt besluttede Jonas Collin at flytte, da det regnede gennem loftet og på bordet i Bertel Thorvaldsens nærvær. Collin arrangerede 3. oktober en indflytterfest, hvor nogle af tidens førende danske kunstnere deltog, heriblandt Bertel Thorvaldsen, Hermann Ernst Freund, Johan Ludvig, H.C. Andersen og Johanne Luise Heiberg . Jonas Collin og hans hustru boede på de to nederste etager. Deres søn, Theodor Collin, var også en del af husstanden, da folketællingen i 1845 blev gennemført. Parrets datter Ingeborg og hendes mand Adolph Drewsen boede på anden sal. Bygningen blev senere hjemsted for firmaet M.J. Grønbech & Sønner, hvis gamle hovedsæde Bag Børsen 76 blev revet ned i forbindelse med en udvidelse af Slotsholmen. Firmaet flyttede til Kristianiagade 9 i 1947. Arkitektur Huset består af tre etager og er syv fag bredt. Den er trukket tilbage fra gaden og bryder dermed grundlæggende med Nicolai Eigtveds stramme retningslinjer for Amaliegades og Frederiksstadens arkitektur. Myndighederne håbede længe at se en ny bygning på stedet, der udfyldte hullet i husrækken, og afviste derfor en ansøgning i 1768 fra ejeren om at bygge et hegn på gaden. Hegnet, der ses i dag, er bygget i forbindelse med en renovering af huset, hvor den tre-fags kvist, der ses i dag, afløste en trekantet fronton fra husets opførelse. En buet port fører ind til en smal, brostensbelagt gård. En lille bygning yderst i gården er også fredet. I dag Bygningen ud mod gaden indeholder en lejlighed på hver etage, mens bagfløjen (nr. 9B) rummer en virksomhed. Se også Grandjeans Gård Referencer Eksterne henvisninger Den Collinske Gård på indenforvoldene.dk Tegning af hegnet
Færøsk skvatmølle (Frilandsmuseet)

Den færøske skvatmølle på Frilandsmuseet blev erhvervet 1961 fra bygden Sandur på Sandoy på Færøerne. Den er en skvatmølle som kan fungere ved små vandløb med stejl og kraftig strøm. Møllen er fra 1800-tallet og har været brugt til at male den færøske byg til mel som afløsning af de ældre håndkværne. Galleri Noter Se også Frilandsmuseets bygninger Eksterne henvisninger
Bornholms Automobilmuseum

Bornholms Automobilmuseum er et automobilmuseum med flere end 80 biler, traktorer og motorcykler. Museet ligger lige sydøst for Aakirkeby på Bornholm. Det blev åbnet den 5. maj 1989 og består primært af biler fra Ole Hermansen private samling. Museet har bl.a. øens første NSU Prinz. Herudover rummer samlingen en række gamle og sjældne køretøjer som bl.a. en Metz Two Runabout fra 1909, en bil fra Belsize Motors der stammer fra 1911, som der kun findes ét andet eksemplar af i Norden, en Harley Davidson fra 1919, en Ford A fra 1930, en Fordson varebil fra 1936. Særligt engelske sportsvogne udgør en stor del af samlingen. Derudover findes der et autoværksted indrettet som omkring 1920, og flere modelbil i størrelse 1:18, andet historisk legetøj, radio og telefonudstyr samt Bornholms først fjernsyn. Bornholms Automobilmuseum har fået tildelt følgende priser: Aakirkeby Kommunes Kulturpris 1999 Nordea Danmark Fonden 2003 DVK's Emil-Prisen 2013 Referencer Eksterne henvisninger Bornholms Automobilmuseum
Bornholmskie Muzeum Motoryzacji

Bornholmskie Muzeum Motoryzacji (duń. Bornholms Automobilmuseum) – muzeum motoryzacji znajdujące się w Aakirkeby. Zbiory Bornholmskie Muzeum Motoryzacji posiada ponad osiemdziesiąt samochodów, traktorów i motocykli. Znajduje się ono na południowy wschód od Aakirkeby na Bornholmie. Zostało otwarte w 1989 roku i składa się głównie z samochodów pochodzących z prywatnej kolekcji Ole Hermansena. Zbiór zawiera szereg starych i rzadkich pojazdów, takich jak: pierwszy na wyspie NSU Prinz, Metz Two Runabout z 1909, Belsize Motors z 1911 (jedyny egzemplarz w Skandynawii), Harley-Davidson z 1919, Ford A z 1930 i Fordson Varebil z 1936 roku. Ponadto kuloodporny Cadillac Ala Capone, Lincoln X100 (jako model, w którym zastrzelono Johna F. Kennedy'ego), samochód paradowy Adolfa Hitlera, Lincoln Ronalda Reagana i Cadillac George'a Busha z 2001 roku. Dużą część kolekcji stanowią angielskie samochody sportowe. Znajdują się tu również silniki okrętowe i motorowerowe, maszyny rolnicze oraz Syrena i Fiat 125. Jest tu także warsztat samochodowy urządzony tak, jak około 1920 roku, kilka modeli samochodów w skali 1:18 i inne zabawki historyczne, sprzęt radiowo-telefoniczny oraz pierwszy na Bornholmie telewizor. Galeria Przypisy
Rask Mølle

Rask Mølle er en by i Østjylland med 1.158 indbyggere (2026), beliggende 4 km nord for Uldum, 14 km syd for Brædstrup, 18 km vest for Horsens og 18 km nord for Hedensted. Byen hører til Hedensted Kommune og ligger i Region Midtjylland. Byen ligger i Hvirring Sogn. Hvirring Kirke ligger i Hvirring, 4 km nordøst for Rask Mølle. 2 km nordvest for byen ligger Rask Hovedgård, der blev udstykket i 1921 og kun har 15,5 hektar jord tilbage. Faciliteter Rask Mølle Skole har 493 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin, samt en SFO. Rask Mølle Børneunivers består af børnehaven Skovstjernen, der er normeret til 47 børn i 3 grupper, og den aldersintegrerede daginstitution Søstjernen, der er normeret til 62 børn i børnehaven og 12 i vuggestuen. Rask Mølle Hallerne benyttes bl.a. af HK 73 Rask Mølle Håndbold, Rask Mølle Fitness og Rask Mølle & Omegns Idrætsforening (ROI), der tilbyder badminton, fodbold, gymnastik, petanque og tennis. Rask Mølle Kro kan huse 150 gæster i en festsal til 120 personer og to stuer til 40 og 20 personer. Byen har en Dagli'Brugs. Uldum og Rask Mølle har fælles vandværk, der ligger i Rask Mølle. Rask Mølle Borgerforening blev stiftet i 1895 og administrerer bl.a. byens flagallé. Historie I 1800-tallet ernærede mange på egnen sig ved at lave træsko. Hvor Rask Mølle by ligger i dag, nævntes i 1879 kun "Rask Vandmølle". Den lå ved Møllebæk, og vejnavnet Mølletoften midt i byen minder stadig om den. Stationsbyen Ved vandmøllen blev der anlagt station på Horsens-Tørring Banen, som blev indviet i 1891. I 1904 blev den nye stationsby beskrevet således: "Rask Mølle, Stationsby, med Vejr- og Dampmølle, Købmandshdl., Bageri, Kro, Jærnbane-og Telegrafst." Rask Hovedgaard havde 780 tønder land og et teglværk på skrænten ned mod den udtørrede Rasksø. Horsens-Tørring Banen hed Horsens Vestbaner fra 1929. Her blev Rask Mølle Station jernbaneknudepunkt, da banen blev forlænget fra Tørring til Thyregod og fik en sidebane fra Rask Mølle over Nørre Snede til Ejstrupholm. Befolkningsudviklingen i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig var svag: i 1925 havde stationsbyen 245 indbyggere, i 1930 273, i 1935 251, i 1940 269, i 1945 278, i 1950 312, i 1955 329, i 1960 345 indbyggere og i 1965 449 indbyggere. I 1930, da byen havde 273 indbyggere, var sammensætningen efter erhverv: 28 levede af landbrug, 94 af industri og håndværk, 54 af handel, 37 af transport, 14 af immateriel virksomhed, 33 af husgerning, 13 var ude af erhverv og ingen havde ikke angivet oplysninger. Horsens Vestbaner indstillede persontrafikken i 1957 og blev helt nedlagt i 1962. Stationsbygningen er bevaret på Stationspladsen 9. Fra enden af Peter Hansens Vej er et stykke af banens tracé bevaret gennem skoven. Geværfabrikken I 1994 gik Otterups geværfabrik Schultz & Larsen i betalingsstandsning, og Jørgen Nielsen købte produktionsapparatet, som blev flyttet til Rask Mølle og brugt i hans virksomhed Nielsen Gun Parts, der beskæftiger 10 mand. Noter Eksterne kilder/henvisninger Rask Mølle nyt – Borgerforeningens byportal "Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971". Geodatastyrelsen.
Rask Mølle

Rask Mølle es una localidad situada en el municipio de Hedensted, en la región de Jutlandia Central (Dinamarca), con una población estimada a principios de 2018 de unos 1043 habitantes.​ Se encuentra ubicada en el centro-este de la península de Jutlandia, al sur de la ciudad de Aarhus y cerca de la costa del mar Báltico. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Rask Mølle.
Gedser Station

Gedser Station er en lukket dansk jernbanestation i Gedser. Stationsbygningen er opført 1903 efter tegninger af Heinrich Wenck. Historie Gedser Station åbnede, da det private jernbaneselskab A/S Gjedser Jernbane anlagde jernbanestrækningen Gedserbanen fra Nykøbing Falster til Gedser, der blev åbnet i 1886. Gedser Remise Stationen lukkede i forbindelse med køreplansskiftet 2009/10, men allerede i 1986 stod det klart, at DSB ville forlade remisen. Den blev overtaget af en gruppe borgere og jernbane-entusiaster, som dannede Bevaringsforeningen Gedser Remise. Den udstiller jernbanemateriel og har indtil 2015 kørt veterantog mellem Gedser og Nykøbing F, men nu er Gedserbanens spor for skrøbeligt til det. Foreningen har pt. ingen planlagte ture med veterantog, men kører rundtur i gaderne med RemiseExpressen (perrontraktoren med 2 gamle vogne). Kulturel betydning Gedser Station blev brugt til udendørsscenerne fra Korsbæk Station i tv-serien Matador. Andre scener blev optaget på Skævinge Station, omend Jernbanerestauranten aldrig har eksisteret på nogen af stationerne. Den er dog opført i Korsbæk på Bakken. Kommandoposten fra Olsen-banden på sporet populært kaldet Det gule palæ, der oprindeligt stod ved rangersporene i Københavns Sydhavn, er blevet genopført og nyrestaureret. Det står nu ved remisen. Antal rejsende Ifølge Østtællingen 2008 var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende: Noter Litteratur Bruun-Petersen, Jens; Poulsen, John (2003). Internationale tog via Gedser. bane bøger. ISBN 87-88632-97-0. Eksterne kilder/henvisninger Gedser Station Arkiveret 22. november 2018 hos Wayback Machine på dsb.dk
Station Gedser

Station Gedser is een spoorwegstation in Gedser, Denemarken aan het zuidelijke einde van de spoorlijn Nykøbing Falster - Gedser. Het station is geopend op 27 juni 1886. Het oorspronkelijke station werd vervangen door een nieuw stationsgebouw op 30 september 1903, toen de veerbootverbinding met Warnemünde werd ingesteld. Omdat men een militaire aanval vanuit Duitsland vreesde, kreeg het station twee verdedigingstorens met naar het zuiden gerichte schietgaten. Het station werd voor reizigersvervoer gesloten op 12 december 2009.
Gedser (stacja kolejowa)

Gedser (duń. Gedser Station) – stacja kolejowa w miejscowości Gedser, w regionie Zelandia, w Danii. Budynek dworca został zbudowany w 1903 roku, według projektu Heinricha Wencka. Stacja została zamknięta w związku ze zmianą rozkładu jazdy 2009/10. Stacja Gedser została użyta do zdjęć plenerowych stacji Korsbæk w serialu Matador. Inne sceny zostały nakręcone na stacji Skaevinge, chociaż nigdy nie istniała tutaj restauracja kolejowa. Linie kolejowe Sydbanen Przypisy Linki zewnętrzne havnebaner.dk: Gedser. havnebaner.dk. [zarchiwizowane z tego adresu (2012-10-12)]. (duń.)
Ørstedsparken

Ørstedsparken ist der Name einer Kopenhagener Parkanlage. Der 6,5 Hektar große Park wurde 1876 bis 1879 vom Landschaftsgärtner Hans Christian Flindt geschaffen und bildet einen Teil der Kopenhagener Wallanlagen. Geschichte Der Park ist – ebenso wie Tivoli, Botanisk Have und Østre Anlæg – eine Grünanlage, die im Zuge der (teilweisen) Entfestigung Kopenhagens in der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts geschaffen wurde. Er zeigt diesen Ursprung durch die Eingliederung ehemaliger Bastionen und durch einen See, der den Verlauf des alten Stadtgrabens nachzeichnet. Die Anlage gilt seit ihrer Gründung als bevorzugter Treffpunkt der Kopenhagener homosexuellen Szene. Gestaltung Ørstedsparken ist als englischer Landschaftsgarten gestaltet und durch zahlreiche Denkmäler und Skulpturen bereichert. Er enthält ein monumentales Denkmal für den Naturforscher Hans Christian Ørsted, nach dem er benannt ist. Weitere Denkmäler erinnern an Anders Sandøe Ørsted (1778–1860), einen Bruder des Naturforschers, der sich als Jurist und Politiker Bekanntheit erwarb; weiters an Niels Lauritz Hvidt (1777–1856), Politiker und Reeder. Aus jüngerer Zeit stammen die Gedenkskulptur für die Schulgründerin und Frauenrechtlerin Natalie Zahle (1828–1913) und jene für Bertel Thorwaldsen. Dazu schmücken den Park zahlreiche Kopien antiker Meisterwerke, etwa des Sterbenden Galliers und des Apollon von Belvedere. Siehe auch Israel-Platz Einzelnachweise Weblinks Aus Google Books (Copenhagen, People and Sites, S. 126)