NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sohngårdsholm

Sohngaardsholm er en gård som tidligere hed Filsted Ladegaard og hørte ind under Aalborghus Slot. Lå i Nørre Tranders sogn indtil udskillelsen o.1900 af Vejgård sogn. Vejgaard Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1886 ved O.P. Momme & L.F. Olesen. Sohngårdsholmparken, en bypark som ligger rundt om slottet, blev anlagt af kommunen i 1959-60 og er på 7,2 ha. Parken rummer en samling af paradisæbler. Parken indgår i Songårdsholm Bykilen, der via Golfparken forbinder tæt bycentrum med åbent land. Ejere af Sohngaardsholm (1536-1664) Kronen (1664-1672) Hans Hansen (1672-1676) Abel Cathrine, enken (1676-1678) Johan Sohn/Nicolaus Brügmann (1678) Nicolaj Brüggemann (1678-1691) Johan Sohn. Fik 1688 kongelig bevilling til at ombenævne til Sohngaardsholm. (1691-1715) Hans Benzon (1715-1740) Tøger Benzon (1740-1784) Johannes Benzon (1784-1786) Hans Benzon / Frederik Christian von Arenstorff (1786-1804) Theodor Adeler (1804) Johannes Didrich Friedrichsen (1804-1805) J. A. L. baron Juel (1805-1807) Johan Kofoed (1807-1809) Henrik Mule Hoff (1809-1810) Henrik Mule Hoffs dødsbo (1810-1811) Phil. H. Ree & Co. (1811-1815) M. Nørager (1815-1827) Th. Kragh (1827-1830) Den Danske Stat (1830-1837) Johannes Christopher Nyholm (1837-1843) N. P. V. Sachmann (1843-1856) J.A. von der Recke (1856-1864) R. Rennisson (1864-1885) R. Rennissons dødsbo (1885-1898) Isidor Henius, byggede slottets hovedbygning, som det står tilbage i dag. (1898-1899) A. Haagensen (1899-1915) C. C. Hollesen (1915-1916) Espen Leth Espensen (1916-1925) J. B. Bertelsen (1925-1992) Aalborg Kommune (1992-2005) Rasmussen Og Schultz A/S (2005-2014) Sohngaardsholm ApS, ejere: Anja Rørdam, Stine Pedersen, Chris Hilligsø, Ib Morthorst, Birte Aabyen (2014-) Noter og kilder J.P. Trap, Danmark, 5.udgave, Kraks Landbrug Fredningsforslag for Sohngårdsholmparken og Den gamle Golfbane i Ålborg kommune, Ålborg Kommune og Danmarks Naturfredningsforening, 2019. Eksterne henvisninger
Solbjerg Parkkirkegård

Solbjerg Parkkirkegård på Frederiksberg ligger ved Søndermarken og Zoologisk Have. Den er på 18 ha. Kirkegården blev indviet i 1865 under navnet Frederiksberg Sogns Assistens Kirkegård. Den skiftede navn til Solbjerg Kirkegård i 1926 og til Solbjerg Parkkirkegård i 1998. Kapellet på Solbjerg Parkkirkegård hedder egentlig Søndre Kapel, da der også var et Nordre kapel. Det blev opført i 1876, og i 1890 blev Nordre Kapel opført. Det sidste blev dog revet ned i 1963. Søndre Kapel er tegnet af arkitekt Harald Drewsen i en italienskinspireret, historicistisk stil med åbne loggiaer langs begge langsider. Tårnet, som står i gråt puds i modsætning til resten af kapellets røde sten, blev nyopført i 1935. I 1908 blev kapellet udstyret med glasmosaikker med Jesu 12 disciple. På kirkegården ligger Materialgården, opført 1920 efter tegninger af A.S.K. Lauritzen. Bygningen er en firlænget gård i nyklassicistisk stil med gulkalkede facader, hvorpå der er hvide detaljer. Frederiksberg Begravelsesvæsen har, i den vestlige del af kirkegården, etableret fem elipseformede haverum, under temaerne Dufthave, Bibelhave, Sommerfuglehave, Dahliahave og Vandhave, som et første skridt i retning af at omlægge hele kirkegården til rekreativt parkområde. De første afdelinger bliver i den forbindelse nedlagt i 2020 og de sidste i 2050, hvor parken vil have en samlet størrelse på 16 ha. Kendte personer begravet på Solbjerg Parkkirkegård Referencer Eksterne henvisninger Solbjerg Parkkirkegård på gravsted.dk
Solbjerg Park Cemetery

Solbjerg Park Cemetery (Danish: Solbjerg Parkkirkegård) Is a 19-hectare cemetery in Frederiksberg in the western outskirts of inner Copenhagen, Denmark. Founded in 1865, it is one of three cemeteries in Frederiksberg Municipality. It will be decommissioned and converted into a park between 2020 and 2050. History The cemetery was established in 1863 and was originally called Frederksberg Assistens Cemetery (Frederiksberg Assistens Kirkegård) but also referred to as Fasan Cemetery (Fasankirkegården). It was renamed Solbjerg Cemetery (Solbjerg Kirkegård) in 1926. In 1980, Frederiksberg Burial Services decided to decommission the areas along the edges of the cemetery by 2020. The decision was approved by Frederiksberg Municipal Council and the Ministry of Church Affairs. In 1994, the authorities decided to decommission the remaining part of the cemetery by 2060. Notable people buried in Solbjerg Park Cemetery References External links Solbjerg Park Cemetery at Find a Grave
Solbjergs parkbegravningsplats

Solbjergs parkbegravningsplats är en begravningsplats i stadsdelen Frederiksberg i Köpenhamn i Danmark. Begravningsplatsen har en yta på 18 hektar och ligger i närheten av Søndermarken och Köpenhamns zoo. Den invigdes år 1865 som Frederiksberg Sogns Assistens Kirkegård och fick sitt nuvarande namn år 1998. Kapellet, som uppfördes år 1876, ritades i italienskinspirerad stil av arkitekt Harald Drewsen. Det dekorerades med färgglada mosaiker av Jesu Kristi tolv lärjungar år 1908. Stora delar av begravningsplatsen skall omvandlas till en park och fem trädgårdar med olika teman har anlagts den västra delen av området. Arbetet väntas helt avslutat år 2050. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Solbjergs parkbegravningsplats.
Solbjerg Station (Himmerland)

For alternative betydninger, se Solbjerg Station. (Se også artikler, som begynder med Solbjerg Station) Solbjerg Station var en jernbanestation indtil 31. marts 1969 da Aalborg-Hadsund Jernbane blev nedlagt. Stationen blev opført i 1900, et par km syd for landsbyen Solbjerg ved Ravnsborg Skov og er tegnet af arkitekt: P. Poulsen, der ligeledes var arkitekten bag andre stationer langs banen. Stationen havde hovedspor, læssespor samt stikspor til enderampe og galgekran. Stationen bestod af tre bygninger. Selve stationsbygningen blev på et tidspunkt forlænget og pakhuset forøget i bredden. Efterhånden fremvoksede der en lille stationsby Solbjerg Stationsby med omkring 250 indbyggere i tilknytning til stationen. Stationen er i dag indrettet som villa. Pakhuset og de andre bygninger, der hørte til stationen, eksisterer den dag i dag. Galleri Kilder Eksterne kilder/henvisninger EVP Stationer på Aalborg-Hadsund Jernbane
Solrød Gymnasium

Solrød Gymnasium er beliggende i Solrød Strand ved Køge Bugt. Gymnasiet tilbyder STX, Alment gymnasium & 2-årigt HF, Højere forberedelseseksamen. Elevtallet er på cirka 700 elever, mens der er 65 lærere tilknyttet. Eleverne kan blive undervist i de naturvidenskabelige, de samfundsfaglige, de sproglige eller de kunstneriske vinkler på verden. Skolen har erfaring med lektieinkluderende HF og talentudvikling hos både Akademiet for Talentfulde Unge, Unge Forskere og U-faktor. Som elev har man mulighed for elevmentorordning, studie- og læsevejledning, klassens lærerteam, lektieværksteder og skriveworkshops. Eksterne henvisninger Solrød Gymnasium
Solrød Kirke

Solrød Kirke, beliggende i landsbyen Solrød, ca. 11 kilometer nord for Køge, i Solrød Kommune. Historie Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Kirkebygningen Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Interiør Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Gravminder Referencer Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Eksterne henvisninger Solrød Kirke hos KortTilKirken.dk Solrød Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Solrød Strandkirke

Solrød Strandkirke ligger i Solrød Kommune. Historie Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Kirkebygningen Interiør Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Eksterne henvisninger Solrød Strandkirke hos KortTilKirken.dk
Sommer's Automobile Museum

Sommer's Automobile Museum er et privat automobilmuseum etableret i 2004 af automobilentusiast og tidl. bilimportør og -forhandler Ole Sommer i en tre-etagers bygning på Nærum Hovedgade 3 i Nærum. Museet har omkring 60 veteranbiler og 2000 modelbiler. Museet er åbent for publikum om søndagen og i perioder med særudstillinger også onsdag aften. En gruppe frivillige og sagkyndige kustoder hjælper med at holde museet åbent for publikum. Mange af kustoderne er medlemmer af Dansk Veteranbil Klub, som har medlemslokaler i tilknytning til museet. Historie I 1959 købte grundlæggeren Ole Sommer sin første historiske bil, hvilket var den første spæde start til Sommer's Automobile Museum. De kommende år blev der indkøbt flere biler og samlingen voksede støt. I de følgende år blev bilerne udlånt til forskellige danske museer, indtil de i 1980 blev samlet over Ole Sommers bilforretning i Nærum. I 2004 flyttede Sommer's Automobile Museum ind i en nybygget treetagers museumsbygning på Nærum Hovedgade 3. Udstilling Samlingen omfatter såvel veteran- og vintage køretøjer som bil-, fly- og skibsmotorer samt en enkelt bemærkelsesværdig knallert. Blandt de udstillede biler findes bl.a. Alfa Romeo, Lancia, Morgan, Maserati, Volvo, Renault, Saab, Jaguar (bl.a. den succesrige Jaguar Type D, som vandt Le Mans 1955, 1956 og 1957) og Rolls Royce. Derudover er der udstillet omkring 2000 modelbiler, hvoraf hovedparten er udlånt af to private samlere. Museets faste udstilling suppleres med skiftende særudstillinger et par gange om året om bestemt bilmærker eller særlige begivenheder. Blandt de udstillede biler findes også flere af Ole Sommers egne bilproduktioner, deriblandt bilmodellen OScar (OS for Ole Sommer), som blev specialfremstillet i 20 eksemplarer fra 1983. OScar var baseret på en kombination af Volvo-komponenter og specialfremstillede enkeltdele. Den ældste bil i samlingen er en Renault fra 1908. Galleri Referencer
Sommerland Sjælland

Sommerland Sjælland er en forlystelsespark ved Nørre Asmindrup på Nordvestsjælland, der primært henvender sig til børnefamilier med børn i alderen 0-12 år. Sommerland Sjælland åbnede første gang i 1985, og blev grundlagt af Filip Dyvekær. Han har udviklet og drevet i parken helt frem til 2006, men de sidste år var sønnen, Kåre Dyvekær, administrerende direktør for parken. I dag er det Kåre og Mette Dyvekær, der driver og ejer parken (siden 2007). Sommerland Sjælland havde i sæson 2022 ca. 246.000 gæster igennem parken, og har ca. 250-300 ansatte i sæsonen, som løber fra midten af maj til midten af september. Forlystelser Sommerland Sjælland har over 60 forlystelser og aktiviteter, som bl.a. tæller områderne: Den Blå Lagune: Sjællands største udendørs vandland med flere forskellige vandrutsjebaner og en række børnevenlige bassiner. Fart og tempo: Gokarts, børnegokarts, Det Løse Hjul (bumber cars), rutsjebanen Vildkatten med Loop, Forlystelsen Traffic Jam mv. Minilegeland: Minivilde aktivitet for de yngste med mindre karruseller, tekopper, rutsjebanen Vildbassen, skibet Tug Tug, Swingturen, miniveteranbiler, trafikbanen MINI-Biler, svævebaner, minitog, familiegynge, sandkasser, minigravkøer, Fidylinetårnet, legepladser, gynger, tromle, gå-på-line mv. Westernområdet Silver City: Cowboyby med 24 karats guldgraveri og ordinær 'guldgravemine' med vandkar, 3D western biograf, legeområde med MiniCowboyby og Tumletræ, Laserbanen Guldboksen, Totempælen (droptower for børn), mekaniske hester etc. Amazonas: Tømmerflådetur i junglen og junglesti med motoriske udfordringer. Mobilsjov: I Sommerland Sjælland er der ud over de traditionelle aktiviteter, mulighed for at bruge mobiltelefonen til aktivitet og information. Besøgende kan via app'en Sommerland Sjælland aktivere f.eks. vandkanoner, foderautomater, damp på et tog mv. Af øvrige aktiviteter desuden petanque, vandcykler, avanceret minigolf, minizoo med geder og kaniner, vandpistolskydning, rollespilsområde, labyrint, parktog, kanosø med kanoer og robåde samt klatrebanen KlatreFidusen, en 6-kantet klatrebane i 2 niveauer for børn og voksne mv. Overnatning Sommerland Sjælland har 19 feriehytter (ca. 30 m2), 10 store feriehytter (ca. 50 m2) - heraf 4 af dem med udendørs softop spa, samt prærievognshelters, som kan lejes i sæsonen med fri entré ind og ud af Sommerland Sjælland. Det er også muligt at overnatte i hobbitshelters eller i telt og campingvogn på Sommerland Sjællands overnatningsplads med et sæsonkort. Medarbejdere Sommerland Sjælland ansætter ca. 250-300 sæsonansatte, "Sommerværter" hvert år, og har 13 helårsansatte, der står for at vedligeholde samt administration/planlægning hen over året. Sæsonansatte er i gennemsnit ansat 2,9 sæson. Kilder og henvisninger Officiel hjemmeside
Sonnerup Kirke

Sonnerup Kirke (også benævnt Kirke Sonnerup Kirke) er en kirke i landsbyen Kirke Sonnerup. Landsbyen og sognet ligger i Lejre Kommune. Indtil Kommunalreformen i 2007 lå det i Bramsnæs Kommune, Voldborg Herred, Roskilde Amt. Sonnerup Kirke er formentlig opført af en stormand fra Hvide-slægten i begyndelsen af 1100-tallet. Kirkeskibet er opført i romansk stil af frådsten fra de nærliggende forekomster ved Vintremøller. I 1400-tallet opførtes tre tagfag med krydshvælvinger, og der blev opført en forlængelse mod vest af munkesten. I 1500-tallet blev tårnet mod vest tilføjet, opført af munkesten. I 1875 blev kirken restaureret og ombygget. Der blev foretaget en skalmuring med frådsten, nyt kor med apsis samt sydvendt våbenhus. Også kor og våbenhus blev opbygget af frådsten fra Vintremøller. Restaureringen blev bekostet af kirkens daværende ejer grev Scheel af Ryegaard. Kirken overgik til selveje i 1909. Eksterne kilder og henvisninger Sonnerup Kirke hos KortTilKirken.dk Sonnerup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Sonnerupgaard Gods

Sonnerupgaard Gods er en herregård i den vestlige udkant af Kirke Hvalsø, som i dag fungerer som hotel og konferencecenter. Gården ligger i Kirke Hvalsø Sogn, Voldborg Herred, Lejre Kommune. Historie Gården omtales allerede i 1300-tallet som værende ejet af den ellers ukendte adelsmand Niels Pedersen. Siden gik den i arv til adskillige adelsslægter. I 1793 overgik gården til Peter Christian Zeuthen, som også ejede Tølløse Slot og Søgaard, og da familien Zeuthen blev adlet i 1813 blev gården en del af Baroniet Zeuthen. I 1923 opkøbtes gården af et konsortium, som siden solgte den videre. Siden 1959 har gården været hotel og konferencecenter og er på 222,2 hektar. Ejere af Sonnerupgaard Gods For de tidligste tider (indtil 1621) en noteret de årstal, hvor den listede person med sikkerhed ejede Sonnerupgaard. (1341) Niels Pedersen (1374-1408) Anders Pedersen Panter (1440) Peder Tuesen Rani (1446) Otto Cernin (1452-1455) Mette Andersdatter Panter (1492) Torben Bille (1492-1508) Peder Bille (1598-1601) Jakob Trolle (1601-1610) Mette Jakobsdatter Høg Banner (1621-1625) Manderup Parsberg (1625-1633) Anne Brahe (1633) Otto Brahe (1633-1642) Jørgen Urne (1642-1661) Knud Urne (1661-1675) Bertil Bartholin (1675) Johannes Fincke (1675-1684) Rasmus Poulsen Vinding (1684-1695) Rasmus Poulsen Vindings arvinger (1695-17XX) Bodil Sørensdatter Hjort (17XX-1745) Severin de Junge (1745-1749) Adolf Andreas von der Lühe (1749-1788) Frederik Brabrand (1788-1793) Johan Thomas Neergaard (1793-1823) Peter Christian Zeuthen (1823-1827) Vilhelm Peter Zeuthen (1827-1850) Christian Frederik Zeuthen (1850-1866) Sophie Hedvig Schulin-Zeuthen (1866-1873) Christian Frederik Schulin-Zeuthen (1873-1919) Christian Julius William Schulin-Zeuthen (1919-1923) William Schulin-Zeuthen (1923-1928) Konsortiet Schulin-Zeuthen (1928-1954) N.C. Breit (1954-1959) H.F.M. Hollesen (1959-1985) Den almindelige Brandforsikring for Landbygninger, København (1985-1996) Anne Dorph og Preben Herbo (1996- ) Birgitte Israelsen Knudsen og Peter Kjær Knudsen Henvisninger Trap Danmark, 1960, s. 1143-1144. Eksterne Links Sonnerupgaards hjemmeside
Sophienberg

Sophienberg is a former royal summer retreat located on the Coast Road in Rungsted, Hørsholm Municipality, some 20 km north of central Copenhagen, Denmark. It is now operated as a venue for meetings and smaller conferences. History Sophienberg was built by king Christian VI and queen Sophie Magdalene. They had already almost completed the much larger Hirschholm a few kilometers away but wanted a hideaway closer to the coast from which it would be possible to enjoy the view of the water and the passing ships. Court architect Nicolai Eigtved began the construction of a small pavilion in 1742 but an expansion began immediately after its completion and the house was therefore not completed until 1746. The Baroque-style house had a five-bay avant-corps (median risalit) topped by a copper clad dome and a projecting four-bay pavilion at each end of the facade. In 1777, Sophienberg was the setting for some of the events during the affair between Struense and the queen. In 1780, Christian VII gave Sophienberg to his half-brother Frederick, who expanded the estate significantly through the acquisition of more land. Sophienberg was acquired by colonel Arnoldus von Falkenskiold in 1797. He improved the management of the land but the former royal residence was far too big for his needs and in 1808–1809 he removed the upper floor and one third of the ground floor. The surplus building materials were sold to constructors active in the rebuilding of Copenhagen following the British bombardment of the city in 1807. The house then changed hands many times over the following decades. Frederik Horsens Block purchased the property in 1872. He had returned from Hong Kong in 1845 and was also the owner of nearby Kokkedal House. Composer Peter Lange-Müller, Block's son-in-law, inherited Sophienberg in 1897 and lived there until his death in 1922. One of the couple's three daughters then took over the house which was listed in 1964. Th new owner completed a renovation of the building in 1990. The engineer Gunner Ruben purchased it in 2006. List of owners (1727–1729) Nikolaj Lambrecht (1729–1746) Christian VI (1746–1770) Queen Sophie Magdalene (1770–1780) Christian VII (1780–1790) Frederick, Hereditary Prince of Denmark (1790–1793) Government (1793–1797) Johan Thomas de Neergaard (1797–1819) Arnoldus von Falkenskiold (1819–1821) Estate of Arnoldus von Falkenskiold (1821–1826) Ole Sørensen (1826–1830) Anna Gustava Wedel-Jarlsberg (1830–1851) Hans Gustav von Lilienskjold (1851–1852) Sigismund Johan Ree (1852–1857) Ludwig Wulff (1857–1860) Waldemar Engelsted (1860–1872) Josias Schmidt (1872–1892) Frederik H. Block (1892–1897) Mrs. Block (1897–1922) P. E. Lange-Müller and wife Ruth, née Block (1922–1928) Irmelin Lange-Müller/Vibeke Lange-Müller/Merete Lange-Müller (1928–1942) Brahim Ben Hannine and wife Merete, née Lange-Müller (1942–1965) Merete Hannine, née Lange-Müller (1965–1986) Salah Ben Hannine and Vibeke Lange-Müller (1986–1990) Niels Thygesen & Co. (1990–1993) Byggeriets Realkreditfond (1993–2006) Gymmasieskolernes Lærerforening (2006–2016) Gunner Ruben (2016–) ELF Development References External links Official website
Sorgenfri Kirke

Sorgenfri Kirke ligger i bydelen Sorgenfri på toppen af bakken i Hummeltoften, Virum, med udsigt ned over Lyngby Åmose og Lyngby sø. Kirken der blev indviet 1966 er bygget af gule mursten. Det femkantede kirkerum har gule murstensvægge. Døbefont og loftudsmykningen er ligeledes femkantet. Bygherren er Sorgenfri Menighedsråd. Kirken er tegnet af arkitekt Tyge Hvass, ingeniørarbejdet er udført af Jørgen Nielsen A/S. Arkitektens vision var, at kirken skulle ligge som en stor, hvid bispehue, en mithra, på toppen af bakken med udsigt ned over Lyngby Åmose og Lyngby Sø. Men de indsamlede midler til byggeriet rakte ikke til at gøre denne del færdig. I dag har Sorgenfri menighed af både tekniske og økonomiske årsager skrinlagt planerne om at gøre Tyge Hvass vision færdig. Arne Haugen Sørensens alterbillede fra 2005, med Jesus placeret i øverste højre hjørne giver plads til de 12 disciples reaktion på det, der skete den skæbnesvangre aften. Kirken er udsmykket med 7 mosaikvinduer som er lavet af kunstneren Jens Urup (1920-2010). Vinduerne er en kalender over højtiderne i gennem et kirkeår: 1 Advent: Varme og lyse farver fra 4 flammer. En for hver søndag i adventstiden. 2: Jul: Den store betlehemsstjerne midt på den blåsorte nattehimmel. 3: Faste: De 4 store figurer ned midt igennem vinduet minder os om de 4 gange 10 hverdage mellem faste og påske. 5: Pinse: I vinduet ses 12 flammer. En for hver af de 12 disciple. 6: Trinitatis: Festen i højsommeren for alt har været i vækst. 7: Allerhelgen: Motivet er en kirkegård men uden dødens sorte farve. Her grønt græs, gule blomster og lives 3 floder fra skabelsen. Frobeniusorgelet er fra 1989 og har 40 stemmer heraf 4 transmissioner. Orglet har 3 manualer (hovedværk, svelleværk, rygpositiv) og pedal. Dispositionen er: Omfang: C-g3, C-f1 / Normalkopler / Tremulanter for RP og BV / Svelle for SV / Mekanisk traktur / elektrisk registratur / sløjfevindlader Orglets disposition er først og fremmest inspireret af tysk barok. Kirken har et aktivt kirkeliv og mange koncerter. En del af aktiviteterne foregår i sognegården. Den nye tilbygning fra 2001 kobler sig på den eksisterende sognegård, som ligger i forlængelse af kirken ved Kirkepladsen. Den nye sognegård er tegnet af arkitekterne Juul og Frost og blev indviet i 2001. Galleri Se også Sorgenfri Kirkegård Eksterne kilder og henvisninger Kirkens hjemmeside www.danmarks-kirker kirkearkitektur.dk KortTilKirken.dk
Sortebakkeskolen

Sortebakkeskolen er en skole beliggende ved Nørager i Himmerland, opført i 1962. Den ligger lige syd for Nørager by ved Løgstørvej (Hovedvej 29) mellem Hobro og Aars. Der er 7 km. fra motorvejsfrakørslen Hobro-nord og ca. 30 min. kørsel fra Aalborg. Skolen kunne efter en større ombygning fejre 40-års jubilæum i 2002. Eksterne henvisninger Sortebakkeskolens hjemmeside
Sortebrødre Torv

Sortebrødre Torv i Odense kan dateres tilbage til den tidlige middelalder. I 1238 påbegyndte Dominikanerordenen (Sortebrødrene) opførelsen af et kloster med en klosterkirke på stedet. I forbindelse med reformationen i 1536 overgik klostret til Franciskanerordenen. Franciskanerne havde dog i forvejen et kloster i Odense, og Sortebrødre kloster fik derfor lov at forfalde, mens det blev brugt som byggematerialer andre steder. Klostret forsvandt helt i løbet af 1600-tallet, men kan i dag fornemmes ved at omridset af klosteret er markeret med messingknapper i belægningen. Sortebrødre Torv var desuden hjemsted for Danmarks første teater udenfor København. I 1795 blev Odense Comediehus således indviet på torvet. Det var her, at H.C. Andersen i 1812 havde sin debut på de skrå brædder som statist i et teaterstykke. I forbindelse med anlæggelsen af Thomas B. Thriges Gade blev torvehandlen i 1952 flyttet fra Klingenberg til Sortebrødre Torv, hvor der siden har været torvedag hver onsdag og lørdag. Pladsen har tilkørsel fra Overstræde, Claus Bergs Gade og Hans Mules Gade. Kilder og eksterne henvisninger Odense Kommune om vejnavne Arkiveret 16. maj 2018 hos Wayback Machine Restaurant Grønttorvet om stedets historie Arkiveret 16. marts 2014 hos Wayback Machine Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Sorø Bystation

Sorø Bystation er en nedlagt dansk jernbanestation i Sorø. Den var station på Sorø-Vedde-banen, som blev anlagt i 1903 bl.a. for at Sorø kunne få en station inde i byen. Sorø havde i 1856 fået Sorø Station på København-Korsør-banen, men den ligger 1½ km syd for byen i Frederiksberg og blev derfor også kaldt Sorø Landstation i Veddebanens tid. Persontrafikken på Veddebanen ophørte i 1933. Godstrafikken mellem Sorø By og Vedde blev indstillet i 1950, hvorefter sporet blev taget op. Sporet mellem de to Sorø-stationer blev liggende nogle år som sidespor under Sorø Station, og der blev bl.a. kørt udflugtstog til et lille trinbræt, der blev oprettet ved Sorø Sø i 1952. Stationsbygningen er bevaret som kernen i Sorø Kommunes rådhus på Rådhusvej 8. Rådhuset er udvidet med tilbygninger rundt omkring den gamle stationsbygning.