NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Frederiksø, Svendborg

Frederiksø är en ö mitt i Svendborgs hamn på Fyn i Danmark. Den har en yta på omkring 0,06 km² och är ansluten till fastlandet med en bro. Ön började som en sandbank och kallades då Koholmen. Den växte gradvis med muddrad lera från hamnen. På 1840-talet fick ön namnet Frederiksø efter Fredrik VII. På Fredriksö blev tidigt plats för skeppsbyggeri. År 1847 sjösattes det första skeppet från ön och 1867 grundades J. Ring-Andersen Træskibsværft på ön. Svendborg Værft grundades som Ring Andersens Staalskibsværft 1907. Det familjeägda J. Ring-Andersen Træskibsværft finns fortfarande kvar som reparationsvarv, medan verksamheten vid Svendborg Værft lades ned 2001. På ön finns också sedan 1942 Petersen & Sørensen Motorværksted, som är ett reparationsvarv. Fler än 400 fartyg har byggts på ön. Danmarks Museum for Lystsejlads flyttade 2015 in i en av Svendborg Værfts tidigare varvshallar. Källor Frederiksøs historia på www.frederikso-svendborg.dk Svendborg Varv A/S på www.svendborghistorie.dk Noter
Harte

Harte er en lille bydel tilhørende Kolding med 318 indbyggere i byområdet (2009). Harte er beliggende mellem Esbjergmotorvejen og Sønderjyske Motorvej fem kilometer vest for Kolding Centrum. Bydelen tilhører Harte Sogn og Harte Kirke ligger i bydelen. Syd for Harte, på den anden side af motorvejen, findes Harteværket. Bydelen har et aktivt lokalsamfund med forskellige fritidsaktiviteter og gode muligheder for friluftsliv. Flere vandrestier og cykelruter forbinder Harte med resten af Kolding og omegn. Se også Harteboringen Referencer
Agger Kirke

Agger Kirke er en kirke i landsbyen Agger i det vestlige Thy. Den er kirke i Agger Sogn, Sydthy Provsti (Aalborg Stift). Kirken ligger i Thisted Kommune; indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Vestervig-Agger Sognekommune i Refs Herred (Thisted Amt), 1970-2006 i Sydthy Kommune. En ældre kirke (Vester Agger Kirke) blev 1838 erstattet af den nuværende, da havet kom stadig tættere på kirken. De sidste rester af Vester Agger Kirke styrtede i havet 1839. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Agger Kirkes historie Arkiveret 23. oktober 2015 hos Wayback Machine på Aalborgstift.dk, med tekst og billeder, ude og inde
Agger Kirke

Agger Kirke är en dansk kyrkobyggnad i Agger i Thisteds kommun i Thy i Region Nordjylland. Den ritades av Christian Frederik Hansen och uppfördes 1938. Den tidigare kyrkan i Agger låg i Vester Agger vid kusten. Den ersattes av den nuvarande kyrkobyggnaden efter det att havet hade ätit sig in på kusten. De sista resterna av Vester Agger Kirke föll i havet 1839. Bildgalleri Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Agger Kirke. Agger Kirkes historie Arkiverad 23. oktober 2015 på Aalborgstift.dk, med tekst og billeder, ude og inde
Billund Lufthavn Station

Billund Lufthavn Station (uofficielt navn) er en påtænkt jernbanestation ved Billund Lufthavn. Stationen bliver en del af Billundbanen fra Jelling eller Gadbjerg til Billund, hvis denne bliver etableret. Stationen kommer til at ligge på den nordlige side af lufthavnen nær terminalen, så der bliver kort afstand mellem tog og fly. Historie I november 2010 resulterede den politisk aftale, Aftale om bedre mobilitet i, at Trafikstyrelsen gik i gang med en forundersøgelse af en bane til Billund Lufthavn. Lufthavnen er Danmarks næststørste med 2,7 mio. flyrejser i 2011, et tal der forventes at stige. Forundersøgelsen blev præsenteret i juni 2012. Her blev der især fokuseret på en jernbane fra Jelling eller en letbane fra Vejle. I begge tilfælde lagdes der op til en forlængelse videre til den velbesøgte forlystelsespark Legoland Billund Resort, hvilket for en mindre merudgift ville fordoble passagertallet. Desuden overvejedes en forlængelse videre til Grindsted. Forlængelsen til Grindsted blev dog droppet i de efterfølgende politiske forhandlinger, ligesom det blev besluttet, at banen skulle bygges som jernbane. I forundersøgelsen blev det blandt andet skitseret, hvordan en jernbanestation ved lufthavnen kan udformes. Det er tanken, at banen skal føres i niveau og indhegnet gennem lufthavnens forplads og område med parkeringspladser og langs med terminalen. Lufthavnsvej i øst vil blive krydset på et broanlæg, mens fire interne veje vil blive sikret med halvbomme. Desuden vil der være to signalregulerede fodgængerovergange mellem terminalen og p-huset overfor. Selve stationen vil ligge ved terminalens nordøstlige hjørne. I forundersøgelsen er den skitseret med to 80 m lange perroner, da der skal være dobbeltspor mellem lufthavnen og endestationen ved Legoland Billund Resort på grund af behovet for krydsninger i området. Der nuværende forplads, der benyttes til busser, taxier og afsætning, vil generelt blive indskrænket men tilpasses i øvrigt de eksisterende forhold for biltrafikken. Hvis banen skulle anlægges som letbane var det tanken, at den skulle have samme forløb men være enkeltsporet gennem lufthavnens område, og at der kun skulle være en enkelt 70 m lang perron. Desuden ville man kunne nøjes med signalregulerede kryds og begrænset indhegning. 13. maj 2014 blev der indgået et politisk forlig, hvor partierne S, R, DF og SF blev enige om at afsætte ca. 734. mio. DKK til en ny bane til Billund, med stop i Billund Lufthavn og Legoland Billund Resort. Det skete blandt andet for at tilgodese de mange rejsende, der rejser til og fra Billund Lufthavn, og samtidig gøre det nemmere fra dem, der kommer fra Vejle og Kolding at komme dertil. Det var tanken, at anlægsarbejdet skulle igangsættes i 2016 med forventet åbning i 2019. Det blev imidlertid udskudt, så der først vil blive foretaget en høring af VVM-redegørelsen i 2017, før beslutningsgrundlaget for banen vil blive afleveret til politisk behandling i 2018. Kilder Banedanmark: Ny bane til Billund Arkiveret 13. april 2019 hos Wayback Machine Forundersøgelse af banebetjening af Billund lufthavn Arkiveret 2. februar 2017 hos Wayback Machine, Trafikstyrelsen, juni 2012. Noter
Boestmose

Boestmose er en mose på ca. 40 ha beliggende nordøst for Nørre Snede, ved Boest. Boestmose er genstand for et naturgenopretningsprojekt således at højmosen i området bevares og udvides. Ved Boestmose er der gjort et antal arkæologiske fund bl.a. bronzeøkser. Området er en del af Natura 2000 -område nr. 53 Sepstrup Sande, Vrads Sande, Velling Skov og Palsgård Skov Kilder
Drenderup Skov

Drenderup Skov er en offentlig skov, ejet af Naturstyrelsen, ved Drenderup (udenfor Ødis) i Kolding Kommune på ca. 46 hektar (el. 110 hektar?). Drenderup Skov er en 400 år gammel statsskov der er omkranset af et jorddige. Skoven hørte oprindeligt under hovedgården Drenderupgård, men blev solgt til Kronen i 1584 godsejer Christoffer Johansen Lindenov (1520 -1585)- og har siden tilhørt staten. Rekreativ Skoven indeholder en række afmærkede vandrestier og ridestier Andet Drenderup Skov er en løvskov på frugtbar moræne med, eg, bøg, ask og ær. Herunder en del ergamle egebevoksninger. Der er enkelte mindre afdelinger med nåletræ. Skoven er gennemskåret af maser af dybe grøfter, da skoven ligger på fugtigt terræn. Der er funder og udgravet flere jernalder grave i skoven, bl.a. Rævebakken i skovens nordøstlig del. a Naturskolen Skoven tidligere skovløberbolig, Drenderuphus, har siden 2007 været en Naturskole under Kolding Kommunes skoleforvaltning Referencer
Folkehjem

Folkehjem er et dansk forsamlingshus i Aabenraa, som blev erhvervet af Sprogforeningen i 1900. Det havde indtil da heddet Schweizerhalle. Bygningen blev i 1910-1911 under ledelse af arkitekterne Johannes Magdahl Nielsen og Jep Fink udvidet og rummede bl.a. mødelokaler, udlåns- og læseværelser og en restauration. På et møde i Folkehjem i november 1918 krævede den sønderjyske politiker H.P. Hanssen sønderjydernes ret til national selvbestemmelse. Folkehjem blev en selvejende institution i 1965. På Folkehjem findes billedsalen med portrætter af førende skikkelser på dansk side i nationalitetskonflikten mellem dansk og tysk i Sønderjylland i 1800-tallet. Bygningen huser siden 1973 Aabenraa-bibliotekerne (tidl. det sønderjyske landsbibliotek). Eksterne henvisninger Folkehjemmets hjemmeside Kulturarvstyrelsen: Folkehjem Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Grænseforeningen: Folkehjem
Grevindeskov (Holbæk Kommune)

Grevindeskov er en privat skov, der ligger i Midtsjælland ved Jyderup mellem Kalundborg og Holbæk. Skoven hænger sammen med flere andre skove, Stokkebjerg Skov og Bjergsted Skov, og er i dag et rekreativt område for borgere i Jyderup og omegn. Den sydlige del af skoven er i dag gennemskåret af Skovvejen, (primærrute 23) som er en firesporet motortrafikvej mellem Holbæk og Kalundborg. Vejdirektoratet er i gang med at planlægge at opgradere Skovvejen fra en motortrafikvej til motorvej (Kalundborgmotorvejen).
Gudhjem Museum

Gudhjem Museum er et museum i en nedlagt og fredet stationsbygning i den nordbornholmske by Gudhjem. Den oprindelige stationsbygning er fra 1916 og tegnet af arkitekterne Kay Fisker og Aage Rafn. Den var en af stationerne på Gudhjembanen, der var en forlængelse af Nexøbanens sidebane til Almindingen. Efter banens nedlæggelse i 1952 fungerede bygningen som rutebilstation indtil nedlæggelsen af De Bornholmske Jernbaner i 1968, hvor Gudhjem By- og Mindeforening købte den for "... at imødegå den omsiggribende 'is- og pølsekultur' i Gudhjem. ..." Bygningen med to murede piller og mønsterbelægning blev fredet 1984. Den 11. maj 1990 blev en ny udstillingsbygning indviet, og museet fik doneret ganske betydelige gaver i form af kunstværker. Året efter kunne man fuldende projektet med en ny hovedindgang med publikumsfaciliteter i den gamle stationsbygning. I dag danner udstillingsbygningen ramme om et antal skiftende kunstudstillinger hen over året, mens den fredede stationsbygning rummer lokalhistorien. Foran museet findes en skulpturpark med værker af kunstnerne Ole Christensen, Inge Lise Westmann, Julie Høm og Jun-Ichi Inoue. I 2021 blev der etableret sommerfuglehabitat med vilde blomster på en 1,5 ha. stor mark i tilknytning til skulpturhaven. Et stisystem i marken giver mulighed for spadsereture i området. Kilder Eksterne henvisninger Museets hjemmeside Gudhjem Museum hos Den Store Danske af Karl Bencke
Herrestrup Terminal

Herrestrup Terminal er en busterminal i Odsherred Kommune, beliggende i landsbyen Herrestrup ved Grevinge. I den aktuelle køreplan (køreplansperiode 2019) betjenes terminalen således, at de to buslinjer 560 og 566 ankommer samtidig og afgår igen kort efter, således at der altid opnås korrespondance mellem buslinjerne. Busserne afventer også i hinanden i tilfælde af forsinkelser. Linje 573 er en skolebuslinje, der primært betjener lokalområdet omkring terminalen. Buslinjer 560 (Holbæk - Hagested - Gundestrup - Herrestrup Terminal - Vig - Nykøbing Sjælland) 566 (Asnæs - Grevinge - Herrestrup Terminal - Vig - Egebjerg - Nykøbing Sjælland) 573 (Asnæs - Grevinge - Herrestrup Terminal - Kelstrup - Sneglerup - Grevinge - Gundestrup - Herrestrup Terminal - Atterup - Plejerup - Herrestrup Terminal) Kilder Busser på Vestsjælland Arkiveret 16. juli 2019 hos Wayback Machine Samlet køreplan for DOT Arkiveret 23. september 2020 hos Wayback Machine
Kronprinsesse Marys Bro

Kronprinsesse Marys Bro, åbnet i 2019, er en ca. 1,4 km lang højbro over Roskilde Fjord syd for Frederikssund. Den er en del af primærrute 53, som er en 9,5 km lang firesporet motortrafikvej, som er en del af den Ny fjordforbindelse ved Frederikssund. Broen er bygget for at aflaste den meget trafikerede Kronprins Frederiks Bro. Det er gratis at køre over broen. Formål Højbroen bærer en firesporet motortrafikvej, og var udset til at være Danmarks første brugerbetalte motortrafikvej. Konstruktion Broen går imellem Marbæk syd for Frederikssund og til Tørslev Hage, som er et sommerhusområde i Hornsherred. Broen kostede ca. 2 mia. kr. hvor staten selv skød ca. 650 mio. kr i projektet. Fjordbunden er blød, og bærende jordlag til broens fundamenter ligger i 60 meters dybde. Historie Folketinget indgik i oktober 2006 en aftale om udarbejdelsen af et beslutningsgrundlag til en ny fjordforbindelse ved Frederikssund. I 2010 blev den tilhørende miljøkonsekvensrapporten udgivet. Anlægsloven blev vedtaget i december 2014. Anlægsarbejdet begyndte i 2016. Kronprinsesse Marys Bro og Fjordlandsvej blev som planlagt indviet af Kronprinsessen lørdag den 28. september 2019 med stor folkefest og et stort broløb med deltagelse af 10.000 mennesker. Broen blev åbnet for biltrafik den 30. september 2019. Den 1. januar 2022 blev brugerbetalingen afskaffet. Pris Det er gratis at krydse broen. Prisen var indtil den 1. januar 2022 følgende: Motorcykler: gratis. Køretøjer op til 3500 kg: 14 kr. Køretøjer over 3500 kg: 41 kr. Kilder
Kronprinsesse Marys Bro

Kronprinsesse Marys Bro är en bro över Roskildefjorden, som förbinder Marbæk söder om Frederikssund och Tørslev Hage i Hornsherred. Bron öppnades 2019 och är en fyrfilig högbro enbart för motorfordonstrafik. Den är 1 360 meter lång och 19,7 meter bred. Bron är byggd på pelare, som går upp till 40 meter ned i havsbotten. Den segelfria höjden är 22 meter Bron byggdes för att avlasta den starkt trafikerade Kronprins Frederiks Bro. Den var tidigare en betalbro men är efter lokala protester gratis att passera från den 1 januari 2022. Bildgalleri Källor Omstridt bro åbnet: Kronprinsesse Mary indviede Danmarks tredje betalingsbro i Politiken den 28 september 2019 Noter
Mesing-stenen (Skanderborg)

Mesing-stenen ved Skanderborg er den store sten, der er placeret mellem kirken og forsamlingshuset i landsbyen Mesing. Troldene følte sig forstyrret af klokkeringningen Sagnet fortæller at stenen stammer fra gravhøjen i Illerup Ådal, Balravnsknold. Her boede trolde, der følte sig forstyrret af klokkeringningen fra kirketårnet. De kastede derfor en stor sten efter kirken, men stenen ramte ikke sit mål og havnede i stedet i den Tuede Mose, hvorfra den så mange hundrede år senere blev gravet fri og hentet hen foran kirken. 1934. Stenen flyttes og symboliserer landsbyens sammenhold Byens mænd og karle flyttede stenen – vægt 18 tons – fra mosen ind til byen. Det skete ved hjælp af tre sæt jernbanespor. På skinnerne var anbragt en trolje, som stenen blev læsset op på. Det var svært at få stenen op på troljen, og de første to dage sank stenen længere ned i mosens dynd, og mange sveller blev begravet. På tredjedagen lykkes det at få fast bund under stenen, og ved hjælp af en talje fik man den op på troljen, og så kunne arbejdet med at trække troljen med stenen ind til byen begynde. Man havde tre sæt togskinner, og når stenen lå på det ene sæt, bar man de to andre om foran og koblede dem sammen, hvorefter folkene ved håndkraft trak stenen frem. Der skulle 16 mand til at bære et sæt sveller, og ud over dem var der ikke brug for flere. Man var klar over, at det ville tage lang tid, og mændene skaffedes efter ”snekastningsprincippet”, der gik ud på at tilsige mandskab fra hver husstand og gård efter areal og beordre nævnte mandskab til at møde en bestemt dag. Det viste sig at være en glimrende ide – folk var villige til at møde. Høsten var i hus cirka 18. august dette år 1934, og da der samtidig var en tør eftersommer, havde folk bedre tid. De sidste 200 m blev stenen trukket af byens damer og derefter af skolebørnene. Den ankom til byen den 21.september. Ved indvielsen blev der sunget: Hiv Hiv Hiv du Mjesing Borger. Spyt i Næver og tag fat. Selv om meget er lidt trist, en Ting er dog vist; at Humøret ej belastes kan af Skat. Hiv Hiv Hiv du Mjesing Borger, spyt i Næven og tag fat. Ganske vist er Stenen tung, den er heller ikke ung. Ryk kun til, saa følger Stenen ogsaa med. Stenens inskription ”Mens verden ødte kraft i gavnløs splid drog Mesing-boer enigt stenen hid dens vartegn melde til vor eftertid at byrder løftes bedst ved fælles værk at splid gør svag men enighed gør stærk” Der er yderligere på stenen indhugget følgende: "Stenen slæbtes fra Den tuede Mose og sattes her den 20.oktober 1934 – 2 km." Kilder Historiens spor i Veng og Mesing sogne Mesing-stenen hos Skanderborgleksikon.dk
Mørdrup Kirke

Mørdrup Kirke er sognekirke for Mørdrup Sogn. Kirken ligger omtrent midt i Espergærde, tæt ved Espergærdecenteret. Baggrunden for kirken var den voldsomme befolkningsvækst i Espergærde i 1960-erne. På daværende tidspunkt var Egebæksvang Kirke eneste kirke i sognet, men dels lå den i byens nordøstlige udkant, dels ville den slet ikke kunne rumme den forventede tilgang af kirkegængere. Da der samtidig skete en voldsom befolkningsvækst ved Borupgaard i Snekkersten, blev det besluttet at bygge to nye kirker, begge centralt beliggende for de befolkningsområder, de skulle betjene. Den ene kirke var Mørdrup Kirke, den anden var Sthens Kirke. I 1968 gav Tikøb Sogneråd tilladelse til, at menighedsrådet kunne købe grunden på hjørnet af Nørremarken og Vestermarken i Espergærde. Kirken ville dermed komme til at ligge i tilknytning til "Den Hvide By", en markant bydel midt i Espergærde der blandt andet omfattede kædehuse, etagehusbebyggelse og Espergærdecenteret. Per Christiansen, der havde været arkitekten bag "Den Hvide By" tilbød sammen med arkitekt Carl Svendsen at tegne den nye kirke. Der blev nedsat et udvalg, og i maj 1970 fremsendtes de første skitsetegninger til den nye kirke til Kirkeministeriet. Projektet blev godkendt og byggeriet igangsat. Kirken blev i sit ydre tilpasset det øvrige byggeri i "Den Hvide By" med hvide mure og rødt teglstenstag. Kirken blev bygget i to etaper. Første etape, der kun omfattede en mindre del af den samlede kirke, var færdigbygget i 1976, anden etape med kirkerummet og tårnet i 1984. Interiør Kirkens altertavle er udført af den konstruktivistiske kunstner Arne L. Hansen. Som kirkeskib er ophængt en model af en Snekkersten-jolle lavet af bådebygger Bjørn Andersen. Kirkegård Der hører ingen kirkegård til kirken. Sognet har fælles kirkegård med Egebæksvang Sogn. Tårnet Mørdrup kirke har 3 klokker som er støbt af Petit & Fritsen De to klokker er fra kirkens indvielse i 1984, men den tredje og mindste er kommet til 2005. Den største klokke vejer 540 kg og er stemt i tonen Gis, den mellemste vejer 380 kg og er stemt i tonen Ais, mens den tredje og mindste vejer 225 kg og er stemt i tonen Cis2. Klokkerne er afstemt med klokkerne i Egebæksvang og Humlebæk kirker. Noter Eksterne henvisninger Mørdrup Kirke på helsingorleksikon.dk Mørdrup Kirke på danmarks-kirker.dk
Nyrup (Tikøb Sogn)

For alternative betydninger, se Nyrup. (Se også artikler, som begynder med Nyrup) Nyrup er en landsby i Tikøb Sogn. Landsbyen kendes helt tilbage til 1100-tallet. Landsbyen bestod i 1682 af 6 gårde, 1 hus med jord og 3 huse uden jord med et samlet dyrket areal på 125,3 tønder land skyldsat til 38,19 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug. Landsbyen blev udskiftet i slutningen af 1700-tallet. Nyrup havde ved århundredeskiftet (1900) en rytterskole og skovfogedbolig. Noter Litteratur Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997; ISBN 87-89120-36-1
Nørreskov (Holbæk Kommune)

For alternative betydninger, se Nørreskov. (Se også artikler, som begynder med Nørreskov) Nørreskov er en privat skov, der ligger i Midtsjælland ved Mørkøv mellem Holbæk og Jyderup. Skoven hænger sammen med flere andre skove; Nyvænge, Orekrog Skov, Vedebjerg Skov og Hellede Skov, og er i dag et rekreativ område for borgere i Mørkøv og omegn. Ved skoven ligger Torbenfeldt Gods som er en herregård fra år 1577, den blev ombygget fra 1750- 1767. Ved godset ligger også Frydendal Kirke, Torbenfeldt Smedemuseum og Torbenfeldt Sø .
Gårde

Gårde er en lille by i Varde Kommune med 257 indbyggere. Selvom Gårde har egen togstation på Den vestjyske længdebane (Gårde Station), så er byen lille og har ikke længere et lokalt supermarked og skolen er en STU skole, Gårde har har en meget aktiv Idræts- og Skytteforening, GISF.dk . Der afholdes desuden Le Man for have traktorer en gang om året. Der er også Rollerock, som er årlig tilbagevendende begivenhed. Hører til postnr. 6870 Ølgod. Fra byen er der 6,5 km til Tistrup og 5,6 km Ølgod. Kåret til årets landsby i 2019. Byen ligger ved Primærrute 12. Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Det lille Kunstnerhjem, Vindheimar

Det lille Kunstnerhjem, Vindheimar, som blev oprettet 21. juni 2010, rummer efterladte værker af det nordiske kunstnerægtepar, Alfred I. Jensen, f. 18. september 1917, d. 3. december 2006, og hans første hustru, Maria H. Ólafsdóttir, f. 6. maj 1921, d. 24. juli 1979. De købte det faldefærdige smedehus i Næsby syd for Susåen i 1963, reparerede det og indrettede det som sommerhus, så de og deres to døtre, som ellers boede på Frederiksberg i København, kunne få frisk luft i lungerne og sol på kroppen. De kaldte huset Vindheimar efter hendes fødegård i Island. Efter Marias død flyttede Alfred permanent til Vindheimar, og da han selv døde som 89-årig, efterlod han over 300 oliemalerier, samt såkaldte 'brændebilleder' og en stor mængde kunst på papir til sin anden hustru, jordemoder/cand.mag. Jytte Aagot Møller. Museet er åbent efter aftale. Ekstern henvisning Alfred - Det lille kunstnerhjem Vindheimar Arkiveret 3. juni 2017 hos Wayback Machine