NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sorø Gamle Kirkegård

Sorø Gamle Kirkegård er en kirkegård, der ligger ved Sorø Akademi i Sorø på Midtsjælland. Den har eksisteret siden middelalderen og er blandt de ældste kirkegårde i Danmark, som fortsat er i brug. Historie Kirkegården blev etableret i forbindelse med anlæggelsen af Sorø Kloster i den anden halvdel af 1100-tallet. I 1800-tallet blev den udvidet til omtrent fire gange den oprindelige størrelse. Den blev renoveret i perioden 1940-1944. Kendte personer begravet på Sorø Gamle Kirkegård Thøger Binneballe (1818–1900), arkitekt der var aktiv i Norge Jacob Hornemann Bredsdorff (1799–1841), matematiker, videnskabsmand og lingvistiker Bartholomæus Hoff (1840–1912), rektor Bernhard Severin Ingemann Lucie Ingemann Carl Emil Kiellerup Frederik Marcus lensgreve Knuth, Danmarks 1. udenrigsminister Frederik Martin Christian Molbech Carl Mundt Siegfred Neuhaus (1879–1955), maler Hans Palludan Rasmussen Anna Sarauw Andreas Schytte Christian Ludvig Stemann Poul Hagerup Tregder Hans Ussing Henrik Ussing Palle Wodschow Referencer
Sorø Old Cemetery

Sorø Old Cemetery (Danish: Sorø Gamle Kirkegård), owned by Sorø Academy, is one of the oldest cemeteries still in use in Denmark. History It opened in connection with the establishment of Sorø Abbey in the second half of the 12th century. The cemetery was expanded to four times its original size in the beginning of the 19th century. It was refurbished in 1940–1944. Burials Thøger Binneballe (1818–1900),architect active in Norway Jacob Hornemann Bredsdorff (1799–1841), polymath, natural scientist, linguist Bartholomæus Hoff (1840–1912), rector Bernhard Severin Ingemann Lucie Ingemann Carl Emil Kiellerup Frederik Martin Christian Molbech Carl Emil Mundt Siegfred Neuhaus (1879–1955), painter Hans Palludan Rasmussen Anna Sarauw Andreas Schytte Christian Ludvig Stemann Poul Hagerup Tregder Hans Ussing Henrik Ussing Palle Wodschow References
Herning Lufthavn

Herning Lufthavn ligger i Midtjylland 4 km nordøst for selve Herning. Lufthavnen bliver primært brugt til privatflyvning og skoleflyvning. Lufthavnen er hjem for ikke mindre end 5 flyveklubber, hver med deres form for flyvning. Bl.a. en af landets største motorflyveklubber for private flyvemaskiner – Midtjysk Flyveklub. Ekstern henvisning http://www.ekhg.dk/ http://www.midtjyskflyveklub.dk http://www.herningmotorflyveklub.dk/
Herning Airport

Herning Airport (Danish: Herning Flyveplads or Herning Lufthavn) (ICAO: EKHG) is an airport located 3.8 nautical miles (7.0 km; 4.4 mi) north-northeast of Herning, a city in Herning Municipality (Herning Kommune), Central Denmark Region (Region Midtjylland), Denmark. Facilities The airport resides at an elevation of 167 feet (51 m) above mean sea level. It has two runways: 09/27 with an asphalt surface measuring 1,199 by 30 metres (3,934 ft × 98 ft) and 15/33 with a grass surface measuring 667 by 30 metres (2,188 ft × 98 ft). References External links (in Danish) Herning Motorflyveklub Accident history for EKHG at Aviation Safety Network
Sankt Josefs Skole (Roskilde)

Sankt Josefs Skole (eller Skt. Josefs Skole) er en katolsk privatskole på Frederiksborgvej i Roskilde, hvis fundament og virke bygger på det katolsk-kristne livs- og menneskesyn. Skolen består af børnehave-klasse til og med 10. klassetrin med i alt cirka 1000 elever, heraf godt 200 i den internationale afdeling (pr. 2022). Skolens fritidsordning (kaldet SFO Labyrinten) tilbydes skolens elever fra børnehaveklassen til 3. klasse. Sankt Laurentii Kirke på den anden side af vejen er tilknyttet skolen. Historie Skolen blev etableret i oktober 1904. Eksterne henvisninger Sankt Josefs Skoles hjemmeside
St Joseph's School, Roskilde

Skt Josef's, Roskilde International School (Danish: Sankt Josefs Skole) is an independent, Roman Catholic school in Roskilde, Denmark. The school has both an International and Danish department with a total of more than 1000 pupils. History A group of Daughters of Wisdom nuns settled in Roskilde in 1901. They came to Denmark as a result of the separation of the church from the state in France. The established Skt Josef's School as well as the adjacent St Mary's Hospital in 1904. They were also involved in the establishment of St Lawrence's Church on the opposite side of the street. The school was initially a girls' school and all teaching was conducted by nuns. Later they began to use trained teachers and boys were accepted as pupils from 1924. In 2012, the International Department opened with its first thirteen students. Today The school has both an international and Danish department with a total of more than 1000 pupils. The Danish department covers reception class to 10th grades of the Danish school curriculum. The International department covers Year 1 to Year 11 (age 5 to 16) and is based on the Cambridge International Education programme. References External links Official website
Vænget

Vænget er en bygning fra 1902 i Sorø. Den blev bygget af amtmand Anton Groothoff (1847-1923) som amtmandsbolig, hvilket den fungerede som til 1925 hvor den blev købt af Sorø Akademi som bolig for alumner fra mellemskolen. Efter nedlæggelen af alumnatet i 1973 blev bygningen brugt til administration for Stiftelsen Sorø Akademi. Fra 2005 er der i stueetagen opstillet en udstilling af Hauchs Physiske Cabinet som er en samling af fysiske og kemiske apparater samlet omkring 1800 af Adam Wilhelm Hauch. Bygningen blev brugt ved filmatiseringen i 1995 af Kun en pige efter Lise Nørgaards erindringsbog af samme navn. Noter Eksterne henvisninger Hauchs Physiske Cabinet hos Stiftsor.dk, Stiftelsen Sorø Akademi
Vænget

Vænget is a historic building in Sorø, Denmark. It is owned by neighbouring Sorø Academy and contains an exhibition of physical instruments from before 1800 in its ground floor. History Vænget was built as residence for the local magistrate (amtmand) by chamberlain and magistrate Anton Vilhelm Heinrich Groothoff in 1902. In 1925, it was acquired by Sorø Academy and converted into a dormitory. The ground floor contained communal facilities, such as a living room, a study room and a dining room. The first floor contained a residence for an unmarried teacher as well as for a "house mum". The second floor contained beds for 42 pupils. The dormitory was decommissioned in 1973. Current use The first floor contains offices and meeting rooms for the director of the foundation that owns the academy. The building is also home to the head gardener's office, a lunchroom for personnel of the gardening department and administrative offices of the Sorø Cemetery. Hauch's Physical Cabinet Hauchs Physiske Cabinet ("Hauch's Physical Cabinet"), a collection of scientific instruments from before 1800, is on display in the ground floor of the building. The collection was gathered by the scientist Adam Wilhelm Hauch (1753–1833) on his journeys abroad. He sold it to the crown, and Frederick VI donated it to Sorø Academy in 1827. It reopened in 2005. Cultural references Vænget was used as a location in the 1995 film Kun en pige, an adaption of Lise Nørgaard's autobiographical novel of the same title. References
Huset på Christianshavn

Huset på Christianshavn (The House at Christianshavn) was an 84-part television comedy series broadcast in Denmark between 1970 and 1977. The 84 episodes were spread across 14 seasons. The series was produced by the Nordisk Film company for the national broadcasting corporation, DR. 48 of the episodes were also shown in the German Democratic Republic on DFF. The series portrayed the lives of the residents of a block of flats in Christianshavn, an old part of Copenhagen. Cast Poul Reichhardt (Olsen) Helle Virkner (Mrs. Ellen Olsen) Jes Holtsø (William Olsen) Paul Hagen (Clausen) Lis Løwert (Mrs. Mille Clausen) Finn Storgaard (Tue) Kirsten Hansen-Møller (Rikke) Willy Rathnov (Egon Hansen) Kirsten Walther (Karla Hansen) Flemming Nielsen ("Bimmer", Karla's baby boy) Ove Sprogøe (Larsen) Arthur Jensen (Arnold Hannibal Meyer) Bodil Udsen (Emma) Claus Ryskjær Bo Karen Berg (Mrs. Dagmar Hammerstedt) References External links DR Bonanza – Online streaming Huset på Christianshavn at IMDb German site about Huset på Christianshavn
Huset på Christianshavn

Huset på Christianshavn är en dansk tv-serie från 1970-1977 skapad av Erik Balling, Tom Hedegaard och Ebbe Langberg. Serien är en av DR:s största succéer. Den utgjorde basen för filmen Ballade på Christianshavn från 1971, även den i regi av Erik Balling. Seriens framgång gjorde det möjligt för Nordisk Film att kunna producera den mer påkostade produktionen Matador. Serien följer de boende i fastigheten på Amagergade 7 i Christianshavn, i Köpenhamns äldre delar. Rollista i urval Externa länkar Huset på Christianshavn avsnitt 1 (danska) Huset på Christianshavn på Internet Movie Database (engelska)
Aggersborg

Aggersborg je největší ze zaniklých dánských vikingských prstencových hradů a jedno z největších archeologických nalezišť v Dánsku. Nachází se poblíž Aggersundu na severní straně úžiny Limfjord. Skládá se z kruhového valu obklopeného příkopem. Čtyři hlavní cesty uspořádané do kříže spojují centrum hradu s vnějším prstencem. Silnice byly proraženy pod vnější val, takže kruhová struktura zůstala nedotčena. Prstencový hrad měl vnitřní průměr 240 metrů. Příkop hluboký přibližně 130 cm se nacházel ve vzdálenosti osmi metrů od valu na jeho vnější straně. Výška zdi je odhadována na čtyři metry. Val byl hlinitý, porostlý vegetací a vyztužený dubovým dřevem. Menší ulice se nacházely ve čtyřech hlavních částech pevnosti. Současný Aggersborg je rekonstrukcí vytvořenou v 90. letech 20. století a je nižší, než byla původní pevnost. Datace Datace objektu se ukázala jako obtížná, protože na stejném místě se nacházela i vesnice z doby železné. Odhaduje se, že prstencový hrad byl vybudován okolo roku 980 za vlády krále Haralda Modrozuba nebo Svena Vidlí vouse. Do stejné doby bylo datováno pět ze šesti prstencových hradů nalezených v Dánsku. Výstavba byla dokončena během jednoho až dvou let a objekt byl používán pouze po krátkou dobu, odhadem pět až dvacet let. Archeologické pozůstatky Archeologové odhadli, že hrad mohl pojmout posádku až pěti tisíc mužů, která obývala 48 dlouhých domů. V každém kvadrantu se nacházelo dvanáct dlouhých domů. Všechny domy byly orientovány ose sever-jih nebo západ-východ. Nedochovaly se žádné zbytky domů, ale je známa pozice jejich zdí. Stěny a střecha byly zakřiveny do tvaru lodi. Domy byly dlouhé 32,5 m a široké 8,5 m. Vnitřní uspořádání tvořila hala dlouhá 19 m s menšími místnostmi na konci. Odhaduje se, že na výstavbu jednoho dlouhého domu bylo potřeba 66 velkých dubů. Podle odhadu na celkovou výstavbu hradu bylo zapotřebí přibližně pět tisíc stromů. Na lokalitě bylo nalezeno mnoho artefaktů, včetně mnoha importovaných luxusních předmětů. Mezi artefakty patří korálky z horského křišťálu a fragmenty skleněných nádob. Byl zde objeven také poškozený zlatý prsten, jehož replika je vystavena v muzeu v Aggersborgu. Zvolená poloha pevnosti poskytovala ochranu, zároveň však byla snadno přístupná pro lodě, neboť v době výstavby hradu byly oba konce úžiny Limfjord otevřenými vodními cestami. Odhaduje se, že lodě pro překonání Løgstørgrunde musely být přepravovány po zemi. Aggersborg byl také strategicky umístěn na jedné ze tří starověkých křižovatek Hærvejen (armádních silnic) vedoucích přes Limfjord. Dvě další křižovatky se nacházely severně od Farstrupu a poblíž Lindholm Høje v Aalborgu. Neexistují však žádné údaje o účelu stavby. Hrad mohl být pevností střežící obchodní cesty, nebo jeho primárním účelem byla funkce kasáren a výcvikového tábora v souvislosti s nájezdy Svena Vidlí vouse do Anglie. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Aggersborg na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Aggersborg na Wikimedia Commons
Aggersborg (burcht)

Aggersborg is de grootste Vikingburcht van Denemarken en bevindt zich in Noord-Jutland, ten noorden van de Limfjord bij Aggersund. De burcht staat sinds 2023 op de Unesco-Werelderfgoedlijst als onderdeel van de inschrijving Ringwalburchten uit de Vikingtijd. Burcht De diameter van de versterking is 288 meter, met de gracht meegerekend. De omwalling is 240 meter in diameter. De aarden wal, waarop een houten omheining stond, was destijds ongeveer 8 m breed, 4 m hoog met een gracht van zo'n 1,30 meter diep. De huidige wal is lager en werd in 1990 aangelegd om de ligging van oorspronkelijk wal aan te duiden. De vier toegangswegen in kruisvorm liepen door een tunnel door de wal. De burcht werd in de jaren 1945, 1947 en 1948 opgegraven. De burcht is waarschijnlijk rond 980 gebouwd, onder de regering van Sven Gaffelbaard (Svend Tveskæg). Eerder lag op deze plaats een dorp, want er zijn resten van bebouwing uit de 9e en 10e eeuw gevonden. Vermoedelijk hebben binnen de omwalling 48 langhuizen gestaan van 32,5 m lang en 8,5 m breed, genoeg om ongeveer 5000 personen te herbergen tijdens een belegering. Geschiedenis Volgens de geschiedschrijving van Aelnoth uit Odense werd de burcht in 1086 geplunderd tijdens een opstand tegen Knoet IV van Denemarken (Knoet de Heilige) (Knud IV. den Hellige). Opgraving Op het grondgebied van de Aggersborg werden diverse oude artikelen gevonden, waaronder een gouden armband, parels uit bergkristal en glaswerk. Vergelijking met andere ringwalvestingen
Aggersborg

Aggersborg – ruiny wikińskiej warowni pierścieniowej znajdujące się 2,5 km na północny wschód od miasta Aggersund w północnej Danii. Jest to jedno z największych stanowisk archeologicznych w tym kraju. Obecnie istniejąca warownia jest rekonstrukcją powstałą w latach 90. XX wieku. W 2023 roku wraz z czterema innymi warowniami została wpisana na listę światowego dziedzictwa UNESCO (wpis o nazwie Warownie pierścieniowe z epoki wikingów). Historia Warownia powstała prawdopodobnie około 980 roku za panowania Haralda Sinozębego lub Swena Widłobrodego. Trudno ustalić dokładną datę stanowiska z uwagi na to, iż w tym samym miejscu istniała osada z epoki żelaza. Jednakże pięć z sześciu warowni pierścieniowych znajdujący się w Danii datuje się na ten właśnie okres. Szacuje się, że obiekt został ukończony w ciągu jednego lub dwóch lat i był używany przez stosunkowo krótki czasu, od pięciu do dwudziestu lat. Brakuje jednoznacznych danych, by stwierdzić czy Aggersborg był twierdzą kontrolującą szlaki handlowe, czy też pełnił funkcję koszar lub placówki szkoleniowej w związku z najazdami wikingów na Anglię. Charakterystyka Twierdza składa się z okrągłego wału otoczonego rowem oraz cztery dróg ułożonych w kształt krzyża, które łączą jej centrum z zewnętrznym pierścieniem. Średnica wewnętrzna warowni wynosi 240 metrów. Rów znajduje się osiem metrów za wałem i ma około 1,3 metra głębokości. Sam wał miał prawdopodobnie cztery metry wysokości i był zbudowany z ziemi oraz darni. Dodatkowo wzmocniony był dębowym drewnem. Wewnątrz fortecy w obrębie czterech głównych dróg, znajdowały się ułożone prostopadle względem siebie pomniejsze ulice. Archeolodzy szacują, że warownia mogła pomieścić około pięciotysięczny garnizon, który ulokowany był w 48 tzw. długich domach. W każdym z czterech „sektorów” wyznaczonych przez główne drogi znajdowało się dwanaście domów zlokalizowanych na osi północ-południe i wschód-zachód. Domy miały zaokrąglone dachy oraz boki, mierzyły 31,5 metra długości oraz 8,5 metra szerokości. Wewnątrz znajdowały się długie na 19 metrów sale, a za nimi mniejsze pomieszczenia. Wśród odnalezionych artefaktów znajdowało się wiele importowanych i luksusowych przedmiotów takich jak: koraliki z kryształu górskiego czy kawałki szklanych słojów. Ponadto odkryto uszkodzony złoty pierścień, a w pobliżu samej warowni złotą opaskę. Przypisy
Aggersundbroen

Aggersundbroen er en 210 m lang lavbro med klapbro over Aggersund i Limfjorden, der forbinder Himmerland med Han Herred. Primærrute 29 passerer over Aggersundbroen lige syd for byen Aggersund. Broens historie Ønsket om en fast forbindelse over Limfjorden ved Aggersund går tilbage til begyndelsen af 1900-tallet. I midten af 1920´erne nedsatte borgere i Løgstør et udvalg, som fremkom med en række forslag til en bro. Initiativet strandede imidlertid på uenighed om linjeføringen og finansieringen. I 1936 blev tanken taget op igen af arbejds- og socialministeriet og trafikministeriet som en mulig beskæftigelsesforanstaltning, og i 1939 begyndte byggeriet af broen, som blev bekostet af Aalborg, Hjørring og Thisted Amter. Broen blev projekteret af Christen Ostenfeld. Indvielsen fandt sted den 18. juni 1942. Broen kom til at koste ca. 3,5 mio kroner. Under den tyske besættelse af Danmark fik broen strategisk betydning for tyskernes transporter af mandskab og materiel til og fra Norge. Derfor blev der i 1943-44 anlagt et militært støttepunkt omkring den bestående af 11 betonanlæg på nordsiden og 6 på sydsiden. Desuden blev der anlagt minefelter og andre former for spærringer. To store Flak-bunkers på sydsiden og én på nordsiden findes fortsat og er tilgængelige. De øvrige mindre bunkers er enten blevet fjernet eller ligger på privat område uden offentlig adgang. I år 2000 blev Aggersundbroens bjælker forstærket, så broens bæreevne blev øget. Broens konstruktion Aggersundbroen er 228 m lang fra landfæste til landfæste og spænder over Limfjordens smalleste sted, som er ca 150 m. Den består af to 90 m jernbetonbuefag med et mellemliggende 30 m klapfag med dobbeltklap. Kørebanen er 6 m bred og desuden er der 2 m fortov. Trafik og andre forhold I 2015 kørte der hvert døgn ca. 7100 køretøjer over Aggersundbroen. De stadig hyppigere oversvømmelser af især Løgstør tilskrives af nogen, at fjordens vand ved kraftig vind fra vest stemmes op netop her, og at broens konstruktion er en medvirkende årsag. Ved isdannelser er det også her skibsfarten i Limfjorden først får problemer med isskruning. Fjernstyring Vejdirektoratet, hvorunder broen sorterer, har haft planer om at lade brovagten erstatte af fjernstyring fra deres central i København. I november 2016 besluttede trafikministeren foreløbigt at droppe disse planer. I stedet vil man fra 2020 lade Kronprins Frederiks Bro på Sjælland indgå i et forsøg med fjernstyring. Referencer Eksterne henvisninger Artikel og flere billeder på PDFnet – ingen copyright Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine Litteraturliste Danmarks Vej- og Bromuseum Arkiveret 29. september 2007 hos Wayback Machine
Aggersundbroen

Aggersundbroen (dänisch für „die Aggersundbrücke“) ist eine Bogen- und Klappbrücke im Norden Dänemarks, die über den Limfjord führt. Die Brücke liegt in der Vesthimmerlands Kommune und verbindet dort die Halbinsel Himmerland mit der nordjütischen Insel Vendsyssel-Thy. Mit ihrer Fertigstellung 1942 ersetzte sie die Fährverbindung zwischen dem Norden von Løgstør und Aggersund. Auf der zweispurigen Straßenbrücke verläuft die Fernstraße Primærrute 29, die von Hobro bis Hanstholm führt und die dort von ca. 6.900 Fahrzeugen täglich befahren wird (Stand 2011). Zwischen den beiden Brückenbögen befinden sich zwei Klappen, die vom Brückenpersonal für den Schiffsverkehr geöffnet werden können. Den Schiffen, von denen die meisten von und nach Aalborg fahren, steht dabei eine Durchfahrtsbreite von 30 Metern zur Verfügung. Geschichte Die Initiative zur Planung einer Brücke über den Aggersund hatten Løgstører Bürger in den 1920er Jahren ergriffen. Ein Ausschuss erarbeitete Vorschläge für eine feste Querung. Uneinigkeit über die Streckenführung und fehlende Finanzmittel verhinderten jedoch die weitere Planung. Erst nach einem Besuch des Ministers für öffentliche Arbeiten, Niels Peder Fisker, im Jahr 1936 schritt der Planungsprozess wieder voran. Nachdem der Entwurf für die heutige Brücke 1938 genehmigt wurde, begannen ein Jahr später die Bauarbeiten. Die verkehrsmäßig betroffenen Ämter Aalborg, Hjørring und Thisted trugen zur Finanzierung bei, woran eine Inschrift auf zwei Querbalken unter den Brückenbögen erinnert. Bei der Einweihung der Brücke am 18. Juni 1942 waren bewaffnete Soldaten der deutschen Besatzungsmacht anwesend. Die Besatzer errichteten auf der südlichen Seite Bunker, um von dort die Brücke und den Verkehr militärisch abzusichern. Einige dieser Bunker blieben bis heute erhalten. Siehe auch Liste von Brücken in Dänemark Weblinks Henrik Lange: Portræt af Aggersundbroen. In: Highways.dk. Archiviert vom Original am 6. Januar 2010; abgerufen am 10. April 2017 (dänisch). Literaturliste (Memento vom 29. September 2007 im Internet Archive) bei Dänemarks Straßen- und Brückenmuseum (dänisch) Einzelnachweise
Aggersundbroen

L'Aggersundbroen ou pont de Aggersund est un pont routier qui franchit le bras de mer de Limfjord et relie les villes d'Aggersund sur l'île de Vendsyssel-Thy et Løgstør, dans la région de Jutland du Nord (Nordjylland) au Danemark. Le pont a été construit en 1942 selon les plans de l'ingénieur Christen Ostenfeld, il mesure 228 m et comprend une partie basculante en son centre. Voir aussi Liens internes Liste de ponts du Danemark Liens externes Ressource relative à l'architecture : Structurae L'Aggersundbroen sur Structurae. Sources et références (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Aggersundbroen » (voir la liste des auteurs). Portail du Danemark Portail des ponts
Aggersundbrug

De Aggersundbrug (Deens: Aggersundbroen) is een brug bij Aggersund in Denemarken. De brug overspant sinds 1942 het Limfjord. Op 18 juni 1942 werd de brug officieel geopend. Over de brug loopt de Primærrute 29. Deze weg loopt van Hobro op Jutland naar Hanstholm op Vendsyssel-Thy.
Aggersundbroen

Aggersundbroen – most zwodzony w Danii, w ciągu drogi krajowej nr 29. Znajduje się w miejscowości Aggersund, w gminie Vesthimmerland, nad cieśniną Limfjorden. Łączy Półwysep Jutlandzki z wyspą Nørrejyske Ø. Opis Most został wzniesiony w latach 1939–1942, otwarcie przeprawy miało miejsce 18 czerwca 1942 roku. Konstrukcja składa się z trzech przęseł, najkrótsze, środkowe, jest zwodzone. Długość mostu wynosi 228 metrów, jego szerokość to 10,4 metra. Długość skrajnych przęseł wynosi po 90 metrów, szerokość części zwodzonej wynosi 29,9 metrów. Od 2020 roku jest sterowany zdalnie. Przypisy
Aggersundbron

Aggersundbron (danska: Aggersundbroen) är en 210 meter lång klaffbro i Danmark. Den går över Aggersund (en del av Limfjorden) och förbinder Himmerland på det jylländska fastlandet med Han Herred på Nordjyska ön. Den invigdes 1942 och består av en mittsektion med 30 meters spann som på bägge sidor är omgiven av sektioner med 90 meters spann. Referenser Noter
Svanemøllestranden

Svanemøllestranden er en konstrueret strand ved Svanemøllebugten ved Østerbro i København. Stranden er placeret mellem Tuborgs hvide boligblokke og Svanemølleværket, som kan ses fra vandet. Stranden er på 4.000 kvadratmeter og rummer en 130 meter lang mole, som fungerer som badebro. I 2010 udnævnte dagbladet Politiken stranden til den "den smukkeste strand i København." Planlægning og anlæg Der blev truffet beslutning om at anlægge badestranden i 2007. Den blev indviet 12. juni 2010. Stranden er tegnet af Thing & Wainø Landskabsarkitekter, White arkitekter og Rambøll. Kilder Eksterne henvisninger Københavns Kommune: Svanemøllestranden Arkiveret 19. januar 2021 hos Wayback Machine
Svanemølle Beach

Svanemølle Beach (Danish: Svanemøllestranden) is an urban beach situated in the Østerbro district of Copenhagen, Denmark. It is situated in the bottom of the Svanemølle Bay, off Strandpromenaden, a promenade that follows the coast between Copenhagen's Nordhavn area to the south and Tuborg Havn in Hellerup to the north. Svanemøllen Marina and the Svanemølle Power Station are located just south of the beach. History Svanemølle Beach was inaugurated 20 June 2010. Designed by the architectural firm White, Thing and Wainøe Landskab, and Ramboll, it provides 4,000 square metres of beach with family-friendly low waters as well as a 130 metre long pier providing direct access to deeper water. See also Copenhagen Harbour Baths Amager Strandpark References