NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vennerslund

Vennerslund er en gammel landsbyhovedgård på Falster. Den blev tidligere kaldt Stadager og nævnes første gang i 1231 i Kong Valdemars Jordebog. Kaldt Sophienholm fra 1576 til 1585, hvor gården fik sit gamle navn igen. Den kom til at hedde Vennerslund i 1766. Gården ligger i Stadager Sogn i Guldborgsund Kommune. Den fredede hovedbygning er opført i 1845 ved den lokale arkitekt O.M. Glahn. Vennerslund Gods er på 1.010 hektar med Lundby Møllegård. En plan blev i 2020 fremlagt om en energipark med solcelleanlæg og vindmøllepark med seks vindmøller ved godset. Ejere af Vennerslund (1231-1351) Kronen (1351-1375) Folmer Folmersen (1375-1385) Jacob Olufsen Lunge (1385-1411) Jacob Olufsen Lunge (1411-1415) Oluf Jacobsen Lunge (1415-1424) Anders Jacobsen Lunge (1424-1462) Jacob Andersen Lunge (1462-1480) Henning Venstermand (1480-1500) Morten Henningsen Venstermand (1500-1551) Jørgen Mortensen Venstermand (1551-1564) Morten Jørgensen Venstermand / Lave Jørgensen Venstermand / Johan Jørgensen Venstermand (1564-1575) Lave Jørgensen Venstermand / Johan Jørgensen Venstermand (1575-1576) Johan Jørgensen Venstermand (1576-1588) Frederik II (1588-1766) Kronen (1766-1785) Hans Tersling / Peder Thestrup (1785-1789) Kirstine Hoffgaard gift (1) Tersling (2) Colbjørnsen / Peder Thestrup (1789-1805) Kirstine Hoffgaard gift (1) Tersling (2) Colbjørnsen (1805-1809) Jørgen Hansen Tersling (1809-1844) Carl Vincens Grandjean (1844-1861) Ludvig Grandjean (1861-1882) Johan Carl Wilhelm Grandjean (1882-1926) Johan Ludvig Grandjean (1926-1963) Vincens Grandjean (1963-2001) Susanne Grandjean gift Brockenhuus-Schack (2001-2007) Susanne Grandjean gift Brockenhuus-Schack / Kim Vincens greve Brockenhuus-Schack (2007-) Kim Vincens greve Brockenhuus-Schack Referencer Ekstern henvisninger Vennerslund - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder J.P. Trap: Danmark, Kraks Landbrug
Venø Kirke

Venø Kirke er kirken på øen Venø. Den er 12 m lang, Danmarks mindste af slagsen, og opført i kløvede kampesten og munkesten umiddelbart efter reformationen. Kirken er siden blevet udvidet med et par meter mod vest. 1800 blev gulvet i koret og gangen udskiftet. 1863 blev kirkens våbenhus tilføjet. Samtidig blev den oprindelige indgang i syd tilmuret. Man valgte også at tilføje endnu et vindue i sydmuren. I 1951 udskiftede man kakkelovnen med elektriske varmeapparater, og der blev indlagt elektrisk lys. Det var i 1991, man genfandt kirkens kalkmalerier, der ellers havde været gemt bag hvidtekalken, man valgte at fremdrage dem, og det førte til en gennemgribende ændring af kirkerummet. Venø Kirke gennemgik i perioden 2016-18 en gennemgribende restaurering, ombygning og nyindretning ved arkitekt MAA Dan Ljungar. Muliggjort ved donationer fra Ny Carlsbergfondet og A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal. Kirkeklokken fra 1636 er i stedet ophængt i en niche i kirkens vestende. Den skulle efter sigende oprindelig stamme fra herregården Volstrup. Altertavlen stammer fra 1882 og er malet af Carl Bloch. Det er en kopi af Anton Anton Dorphs maleri "Maria og Martha", der hænger i Sankt Stefans Kirke. i København. Originalen er malet 1874. Døbefonten er formodentlig fra 1200-tallet og stammer derfor nok fra en anden kirke. Dåbsfadet er fra 1777. Prædikestolen er fra midten af 1600-tallet, mens altertavlen er fra 1882 og består af en kopi udført af Carl Bloch af et maleri af Anton Dorph. Originalen, Maria og Martha fra 1874, findes i Sankt Stefans Kirke i København. Fra en tidligere altertavle fra 1500-tallet er sidefløjene bevaret og ophængt i kirken. Malerierne på disse stammer dog fra 1700-tallet. Kalkmalerierne fra 1884-1896 blev genfundet i 1991. De forestiller særegent en stoleværksfacade i renæssancestil. Mellem gavlene er der malet låger med staderbrugernes initialer og årstal.1884-1886. Før kirken blev opført tog venøboerne til Gimsing Kirke og indtil 1750 blev kirken betjent af præsten i Hjerm-Gimsing Pastorat. I kirken findes der præstetavler over præsterne ved kirken siden 1750. Fra 1750 har Venø Kirkes præst haft til opgave at undervise øens børn, en ordning, som først blev ophævet i 2004, da Struer Kommune lukkede den lille skole. Referencer Eksterne henvisninger Venø Kirke Venø Kirke hos KortTilKirken.dk Venø Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Artikler om kirkens og sognets lidenhed via Venoe.dk
Vest Stadil Fjord

Vest Stadil Fjord er et delvis tørlagt strandsøområde nær Vestkysten vest for Stadil Fjord og omtrent 10 km nord for Ringkøbing Fjord. Det skærmes fra Vesterhavet af Husby Klit. Området administreres af Naturstyrelsen. Siden 1950'erne og indtil 1990'erne var den nordlige del af fjorden afvandet og opdyrket. Staten opkøbte i 1994 en stor del af området, som i slutningen af 1990'erne blev naturgenoprettet. Området er både Ramsar- og EF-fuglebeskyttelsesområde, og er en del af Natura 2000- område nr. 66 Stadil Fjord og Vest Stadil Fjord. Fugleliv Området er en vigtig yngle- og trækfuglelokalitet og er af international betydning for Kortnæbbet Gås, der forår og efterår raster med op til 25.000 fugle. Bramgås og Grågås raster ligeledes i området. På udvalgte marker fodres gæssene for at undgå markskader. I rørskovene omkring fjorden yngler bl.a. Rørhøg og Rørdrum. Referencer Eksterne henvisninger DOF Ringkøbing Amt – Beskrivelse af Vest Stadil Fjord Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Naturstyrelsens vandretursfolder om Vest Stadil Fjord The Ramsar Convention on Wetlands – Ramsarområder i Danmark
Vest Stadil Fjord

Der Vest Stadil Fjord ist ein See in der dänischen Region Midtjylland, der sich 5–20 km nördlich der Stadt Ringkøbing befindet. Das Gebiet wird von der dänischen Naturbehörde (Naturstyrelsen) verwaltet. Der See Vest Stadil Fjord war früher Teil eines großen Seenkomplexes nördlich des Ringkøbing Fjords. Im Jahr 1863 wurde das Gebiet eingedeicht und man senkte den Wasserstand auf 0,4 m unter dem Meeresspiegel ab. Der größte Teil des Gebiets wurde anschließend zu Wiesen und Schilf. Im Jahr 1954 wurde der Wasserstand um einen weiteren Meter gesenkt, sodass die meisten Gebiete komplett trockengelegt wurden. Bis in die 1990er Jahre war der nördliche Teil des Sees entwässert und wurde landwirtschaftlich kultiviert. Der Staat kaufte 1993 einen Großteil des Gebietes und renaturierte ihn bis zum Ende des Jahrzehnts. Das Gebiet ist sowohl Ramsar-Gebiet als auch Wildschutzgebiet. Vogelleben Der Vest Stadil Fjord und die umliegenden Feuchtwiesen sind ein wichtiges Brutgebiet und Aufenthaltsgebiet für Zugvögel. Für die Kurzschnabelgans ist das Gebiet von internationaler Bedeutung, denn im Frühjahr und Herbst rasten hier bis zu 25.000 Vögel. Auch Weißwangengans und Graugans rasten hier. In ausgewählten Bereichen werden die Gänse gefüttert, um Schäden zu vermeiden. Im Schilfgürtel um den See brüten unter anderem Rohrweihe und Rohrdommel. Einzelnachweise Weblinks Dansk Ornitologisk Forening: Stadil & Vest Stadil Fjorde (dänisch), abgerufen am 11. Juli 2015 DOF Ringkøbing Amt – Beschreibung des Vest Stadil Fjords (dänisch) (Memento vom 11. März 2007 im Internet Archive) Ramsar-Gebiete in Dänemark
Vest Stadil Fjord

Vest Stadil Fjord är en sjö i Danmark. Den ligger i Ringkøbing-Skjerns kommun i Region Mittjylland. Norra delen av Vest Stadil Fjord utdikades till odlingsmark på 1950-talet, men återställdes i slutet på 1990-talet. Sjön ingår i Natura 2000 området Stadil Fjord og Vest Stadil Fjord. Källor
Vestbjerg Skole

Vestbjerg Skole er en folkeskole i Vestbjerg, Aalborg Kommune. Der går omkring 500 elever fordelt på børnehaveklasse til og md 9. klasse, samt 2 specialafdelinger for hhv. elever med læsevanskeligheder samt elever med kontaktproblemer (autisme) Skolen ligger ud mod marker og har Hammer Bakker som nær nabo. Inden skolens udflytning til Bakmøllevej, lå skolen inde i byen i en ældre skolebygning, men med udflytningen til Bakmøllevej blev skolen større og fik mange nye muligheder.
Vestbirk Sø

Vestbirk Sø er den sidste af tre kunstige søer, der opstod ved opstemningen af Gudenåen da man i 1925 byggede Vestbirk Kraftværk. Ovenfor ligger Bredvad Sø og Naldal Sø. Søerne opstod på fem dage i slutningen af november 1924, da man oprettede dæmningen i Træden Skov. Vestbirk Sø ligger i den tidligere Gedved Kommune, nu Horsens Kommune.
Vestbirk Vandkraftværk

Vestbirk Vandkraftværk er et arbejdende museum ved Gudenåen cirka 8 km syd for Mossø. Værket blev indviet 2. december 1924 og udnytter vand fra Gudenåen. Det leverede i begyndelsen strøm til et område fra Juelsminde i øst til Nørre Snede i vest og fra Jelling i syd til Mossø i nord. Historie Værket blev anlagt hvor Vestbirk Garn- og Trikotagefabrik var opført i 1852. Fabrikken udnyttede også vandkraft, men den brændte i 1920, hvorefter det nystiftede selskab Horsens Omegns Forenede Vandkraftanlæg (HOFV) erhvervede området og byggede kraftværket. 1. Verdenskrig havde afbrudt forsyningerne af kul og olie, så i årene derefter var der stor interesse for at producere elektricitet med vandkraft. Det oprindelige åløb blev spærret ved Træden Skov, så kun overskudsvand blev ledt den vej. I selve Gudenådalen dannedes Bredvad Sø, men der var også gravet en kanal til dalen østfor, så vandet kunne løbe over og danne Naldal Sø og Vestbirk Sø. Herfra førte en anden kanal hen til kraftværket, hvor vandet fik et fald på 10 meter. Ved opstemningen blev de 3 kunstige søer dannet på 5 dage. Dele af åløbet gendannes i 2025. HOFV solgte værket og søerne til Naturstyrelsen i 1979, men forpagter og driver stadig værket som arbejdende museum, der producerer 2 GWh om året. Der er opstillet en udstillingspavillon ved værket, og det kan også være ramme om kulturelle arrangementer. Scener til DRs julekalender fra 1995 Hallo det er jul er optaget på værket. Referencer Eksterne kilder/henvisninger Horsens Museum https://museumhorsens.dk/arkaeologi/kulturmiljoeer/vestbirkgarn-ogtrikotagefabrik-gammelstrupstationogvestbirkvandkraftvaerk - med kort over søerne. Horsens Leksikon https://horsensleksikon.dk/el-selskabs-historie/#vestbirk-vandkraftvrk https://horsensleksikon.dk/el-selskabs-historie/#vohs-grundlggelse - VOH anno 1921 Se også Danske vandkraftværker Bryrupbanen
Waterkrachtcentrale Vestbirk

De waterkrachtcentrale Vestbirk is een waterkrachtcentrale bij Vestbirk in de gemeente Horsens in Denemarken. Deze waterkrachtcentrale is in 1924 in gebruik genomen, en gebruikt water uit de Gudenåen. Oorspronkelijke eigenaar was HOFV (Horsens Omegns Forenede Vandkraftanlæg). Nu is deze centrale een werkend museum, die ongeveer 2 GWh per jaar produceert. Zie ook Lijst van energiecentrales in Denemarken Externe link www.horsensmuseum.dk
Vestbirk vandkraftværk

Vestbirk vandkraftværk är ett vattenkraftverk och museum i Danmark. Den ligger längs Gudenå, ungefär 8 kilometer söder om Mossø. Kraftverket tog över lokaler från Vestbirk Garn- og Trikotagefabrik, som brunnit 1920. Det byggdes av Horsens Omegns Forenede Vandkraftanlæg 1923-1924. Vid bygget leddes vattnet om för att få tillräcklig fallhöjd. Det skapades då sjöar som kom att bli populära bland sportfiskare. Verket såldes 1979 till staten. Det producerar fortfarande el, men fungerar också som museum. Sedan 1990 finns fisktrappa. Referenser
Vester Hjermitslev Kirke

Vester Hjermitslev Kirke er en kirke i Vester Hjermitslev Sogn i det tidligere Hvetbo Herred, Hjørring Amt nu Jammerbugt Kommune i Vendsyssel. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over hulkantsokkel. Den retkantede norddør og rundbuevinduerne i det nordlige murværk er bevaret. Tårnet er opført omkring 1500 af munkesten og genanvendte kvadre, gavlene har blændingsdekorationer med rødkalket bund. Kirken fik indbygget krydshvælv omkring 1500, korbuen blev formodentlig omsat til spidsbue ved samme lejlighed. Alterbordet dækkes af et renæssancepanel. Altertavlen i barok er fra omkring 1700; i midterfeltet er indsat en gammel tavle med nadverordene. Det oprindelige midterfelt fra omkring 1700 er nu ophængt i koret; på billedet ses Jesus med tolderen og farisæeren. Et tilsvarende maleri findes i Ingstrup kirke. Altertavlen har desuden haft to andre malerier i midterfeltet, det ene er en kopi efter Bloch, begge er nu ophængt i tårnrummet. På skibets nordvæg er ophængt et korbuekrucifiks fra omkring 1500, på det afkvistede korstræ er der forneden svajede sidegrene, som bærer figurer af Jomfru Maria og Johannes. Prædikestolen i renæssance er fra omkring 1600. I felterne ses relieffer fra Jesus historie, desuden ses navnene præst Jens Jørgensen og hans forældre sognepræst Jørgen Jensen og hustru. Ved tårnbuen står en Mariafigur. Den romanske døbefont af granit har glat kumme på pyramidestubfod. Eksterne kilder og henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen) Vester Hjermitslev Kirke på KortTilKirken.dk
Vester Nebel Kirke (Esbjerg Kommune)

For alternative betydninger, se Vester Nebel Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vester Nebel Kirke) Vester Nebel Kirke ligger i den nordlige del af landsbyen Vester Nebel ca. 9 km NØ for Esbjerg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Vester Nebel Kirke på KortTilKirken.dk Vester Nebel Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Vester Skerninge Kirke

Vester Skerninge kirke er en traditionel dansk landsbykirke hvis historie kan føres tilbage til 1200-tallet. Eksterne kilder og henvisninger Officiel hjemmeside Fynshistorie.dk om Vester Skerninge Kirke Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine Vester Skerninge Kirke hos KortTilKirken.dk Vester Skerninge Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vester Vandet Kirke

Vester Vandet Kirke er en romansk kirke i Vester Vandet Sogn i Thy. Den menes første gang opført i 1100-tallet og er en langhusbygning med apsis af granitkvadre. Kirkegården er omgivet af et gammelt kampestensdige, som mod vest har to låger. Den sydligste af dem er flankeret af to 2 meter høje stolper. Våbenhuset blev opført 1833 i stedet for en ældre bygning af bindingsværk. Kirkens oprindelige vinduer og norddøren er fjernet, mens syddøren stadig er bevaret. Klokkekammeret over vestgavlen blev opsat 1905 med det jernstøbte cirkelkors er opført i røde mursten og er afdækket med bly. Det blev opført i stedet for en tidligere klokkestabel, hvis grundsten med indskriften 1822 stadig er bevaret ved kirkens sydvestlige hjørne. Inde i kirken under korbuen står et fire meter højt standur med billede af en sandskude, som man på det tidspunkt sejlede med fra Danmark til Norge. Da kirken intet tårn har, skænkede skudeejerne fra Klitmøller kirken uret, der er fremstillet 1754 af urmager Anders Christensen Heede, Øster Vandet. Nord for kirken ligger Edshøjene, en gruppe gravhøje fra bronzealderen, hvorfra der er udsigt over Vandet Sø og klitplantagerne mod vest. Billedgalleri Sognepræster i Vester Vandet – Klitmøller – Øster Vandet (nævnes 1469) Johannes Torkildsen (nævnes 1542) Peder Jensen Klitmøller (nævnes 1555) Peder Quie (nævnes 1561 og 1581) Mourits Christensen Møborg (nævnes 1599 og 1625) Christen Mouritsen Agerholm (nævnes 1637 og 1664) Peder Christensen Øland (ord. 15. jan 1673) Christen Pedersen Agerholm (1690-1730) Peder Roaldsen, Provst (1731-1734) Svend Hansen Hjortberg (1734-1765) Peder Knudsen Riber, Provst (1766-1768) Mathias Andresen Jensen (1768-1773) Michael Bertelsen Langballe (1773-1819) Nicolai Eeg, Provst (1819-1839) Christian Brandt Carstensen (1839-1852) Frederik Nicolai Severin Michelsen (1852-1872) Niels Vrigsted Hunderup, Provst (1872-1879) Poul Martin Møller (1879-1889) Jens Edvard Vilhelm Larsen (1889-1894) Rasmus Christian Madsen (1894-1906) Peder Christian Pedersen (1906-1914) Peter Østergaard (1914-1917) Hans Sigvard Jørgensen Hamlev (1917-1920) Jens Theodor Hansen Erck (1921-1926) Jens Christian Vinther (1926-1932) Aksel Emil Petersen (1932-1937) Niels Thun (1937-1946) Hans Emil Nicolai Skytte (1946-1962) Jens Peter Albert Christensen (1963-1984) Kaj Lyksholm Sognepræster i Vester Vandet – Øster Vandet – Skinnerup (1984-1994) Tommy Hegner (1994-) Maibrit Nygaard Referencer Eksterne henvisninger Vester Vandet Kirke Vester Vandet Kirke på KortTilKirken.dk Vester Vandet Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Vester Vedsted Kirke

Vester Vedsted Kirke i Vester Vedsted sydvest for Ribe er højt hævet over det flade terræn. Vester Vedsted Sogn omfatter med et folketal på omkring 1200 mennesker, byerne Vester Vedsted, Sønder Farup og Egebæk. Den hvidkalkede kirke er bygget af tegl og fundamentet er af granit. Den ældste del skibet er bygget i tiden mellem 1175-1200 og koret i 1250. Tårnet blev bygget i forbindelse med en større ombygning i 1500-tallet. Spiret med de fire spidsgavle blev genopført efter et lynnedslag i 1845. Vester Vedsted Kirke kan føres tilbage til ca. 1175, hvor den grundlægges på klitten i Vester Vedsted. Oprindelig er der tale om en tufstenskirke. På kirkens nordside er tufstensmuren bevaret fra sokkel til vinduer. I den katolske tid var kirken viet til Skt. Andreas. Der er ingen oprindelige kalkmalerier, men i koret er der kalkmalerier fra 1916. Altertavlen og billedet af den sidste nadver er fra begyndelsen af det 18. århundrede. For oven prydes tavlen af to renæssancefigurer af Peter og Paulus. Figurerne i nicherne på hver side af alterbilledet forestiller Faderen med verdenskuglen i sin hånd og Kristus som den gode hyrde. Tavlens bund prydes af syv små reliefbilleder af gammeltestamentlige profeter og konger. Prædikestolen er fra 1625 og fremstår med reliefferne: Bebudelsen, hyrdernes tilbedelse, omskærelsen og Jesu dåb i Jordan. Eksterne kilder og henvisninger Vester Vedsted Kirkes historie Arkiveret 1. december 2009 hos Wayback Machine Vester Vedsted Kirke hos KortTilKirken.dk Vester Vedsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Vesterbro Torv

Ikke at forveksle med Vesterbros Torv. Vesterbro Torv er et torv på Vesterbro i Aarhus. Torvet er samlingspunkt for mange gader, heraf flere hovedgader. Torvet var før en fredeliggørelse i 2023 derfor meget trafikeret. Op til torvet støder Vesterbrogade, Hjortensgade, Langelandsgade, Teglværksgade, Nørre Allé, Vesterport, Vester Allé og Janus La Cours Gade. Vesterbro Torv ligger ikke langt fra ARoS, CeresByen, Botanisk Have, Den Gamle By, Mølleparken og Voxhall. Forretninger mv. Torvet huser SuperBrugsen med postafdeling, Rema1000, 7-Eleven, Vesterbro kiosk, frisører, en el-installatør, en café/restaurant, et værtshus, Tropic Sun Solcenter og et pizzaria/grillbar. Fredeliggørelse og forskønnelse Der har tidligere været parkeringspladser på torvet, men i 2022 blev der indrettet et midlertidigt byrum på torvet . Parkeringspladserne på Vesterbro Torv vendte aldrig tilbage, for i sommeren 2023 vedtog Aarhus Byråd en egentlig forvandlingsplan for torvet. Hensigten er at give plads til mere byliv og begrænse trafikken i området. I foråret 2023 påbegyndtes denne forvandling. Gaden på Vesterbro Torvs nordside blev nedlagt og inddraget i selve torvearealet. Gaden på sydsiden er nu forbeholdt busser og cyklister. Vesterbro Torv kan således ikke længere krydses i bil på tværs fra Nørre Allé til Vesterbrogade (eller omvendt). Der er desuden lavet ensretning på nogle af de tilstødende gader. Forvandlingsplanen inkluderer også, at den gamle parkeringskælder under torvet nedrives, og at der etableres regnvandsopsamling. Det nye Vesterbro Torv var originalt forventet at stå færdigt i 2025, men forventes nu at stå færdigt i 2026. Historie Torvets historie går helt tilbage til 1840'erne, hvor man begyndte at benytte området som markedsplads. Dette skyldes, at kvæghandlen var blevet flyttet fra Frederiksport til pladsen ved Vesterport. Torvet blev dog først navngivet Vesterbro Torv i 1890, og var indtil da blevet kaldt "Kvægtorvet" og senere "Grisetorvet". Huset Huset flyttede i lokaler på Vesterbro Torv 1. januar 2008, hvor brugsretten til lokalerne i Vester Allé 15 ophørte. I 2012 ophørte Huset som selvstændig institution og blev i stedet en del af det nye kommunale kulturproduktionscenter Godsbanens Åbne Værksteder på byens gamle godsbanearealer. Trafik Omkring 13.000 bilister krydsede dagligt Vesterbro Torv før arbejdet med fredeliggørelse gik i gang i 2023. Flere end halvdelen af dem var gennemkørende uden et ærinde i byen.. Den sydlige vej på torvet er nu omdannet til busgade og benyttes af buslinjerne 2A, 3A, 4A, 11 og 13 til at passere torvet. Referencer Eksterne henvisninger
Vesterbro Torv

Vesterbro Torv is a public square in the Vesterbro neighborhood of Aarhus, Denmark. It is at the junction of 8 streets; Vesterbrogade, Hjortensgade, Langelandsgade, Teglværksgade, Nørre Allé, Vesterport, Vester Allé and Janus la Cours Gade. The formerly heavily trafficked square was rebuilt in 2024, as part of a bigger development plan to ease motor traffic from the central city. The new design installed more street furniture and recreational space. The square is expecting a second phase of rebuilding. History Vesterbro Torv was in the early 1800s an unused area south of the road leading to Viborg. During the 1840s the area was gradually used as a market place when the cattle trade was moved from an area by the city gate Frederiksport . The area is mentioned in different sources of the time as Kvægtorvet (Cattle market) and later Grisetorvet (Pig market). In the 1880s permanent stalls for sheep and pigs where installed and the area was paved in cobblestones surrounded by a banister. In 1890 the square was named Vesterbro Torv for the neighborhood Vesterbro that had grown up around it. The cattle trade continued until 1907 when it was moved to Aarhus Offentlige Slagtehus (Aarhus Public Slaughterhouse) which had opened in 1895. In 1913 the local beautification association began work to renovate the square. Funds were collected from the people living in the area which yielded 1000 DKK, the association itself gave 500 DKK and the city council contributed another 500 DKK. In the 1950s the square was substantially altered when underground parking garages were built and a monumental office building was constructed on the south side of the square. The older buildings around the square was gradually replaced over the following years and in 1976 the last large building was constructed on Vesterbro Torv no. 10. The only original building from the 1800s is a corner building by Vesterport. In 2016 one of the two last low 1- and 2-story buildings were demolished to make way for a 5-story residential building while proposals to redevelop the remaining building was passing review in the city council. Citations Notes References External links