NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Wasserturm Højer

Der Wasserturm Højer ist ein ehemaliger Wasserturm in Højer im Højer Sogn in der Tønder Kommune, die zur Region Syddanmark in Dänemark gehört. Geschichte Der 20 Meter hohe Wasserturm wurde 1934 in Ziegelbauweise errichtet und ähnelte den Wassertürmen von Tønder, Løgumkloster und Toftlund. Er soll von dem Architekten L. P. Aakjær gezeichnet worden sein und liegt auf einer Höhe von fünf Metern über dem Meeresspiegel. 2012 erhielt Højer einen Zuschuss von 900.000 Kronen, um den Turm zu erhalten. Nach dem Kulturarvsstyrelsen trägt der Turm positiv zum Stadtbild bei. 2013 wurde die Foreningen Højer Vandtårn gegründet, die den Turm von der Tønder Vandforsyning (deutsch Wasserversorgung Tondern) übernahm und mit einer 34 Meter langen Wendeltreppe und einer Aussichtsplattform versah, um ihn als Aussichtsturm zu nutzen. Am 26. September 2015 wurde der Turm in dieser Funktion wieder in Betrieb genommen. Weblinks Einzelnachweise
Højerup Kirke

Højerup Kirke er en kirke i Højerup Sogn i Stevns Kommune. Kirken er bygget 1912-1913 til erstatning for den gamle Højerup Kirke, som var bygget så yderligt på Stevns Klint, at den måtte opgives på grund af faren for nedstyrtning. Eksterne henvisninger Højerup Kirke hos KortTilKirken.dk Højerup gl. Kirke Arkiveret 12. marts 2007 hos Wayback Machine Højerup gl. Kirke – Stevns Arkiveret 18. september 2007 hos Wayback Machine Arkiv for Dansk Litteratur Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine (Digtet i sammenhæng)
Højerup kirke

Højerup Kirke är en kyrkobyggnad i Højerup Sogn i Stevns kommun på Sjælland i Danmark. Kyrkan byggdes 1912–1913 för att ersätta Højerup gamle kirke, som var byggd längre ut på Stevns Klint och som hade stängts 1910 på grund av rasrisk. Den ligger 250 meter väster om den gamla kyrkan, 29 meter över havet på klinten. Kyrkobyggnaden är ritad av Helge Bojsen-Møller och byggd i lokal limsten. Bildgalleri Källor Højerup Ny Kirke på /www.sydkystdanmark.dk Højerup Kirke på www.danmarks-kirker.dk Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Højerup kirke.
Højerup gl. Kirke

Højerup gl. Kirke er opført af limsten 1250 eller 1357. Oprindelig lå kirken i god afstand til Stevns Klint, men den 16. marts 1928 styrtede kirkens kor og en del af kirkegården i havet. Kirken var dog allerede i 1912 blevet erstattet af Højerup Kirke. J.L. Heiberg omtaler i Elverhøj (1828) sagnet om denne kirke: En Skipper har den bygget, Som var i Havsnød, lige ved at strande Paa Fælskovs Rif; da lovede han Himlen, En Kirke han paa Klinten vilde bygge, Ifald hans Liv blev frelst. Han reddet blev, Og bygged Kirken yderlig paa Klinten. Nu skylle Havets Bølger mod dens Fod, Og rive store Stykker ud af Klippen; Snart vilde Kirken styrte ned, om ikke Hver Julenat den flyttede sig ind ad, Saa meget som et Hanefjed. Galleri Referencer Se også Højerup Kirke (dokumentarfilm), dokumentarfilm optaget umiddelbart efter nedstyrtningen af klinten Ekstern henvisning Højerup gl. Kirke
Højerup gamle kirke

Højerup gamle kirke är en kyrkobyggnad på Stevns klint i Stevns kommun på Sjælland i Danmark. Den byggdes omkring 1250–1300 av kvadersten av lokal limsten. Sakristian på nordsidan tillbyggdes på 1400-talet och tornet tillkom omkring år 1500. Vapenhuset, som huvudsakligen är murat i tegelsten med delar i limsten, byggdes i mitten av 1500-talet. Kyrkan låg från början långt från klintens kant. År 1776 låg den omkring tio meter från kanten, men 1892 bara någon halvmeter från. Från 1840-talet hade brytning av krita ur klinten skett och denna brytning tredubblades fram till 1870-talet, med stenbrott på ömse sidor av kyrkan. Den fick stängas 1910 på grund av bedömd risk att den skulle kunna störta ned i havet. Den 28 mars 1928 rasade också koret och delar av kyrkogården. Kyrkobyggnaden är ett byggnadsminne. Kyrkan är nu förstärkt med en betongmur på havssidan och en utsiktsplattform har byggts vid kyrkorummet. Åren 1912-1913 byggdes som ersättning nya Højerup kirke 250 meter från den gamla, ritad av Helge Bojsen-Møller. Bildgalleri Källor Højeruplund og den Gamle Kirke på Selskapet Højeruplunds webbplats Noter
Højhuset Langenæs

Højhuset Langenæs er et af vartegnene på Langenæs-området i Aarhus. Højhuset er opført i mursten. Af sikkerhedshensyn, er ingen af de benyttede mursten i højhuset manuelt tilhugget, de er derimod brændt i den rigtige størrelse fra teglværket. Efter en omfattende renovering i 1991-92, blev højhusets facader belagt med rødmalede aluminiumsplader. Huset er på 17 etager og er – med en højde på 55 meter – Danmarks højeste murstensbygning. Huset øverste 15 etager rummer 90 lejligheder på 1-4 værelser. De to nederste etager anvendes af forskellige erhvervsdrivende, herunder Langenæs Handicapcenter, der en paraplyorganisation i Aarhus Kommune med 22 forskellige handicap- og patientforeninger tilknyttet. Højhuset er opført af Arbejdernes Andels Boligforening i perioden 1967-71 efter tegninger af arkitektfirmaet Salling-Mortensen og rådgivende ingeniørfirma Askøes Eftf.
Højhuset Langenæs

Højhuset Langenæs (Lit.: High-rise Langenæs) is a building on Langenæs Alle in the Langenæs neighborhood in Aarhus, Denmark. It is one of only two high-rise buildings in Denmark constructed from brick. It was one of the first high-rises in Aarhus and it is one of the tallest buildings in both Aarhus and Denmark; in 2017 it was the 7th tallest building in Aarhus and the 30th tallest building in Denmark. Højhuset Langenæs is a residential building owned and originally constructed by the housing organization Arbejdernes Andels Boligforening and it is composed of rental apartment units. Architecture Højhuset Langenæs is stories and 55 meters tall and the upper 15 floors are split between 90 apartments. The building was commissioned by Arbejdernes Andels Boligforening and constructed between 1967 and 1971 by drawings supplied by the architect's practice Salling-Mortensen and the advisory engineering firm Askøes Eftf.. The building is constructed of red brick using the experiences gained when the other brick high-rise in Aarhus, Højhus Charlottehøj, was constructed by the same architects and engineers. Højhus Charlottehøj and Højhuset Langenæs are the only high-rises in Denmark constructed from brick. In 1991-92 Højhuset Langenæs was renovated and had a protective outer shell installed, made of red-painted aluminum sheets. See also Architecture of Aarhus List of tallest buildings in Denmark References External links Images from Aarhus Portalen
Højkol

Højkol er et skovgods (ikke en herregård) oprettet i 1900-1906 for Poul Larsen fra F.L. Smidth & Co. Gården ligger i Silkeborg Kommune. Hovedbygningen er i bindingsværk og opført i 1906 ved Gotfred Tvede og ombygget i 1917. Højkol Gods er på 735 hektar Gunnar Larsen anvendte senere huset, og han fik anlagt Rye Flyveplads, der under Besættelsen blev overtaget af værnemagten. I 1944 blev landstedet moderniseret af Palle Suenson. I dag anvendes stedet fortsat af efterkommerne af Poul Larsen. Ejere af Højkol (1900-1935) Poul Sehested Harald Larsen (1935-1978) Familien Larsen / Familien Arnstedt / Familien Nissen / Familien Kjær (A/S Potagua) (1978-) Højkol A/S
Højslev Kirke

Højslev Kirke er en kirke i Højslev Sogn i det tidligere Fjends Herred Viborg Amt, nu Skive Kommune. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Begge de oprindelige døre er i behold, den retkantede norddør er tilmuret, syddøren er endnu i brug og er udformet som en portal med to sæt halvsøjler og tympanon. I apsis og i nordmuren ses bevarede rundbuevinduer. I korets nordmur har vinduets karm og bueslag en indhugget rille. Tårnet er opført i sengotisk tid af genanvendte kvadre og munkesten. Mod syd ses et kapel, som blev opført til Bjørn Kaas gravlæggelse i 1581. I våbenhuset ses en romansk gravsten af granit med kors og majuskelindskrift, desuden ses en gravplade af træ lagt over præsten Søren Ibsen (død 1591). Kirken er præget af tilhørsforhold til Stårupgård. Apsis har halvkuppelhvælv og bevaret apsisbue, kor og skib har bjælkeloft. Korbuen er noget udvidet. Altertavlen er en renæssanceramme fra omkring 1640 med maleri af Anton Dorph fra 1892. På alterbordets forside er ophængt et nyere tekstil. Prædikestolen fra 1585 bærer våben for Bjørn Kaas og Christence Nielsdatter Rotfeld. Fontehimlen er fra 1676 og bærer våben for Hans Juul og Lisbeth Krag. I koret er opsat stolegavle fra 1698 med fædrene og mødrene våben for Henrik Friis og Sophie Juul. I sydkapellet står en figursten med anevåben over Bjørn Kaas (død 1581) og Christence Nielsdatter Rotfeld. Kirkens inventar blev istandsat i 1963-64. Eksterne kilder og henvisninger Højslev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Højslev Kirke på KortTilKirken.dk
Højst Kirke

Højst Kirke er en middelalderlig bygning i den lille by Øster Højst i Sønderjylland. Til den velbevarede, romanske teglstenskirke slutter sig et gotisk tårn og våbenhus fra o. 1750. De romanske bygningsdele smykkes øverst af friser. Våbenhuset har barokgavl og et smukt dørparti. Det hvælvede tårnrum har arkade til skibet. Skib og kor har gotiske ribbehvælvinger, smykket med kalkmalede dekorationer fra 1501. Hvælvene dækker delvis de bevarede sidealternicher nord og syd for triumfbuen. Apsis har træhvælv fra 1852. Gotisk fløjaltertavle fra slutningen af 15. årh. I midtfeltet en Golgata-scene, i sideskabene 12 apostelfigurer. 1702 fik tavlen bl.a. et topstykke med Kristus-medaljon samt staffering. Kalk og disk fra begyndelsen af 17. århundrede. Romansk granitfont. Renæssance prædikestol med karnap, i felterne relieffer over Kristi liv. På nordvæggen korbuekrucifiks med figur fra 1744 og sidefigurer fra o. 1500. I et sidealterskab en Maria med barnet, figuren stod oprindeligt i et andet, nu forsvundet skab. Kilde 400 Danske Landsbykirker, Johan Exner, Gyldendal 1968, ISBN 87-00-97651-2 Eksterne kilder/henvisninger Højst Kirke hos KortTilKirken.dk Højst Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kerk van Højst

De Kerk van Højst (Deens: Højst Kirke) is de lutherse parochiekerk van de plaats Højst in de gemeente Tønder, Denemarken. Beschrijving Aan het goed bewaarde romaanse bakstenen kerkschip werd later een gotische toren en een portaal uit 1750 toegevoegd. Het romaanse schip wordt versierd met friezen aan de bovenkant. Het portaal heeft een barokke gevel en kreeg een fraaie omlijsting van de toegang. Van het koor en het schip zijn de gotische ribben van de gewelven versierd met fresco’s uit 1501. Ten noorden en zuiden van de triomfboog bleven nissen bewaard. In 1852 werd ook de apsis van een gewelf voorzien. In 1973 stelde men uit bodemonderzoek onder vloer vast dat aan de huidige kerk een houten kerk vooraf is gegaan. Interieur Het altaar van de kerk stamt uit circa 1500. Het toont in het midden de Golgotha-scène en in de vleugels de elf discipelen en de apostel Paulus. De kuif op het altaar met een centrale medaillon met daarin de beeltenis van Christus betreft een toevoeging uit 1702. De renaissance preekstoel vertegenwoordigt het zogenaamde Tønder-type. Ze werd in 1603 gebouwd en in 1694 geschilderd. In de kuipvelden worden de volgende scènes weergegeven: de geboorte van Jezus, Jezus’ doop, de Kruisiging, de Verrijzenis en het Jongste Gericht. Aan de rechterkant van de koorboog hangt een altaarbeeld van een Madonna op maansikkel. De kast waarin het beeld zich bevindt is oorspronkelijk een onderdeel van het aan Nicolaas gewijde altaar, dat vroeger stond aan de zuidelijke koorboog op de plaats waar nu de trap van de preekstoel loopt. Het verloren gegane altaar van het Mariabeeld stond op de plaats waar ze nu staat. Aan de noordelijke muur van de kerk hangt een kruisigingsgroep. De beelden bevonden zich oorspronkelijk in de koorboog tussen het schip en het koor. Het doopvont is romaans en stamt misschien zelfs nog uit de houten voorganger van de kerk. De tinnen doopschaal is van 1930. In het koor hangt een gedenkplaat van Maarten Luther (dat vroeger hing op de plaats waar nu het beeld van Maria hangt). Klokken In de toren bevinden zich twee klokken uit 1752 respectievelijk 1922. De grote klok uit 1752 verving een oudere klok, die scheurde tijdens het rouwluiden voor koningin Sophia Amalia op 20 februari 1685. In 1752 werden twee nieuwe klokken opgehangen, maar één daarvan ging in de Eerste Wereldoorlog verloren om te worden omgegoten in wapenmaterieel. In 1922 werd deze klok vervangen door een klok van Smitske uit Aalborg. Orgel Het orgel werd in 1997 gebouwd door P.G. Andersen en Bruhn. Het heeft 14 registers verdeeld over twee manualen. Externe link (da) Website kerk en gemeente
Højstrup (Lyderslev Sogn)

For alternative betydninger, se Højstrup. (Se også artikler, som begynder med Højstrup) Højstrup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1356 og er fra 1735 en avlsgård under Vemmetofte Gods og ligger i Lyderslev Sogn, Stevns Herred, Præstø Amt. Hovedbygningen er opført i 1866-1868 Højstrup er på 332 hektar Ejere af Højstrup (1356-1387) Jep Olufsen Lunge (1387-1406) Folmar Jepsen Lunge (1406-1412) Dronning Margrethe 1. (1412-1664) Kronen (1664-1675) Joachim Irgens (1675-1678) Slægten Irgens (1678-1714) Dronning Charlotte Amalie (1714-1729) Prins Carl (1729-1735) Prinsesse Sophie Hedevig (1735-) Vemmetofte Adelige Jomfrukloster, i dag: Vemmetofte Kloster Kilder J. P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug Ekstern henvisninger Vemmetofte Kloster Gods
Hørby Færgekro

For alternative betydninger, se Hørby. (Se også artikler, som begynder med Hørby) Hørby Færgekro er en færgekro ved Hørby færgested på Tuse Næs ved Isefjorden og Holbæk Fjord lige over for Holbæk. Det gamle færgested har ligget her ligeså længe, som Holbæk by har eksisteret (ca. 800 år). Færgekroen er første gang registreret i 1730, hvor rejsende har brugt den som hvilested, før de drog videre. En lille færge, der sejlede fra Hørby Havn til Holbæk, havde sin glansperiode i 1950'erne og første del af 1960'erne, hvor den fragtede skolebørn og udflugtsturister over fjorden. Men den generelle udvikling kombineret med en stadig mere udbygget bustrafik gjorde gradvis færgen urentabel, hvorefter den blev indstillet i 1972. Hørby færgested, der ligger tæt ved Hørby Færgekro, er en afløser for den oprindelige landsby, Hørbye Ladeplads, som indtil udskiftningen i slutningen af 1700-tallet lå længere inde i landet ved kirken og herregården ca. 1,5 km nordvest for færgestedet. Den ændring, som udskiftningen bidrog til med overgangen fra dyrkningsfællesskab på en række fælles bymarker til udskilte jordlodder, resulterede de fleste steder i,at flere gårde flyttede fra landsbyerne ud på den enkelte gårds marker. I Hørby foregik udskiftningen ved udflytning af samtlige mere end 20 gårde, så kun herregården Hørbygård og Hørby Kirke var tilbage på landsbyens plads. Mange af de udskiftede gårde samlede sig ved den lille havn, der hed Hørbye Ladeplads, men som gradvis ændrede navn til Hørby og Hørby Færgested og Havn. Kroen blev ødelagt af en brand i 1968, hvorefter den blev genopbygget i sin moderne flade form. Forskellen er meget tydelig, når man sammenligner den nye med Hørby Færgekro i den danske familiefilm Færgekroen fra 1956, hvor kroen ligger som i 1800-tallet. Filmen foregår omkring Hørby Færgekro og en konflikt om den lille færge, der udvikler sig til en konflikt mellem hygge og den udvikling, der truer med at ødelægge den lokale idyl. I 2021 blev kroen overtaget af familien Fogtmann. Hele kroen har efterfølgende blevet gennemrenoveret. Hørby Færgekro er også med i et afsnit af tv-serien Rejseholdet. Eksterne links Hørby Færgekro – Hjemmeside Hørby Færgekro på danskefilm.dk Filmen Færgekroen fra 1956 på danskefilm.dk
Hørby Kirke (Frederikshavn Kommune)

For alternative betydninger, se Hørby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hørby Kirke) Hørby Kirke i Hørby Sogn, i det tidligere Dronninglund Herred, Hjørring Amt, nu Frederikshavn Kommune i Vendsyssel, ligger ca. 13 km sydvest for Frederikshavn. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over karnissokkel. Begge de retkantede døre er bevaret, syddøren tilmuret, norddøren i brug. I sengotisk tid blev skibet forlænget mod vest i munkesten og genanvendte kvadre. I 1884 blev store dele af murværket omsat, en blændingsdekoration i østgavlen stammer muligvis fra denne omsætning. Våbenhuset er fra anden halvdel af 1800-tallet. Kirke har tidligere haft et tårn, som af ukendte årsager er blevet nedrevet. Kirken hørte i sin tid ind under hovedgården Hørbylund, som i en kort tid var ejet af søhelten Niels Juel. Kor og skib har fladt bjælkeloft. Den runde korbue er bevaret med profilerede kragsten og sokkelsten. Vestforlængelsen åbner sig mod skibet ved en spidsbue, i vestfaget ses anlæg til hvælv, som dog næppe er blevet fuldført. Altertavlen er et trefløjet maleri af Sven Havsteen-Mikkelsen fra 1965. Den tidligere altertavle hænger nu på nordvæggen, den er udført af Elisabeth Jerichau Baumann omkring 1860. Prædikestolen er fra omkring 1600, i 1965 blev prædikestol og stoleværk nystafferet i kraftige farver af Mogens Jørgensen. I syddørens niche er indsat en gravsten med anevåben over Jesper Thordsen til Hørbylund (død 1526) og hans hustru Mette Matzdatter (død 1566). Den romanske døbefont af granit har glat kumme og terningkapitælformet fod med en kraftig vulst Under kirken findes et gravkammer, hvor blandt andet folk fra slægten Juel blev begravet. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Hørby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hørby Kirke hos KortTilKirken.dk
Hørbygård

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. For alternative betydninger, se Hørby. (Se også artikler, som begynder med Hørby) Hørbygaard er en gammel sædegård på Tuse Næs, første gang som nævnes i 1320. Hovedbygningen er opført i 1861-1862 Hørbygaard Gods er på 435 hektar med Søgaard. Hørbygaard arbejder på etablering af driftsfællesskab med Eriksholm Gods sydøst for Holbæk. Dette driftsfællesskab vil bl.a. omfatte drift af 1050 ha. konventionelle planteavlsarealer. Gården ligger i Hørby Sogn, Tuse Herred, Holbæk Kommune, Region Sjælland. Lige nord for gården findes Hørby Kirke. Ejere af Hørbygaard (1314-1411) Forskellige ejere (1411-1433) Peder Jensen Lodehat (1433-1536) Roskilde Bispestol (1536-1693) Kronen (1693-1694) Henrik Span (1694-1722) Susanne Christine Schønbæck gift Span (1722-1730) Henriette Henriksdatter Span gift von Pagelsen (1730-1744) Christian 6. (1744-1748) Volrad August von der Lühe (1748-1760) Jacoba von Holten gift Castenschiold (1760-1813) Jørgen Frederik Castenschiold (1813-1854) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold (1854-1888) Joachim Melchior Grevenkop-Castenskiold (1888-1890) Enkefru Grevenkop-Castenskiold (1890-1913) Carl Holten Grevenkop-Castenskiold (1913-1925) Enke Fru Grevenkop-Castenskiold (1925-1935) Louise Grevenkop-Castenskiold (1935-1945) Else Ahlefeldt-Laurvig gift Grevenkop-Castenskiold (1945-1954) Familien Grevenkop-Castenskiold Stift (1954-1987) Claus Christian Castenskiold (1987-) Christian Gustav Castenskiold Eksterne henvisninger www.hoerbygaard.dk – officiel website for Hørbygaard Gods Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Hørdum Kirke

I Hørdum Kirke findes den eneste sten i Danmark med gengivelse af nordiske myter. Hørdumstenen Under restaurering af kirken i 1954 fandt man "Thorstenen" eller Hørdumstenen, som nu står i våbenhuset. Den var nedlagt som trappesten. På stenen er med helleristning gengivet historien om Thors fisketur efter Midgårdsormen. Eksterne kilder og henvisninger Hørdum Kirke hos KortTilKirken.dk Hørdum kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hørdum Kirke

Hørdum Kirke är en kyrka som ligger i samhället Hørdum i Thisteds kommun. Kyrkan ligger på en låg höjd i östra delen av gammal bebyggelse. För länge sedan kallades den De fire evangelisters Kirke. Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan uppfördes i romansk stil på medeltiden. Den vilar på en skråkantsockel och består av långhus, kor och absid som är byggda av kvadersten i granit. När Nationalmuseet genomförde undersökningar år 1955 kom man fram till att kyrkan äldsta delar är koret och absiden. Vid norra ingången finns ett vapenhus i sengotisk stil som har tillkommit senare. Kyrkan har haft ett torn i sengotisk stil, men år 1817 gavs tillstånd att riva tornet, vilket skedde kort därefter. En öppen båge byggdes vid kyrkans västra kortsida där kyrkklockan hängdes upp. Nuvarande breda kyrktorn med flackt pyramidtak uppfördes 1955. Inventarier Predikstolen med ljudtak är av Ålborgstyp och tillkom 1625. På korgen finns målningar föreställande Jesus och evangelisterna som tillkom vid slutet av 1600-talet. Dopfunten i granit är i romansk stil. Dopfat och vattenkanna tillkom 1990. I kyrktornet hänger två kyrkklockor. Ena klockan var ursprungligen från år 1500 men göts om år 1884. Andra klockan skaffades in år 1967. Referenser Hørdum Kirke hos KortTilKirken.dk Hørdum Kirke i bokverket Danmarks Kirker Ålborgs stift informerar om kyrkan Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Hørdum Kirke.
Hørbylund

Hørbylund er en herregård, beliggende i Hørby Sogn, i det tidligere Dronninglund Herred, Hjørring Amt, nu Frederikshavn Kommune. Hørbylund nævntes første gang i 1319, da Peter Nielsen skrev sig til Hørbylund, i 1460 tilhørte gården Jens Vognsen (Vognsen af Stenshede). Senere ejedes gården af Jesper Tordsen (Vognsen af Hørbylund), som måske allerede i 1516, men i hvert fald 1532 – 1538 skrives til Hørbylund. Ejerliste Denne liste er ufuldstændig; hjælp gerne med at udfylde den. 1319 Peder Nielsen 1460 Jens Vognsen 1463 Jep Vognsen 1516 Jesper Tordsen Vognsen Mogens Jonsen 1532-1538 Jesper Tordsen 1621-1643 Palle Rodsteen 1626-1632 Erik Kaas 1632-1674 Kirsten Juul (dernæst blev gården delt mellem to arvinger) 1674- Niels Axelsen Juul til Bjørnholm 1674-1684 Gjord Galt -1677 Elisabeth Friis til Gundetved 1677-1689 Matthias Pedersen, herredsfoged 1689-1691 Helvig Krabbe til Vrejlev Kloster 1684-1692 Eva Unger, gift Galt (enke) 1691/92-1693 Holger Pachs (samler atter gården) 1693-1723 Elisabeth Bille, gift Pachs 1723-1723 Lage Beck Arenfeldt til Knivholt og Bangsbo og kaptajn Niels Rosenkrantz til Brugsgård 1723-1735 Lage Beck Arenfeldt 1735-1740 Anne Sophie Pachs, gift Arenfeldt (enke) 1740-1774 Anders Christensen Brønnum 1774-1804 Søren Bering 1804-1824 Justitsråd Michael Brandt, kammerråd Arendt Hassel Rasmussen, kaptajn Johannes Christian Brønnum og Niels Frederik Hillerup 1824-1826 Staten 1826-1869 Niels Riis Lassen, krigsråd 1869-1911 Anton Gregers Lassen (søn) 1911-1931 Niels Riis Lassen (brodersøn) 1931-1932 Sæby Bank 1932-1944 Anders Peter Soelbjerg Voetmann 1944-1978 Hans Peter Hasselbach Flensted 1978-1987 Hans Erik Hasselbach Flensted (søn) 1987-2005 Peter Myhren Lunden 2005-2006 Inger Marie Lemmergaard gift Lunden 2006-nu Niels-Jørgen Lemmergaard Lunden (søn) Kilde J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 246 – 247
Hørning Kirke (Skanderborg Kommune)

For alternative betydninger, se Hørning Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hørning Kirke) Hørning Kirke ligger i Hørning Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt Skibet er opført af utilhuggede mark­sten, al og koret af tilhuggede frådsten. De primitive materialer og en engelsk inspireret byggetil taler for at kirken er ældre end de fleste danske landsbykirker, og er opført lige omkring år 1100. I midten af 1400-tallet er tårn og våbenhus opført i munkesten, samtidig med at der blev bygget hvælvinger og vinduerne blev gjort større. Ekstern henvisning Om kirken Hørning Kirke på korttilkirken.dk Hørning Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)