NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kongelundsfortet

Kongelundsfortet er et militæranlæg på Amager. Indtil 1996 var Kongelundsfortet militært område. Nike Ajax/Hercules batteri Kongelunden Der var tidligere opstillet NIKE-raketter ved Kanalvej/Hejresøen (Natosøen) på Vestamager.. Raketbatteriet stod ved Natosøen 1960-1981. Selve ildledelsen var fra Kongelundsfortet. Kongelundsfortet hed tidligere Kongelunds Batteri. Det blev opført som kystbatteri i tiden 1914-1916. Dets funktion var at beskytte de minefelter, der i en krigssituation skulle udlægges i Køge bugt for at forhindre fjendtlige flådestyrker i at operere i dette farvand. I 1959 blev Kongelundsfortet lavet om til radarstation for NIKE-missilerne. NIKE-og HAWKbatterierne var opstillet tæt på Kongelundsfortet. 1982 blev Kongelundsfortet nedlagt og overdraget til Dragør Kommune i 1996. Mandskabsbygningerne benyttedes i en periode af Dansk Røde Kors som asylcenter (Center Kongelunden). Se også Kystartilleriet Eksterne kilder/henvisninger Københavns befæstning Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Kongelunds Fort Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Københavns Befæstning 1880-1920 Kongelundsfortet under den kolde krig Noter
Kongens Have (Helsingør)

For alternative betydninger, se Kongens Have (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Kongens Have) Kongens Have i Helsingør er et parkområde som hører til Marienlyst Slot. Kongens Have er en højt liggende park med græsarealer, løbe- og mountainbike-muligheder. Parken løber langs kystskrænten fra slottet og knap 900m mod nordvest, og fremstår i den sydøstlige ende nær slottet som reel park, men bliver mere og mere forvildet til den når Tårnhøjbanen og Feriebyen mod Nordvest. Omtrent i midten af området kan spores et ovalt voldanlæg, der er resterne af Helsingør Cykelbane fra omkring år 1900. Parken gennemskæres før cykelbanen af kløften Rakkerrenden.
Kongens Tisted Kirke

Kongens Tisted Kirke ligger i landsbyen Kongens Tisted 8 km sydøst for Aars. På nordsiden af skibet ved hjørnet mod koret findes en skakbrætsten med 8 vandrette og 10-13 lodrette rækker. Noter Eksterne kilder/henvisninger Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark, 3. Udgave 4. Bind, s. 521 hos Projekt Runeberg Kongens Tisted Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Kongens Tisted Kirke hos KortTilKirken.dk
Kongeådalens Efterskole

Kongeådalens Efterskole er beliggende syd for Kongeåen i Vejen Kommune, nærmere præcist i landsbyen Dover, der ligger cirka 7 km. fra Brørup. Den blev købt af FDF i 1979. Skolen har 85 elever og 18 ansatte, den tilbyder, ud over trindeling i de boglige fag, forskellige valgfag. Skolen har i 2006 bygget en ny spisesal og nye faglokaler. Skolens elevkapacitet var før skoleåret 2008/2009 80 elever, men udvidede derefter elevboligerne med en ekstra lejlighed, Staghøj, ovenpå hovedbygningen i det der førhen var bibliotek/medielokale og praktikantværelse. Staghøj er dog ikke lejlighed for elever mere. Der er følgende lejligheder på Kongeådalen Efterskole: Dal-huset består af: Tyvdal, Trolddal, Skriverdal og Asdal. Bjerg-huset består af: Kongsbjerg og Rådsbjerg. Å-huset består af: Arnå, Vidå, Fladså og Geldså. Bæk-huset består af: Fuglebæk, Kannebæk, Skelbæk og Benbæk. Skolen drives som nævnt af FDF og derfor går der også en vis mængde elever, der er FDFere i fritiden. Selvom skolen er købt og ejet af FDF, er det ikke dét skolen lægger mest vægt på, skolen anvendes dog til forskellige sammenkomster og kurser, der bliver holdt på skolens grund i forskellige weekender. Der er for eksempel FDFs Seniorfestival, forskellige møder for den FDF-afdeling Kongeådalens Efterskole tilhører, nemlig Landsdel 5, og kurser for de 10-14 årige i FDF. Galleri Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Seniorfestivallens Hjemmeside Arkiveret 17. december 2014 hos Wayback Machine
Kongeåmuseet

Kongeåmuseet i Vamdrup blev oprettet i 1973 og flyttede i 1985 ind i byens tidligere stationsforstanderbolig. Den blev opført i 1899 og var meget stor fordi Vamdrup Grænsebanegård var Danmarks fjerdestørste jernbanestation. Museet rummer udstillinger om Kongeågrænserne, både statsgrænsen mellem Danmark og Tyskland 1864-1920 og den toldgrænse, der adskilte Nørrejylland fra Hertugdømmet Slesvig gennem næsten 500 år. Der er en stor model af den gamle grænsebanegård i forholdet 1:87. Desuden rummer bygningen minder om grænsestationsbyen, der opstod efter 1866, hvor strækningerne Vojens-Vamdrup på den tyske side og Fredericia-Vamdrup på den danske side blev indviet. Museet har også skolestue, gammeldags køkken, stuen fra Vamdrup Vandmølle samt udstillinger af legetøj og håndarbejde. Museet drives af frivillig arbejdskraft. Eksterne kilder/henvisninger Museets hjemmeside
Kongsholmparken

Kongsholmparken er et grønt område i det sydlige Albertslund, der er opstået efter opførelsen af den planlagte bydel Albertslund Syd stod færdig i slutningen af 1960'erne. Kongsholmparkens naturlige afgrænsning består af Holbækmotorvejen i både syd og vest. Mod nord afgrænses af Vestbanen og bydelen Albertslund Syd, og mod øst afgrænses Kongsholmparken af Vallensbæk Nordmark. Store Vejleå løber gennem Kongsholmparken med græsningsarealer for kvæg på begge sider. Høghsbjerget er en 35 meter høj kunstigt skabt bakke, der består af overskydende jord fra opførelsen af Albertslunds bydele. Syd for Høghsbjerget ligger de to anlagte søer – Tueholm Sø og Vallensbæk Sø. Nord for Vestbanen ligger Hyldagerparken. Et projekt fra sidst i 2010'erne søger at reducerer vejstøjen i Hyldagerparken og den nordlige Kongsholmparken. Kilder På cykeltur Albertslund – Store Vejleå – Strandparken Henvisninger
Kongsted Kirke

Kongsted Kirke er en kirke i landsbyen Kongsted, som i dag er vokset sammen med landsbyen Rønnede ca. 5 km vest for Faxe på Sjælland. Kongsted Kirke var oprindelig en romansk kirke opført af Valdemar Sejr og stod færdig i 1217. Kirken var kongens kirke og sådan fik landsbyen sit navn Kongsted. I årene 1425-1450 blev kirken fuldstændig ændret til sengotisk stil. Ejeren af Lystrup gods, som ligger tæt på Kongsted – Rigskansler Ejler Grubbe – fik ved et gavebrev overdraget Kongsted kirke i 1585. Den yngste del af kirkens tilbygninger er Ejler Grubbes Kapel. Kirkens kælenavn er Sydsjællands Domkirke. Dette skyldes for det første den størrelse - da det er en gammel kongekirke, er den usædvanlig stor for en landsbykirke og rummer således 250 siddepladser i hovedskibet. En anden forklaring skal findes i, at kirkens største attraktion er dens helt særlige kalkmalerier. De tre første hvælvinger er malet af Faxemaleren og adskiller sig ikke i stil fra mange andre kalkmalerier i Danmark. De to sidste hvælvinger er Kongstedmaleren og er nogle af de fineste kalkmalerier vi har i danske kirker. De udmærker sig ved, at de er malet semi-fresco og dermed har en tredimensionel kvalitet - som eller mest findes i Sydeuropa. Referencer Eksterne henvisninger Kongsted Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Kongsted Kirke på KortTilKirken.dk Kongsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kongstedlund

Kongstedlund er en gård som nævnes første gang i 1390 med navnet Lund. Den blev kaldt Kongstedlund fra 1592. Gården ligger i Sønder Kongerslev Sogn, Hellum Herred, Ålborg Amt, Sejlflod Kommune. Hovedbygningen er opført i 1592 og ombygget i 1640 Kongstedlund Gods er på 534 hektar med Lykkenseje Ejere af Kongstedlund (1390-1419) Ove Stigsen Hvide (1419-1420) Marie Ovesdatter Hvide gift Bjørn (1420-1469) Anders Ovesdatter Bjørn (1469-1490) Anders Jacobsen Bjørn (1490-1500) Bjørn Andersen Bjørn (1500-1536) Viborg Domkirke (1536-1538) Kronen (1538) Bjørn Andersen Bjørn (1538-1540) Henrik Bjørnsen Bjørn (1540-1590) Jens Kaas / Niels Kaas / Christoffer Dyre Lunge / Iver Dyre Lunge / Kirsten Dyre Lunge gift Juul (1590-1600) Niels Axelsen Juul (1600-1610) Anne Thomasdatter Stygge gift Juul (1610-1637) Axel Nielsen Juul (1637-1641) Iver Krabbe (1641-1647) Dorthe Juul gift (1) Krabbe (2) Høg Banner (1647-1660) Erik Høg Banner (1660-1675) Iver Juul Høg Banner (1675-1701) Peder Pedersen Brønsdorff (1701) Anders Pedersen Brønsdorff / Jacob Pedersen Brønsdorff / Severin Pedersen Brønsdorff / Laurits Christensen Westerhof (1701-1704) Laurits Christensen Westerhof (1704-1748) Severin Pedersen Brønsdorff (1748-1750) Charoltte Amalie Wiegandt gift Brønsdorff (1750) Anne Kirstine Severinsdatter Brønsdorff gift von Deden (1750-1751) Slægten Brønsdorff (1751-1772) Hans Georg von Deden (1772-1812) Severin Hansen Brønsdorff von Deden (1812-1839) Sigvard Altewelt Færch (1839-1899) Ole Michael Kjeldsen (1899-1900) Johan Henrik Ahnfeldt Kjeldsen (1900) Kreditforeningen Af Jydske Landejendome (1900-1906) Interessentskab Kjeldsen (1906-1912) Søren Christen Nørgaard (1912-1915) Carl Sørensen Nørgaard (1915-1917) Christian Kjellerup (1917-1922) Hjalmar Rechnitzer (1922-1963) Jørgen Carl Gustav Castenschiold (gift med Prinsesse Dagmar, datter af Frederik 8.) (1963-1973) Aksel M. Horsens (1973-1990) Jens Erik Horsens (1990-1994) Christian Carl baron Juel-Brockdorff (1994- ) Arne Houmann Thomsen Eksterne henvisninger Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Kongstedlund

Kongstedlund ist ein altes dänisches Herrenhaus auf der Halbinsel Himmerland bei Aalborg, das 1592 im Stil der Renaissance erbaut wurde. Kongstedlund ist nicht öffentlich zugänglich, das Hauptgebäude ist jedoch von der Straße aus sichtbar. Bauliches Kongstedlund steht auf einem alten Burgwall und ist von Burggräben umgeben, die heute trockengelegt sind. Das Hauptgebäude wurde 1592 von dem dänischen Adligen Niels Juul errichtet. 1640 erhielt der Eingang des Hauptgebäudes ein barockes Sandsteinportal, das ein besonders kostbares architektonisches Detail von Kongstedlund darstellt. In den 1770er Jahren wurde ein niedriger Fachwerkflügel an das Herrenhaus angebaut. Kongstedlund steht auf einem alten gewölbten Keller, der noch von einem Vorgängergebäude stammt. Die Fassaden von Kongstedlund sind weiß gekalkt, bestanden jedoch ursprünglich sicher aus unverputzten roten Ziegelsteinen. Die Etagen des Hauptgebäudes sind durch Maueranker markiert. Die rechteckigen Fenster liegen in Fensterhöhlen, die nach oben henkelförmig gebogen sind. Die Giebel folgen in gerader Linie dem roten Satteldach, waren früher jedoch höchstwahrscheinlich im Stil der Renaissance geschwungen. Das barocke Sandsteinportal von 1640 wurde durch die Gutsbesitzer Ivar Krabbe und Dorte Juul hinzugefügt, deren Initialen es trägt. Die wichtigsten Elemente des Portals sind zwei schwer bewaffnete Krieger, die den Eingang flankieren, zwei Engel, die das Oberteil des Portals tragen, sowie im Oberteil zwei Frauenfiguren, die ein Familienwappen samt Lorbeerkranz flankieren. Königliche Bewohnerin Von 1922 bis 1963 lebte Prinzessin Dagmar von Dänemark auf Kongstedlud, Tochter des dänischen Königs Friedrich VIII., die mit dem briefadeligen Gutsbesitzer Jørgen Castenschiold verheiratet war. Siehe auch Liste von Burgen, Schlössern und Festungen in Dänemark Weblinks Einzelnachweise
Kongstedlund

Kongstedlund is an old Danish manor house built in 1592 in the Renaissance-style and situated on the peninsula of Himmerland near Aalborg. Kongstedlund is not open to the public, but the building can be seen from the nearby road. Architecture Kongstedlund was built on the foundations of an ancient, storied castle, and is surrounded by drained moats. The main building was constructed in 1592 for the Danish nobleman Niels Juel. In 1640, a sandstone portal in the Baroque-style was added to the entrance of the main building by the owners of the property, Ivar Krabbe and Dorte Juul. In the 1770s, a low half-timbered wing was attached to the main building. Kongstedtlund rests upon an old arched vault that has remained as part of the older construction. The mansion's facades are now whitewashed, but were originally made unpainted brick. The levels of the main building are marked by anchor plates. The rectangle windows are embedded in curved window slots. The gables are now adjusted to the saddle roof in a straight line, but were originally probably arched in the style of the Renaissance. The baroque sandstone portal with the initials of the owners by that time, Ivar Krabbe and Dorte Juul, is a particularly precious architectural detail. The most prominent elements of the portal are the sculptures of two warriors in full armour framing the entrance, as well as those of two angels, on which the uppermost part of the portal rests, and two female figures in the upper part which are framing a family coat of arms and a laurel wreath. Royal inhabitant From 1922 to 1961, Princess Dagmar of Denmark, the daughter of Frederik VIII of Denmark and Louise of Sweden, lived on Kongstedlund. She was married to the squire Jorgen Castenskiold, hunting master of the Danish court and member of the ennobled Danish family Castenskiold. See also List of castles and palaces in Denmark Notes External links
Korsgadehallen

Korsgadehallen er en idrætshal beliggende på Korsgade 29 på Indre Nørrebro i København. Hallen som er indviet i august 2006 er opført med Københavns Kommune som bygherre efter et vinderforslag af BBP Arkitekter og opført af Hoffmann. Bygningen udgør 3500 kvadratmeter og kostede 57 mio. i opførelse. Historie og brug Hallen er centralt beliggende på Nørrebro og er konstrueret som en "hule nedgravet i en bakke", for at skabe en såkaldt Indre byfælled. Den centrale hal indeholder en håndboldbane og øvrige faciliterer ligger herom, enten i niveau eller på balkonen som omkranser hallen på to sider. I forbindelse med bandeopgørene på Blågårds Plads var hallen i en periode af marts 2009 lukket om aftenerne og i weekenderne. Kilder og noter Eksterne henvisninger Korsgadehallen Arkiveret 10. november 2011 hos Wayback Machine på Københavns Kommunes hjemmeside
Korsvejens Skole

Korsvejens Skole er en folkeskole, der ligger i Tårnby. Der går omkring 500 elever på skolen, fordelt fra 0'te til 9. klasse. Referencer Eksterne henvisninger Korsvejens Skole hjemmeside Arkiveret 10. juni 2007 hos Wayback Machine Feldvoss, Poul (2010). Skolen for folket - Tårnby Kommunes skolehistorie fra århundredskiftet til 2. verdenskrig (PDF). Tårnby Kommune. ISBN 9788798676300.: CS1-vedligeholdelse: url-status (link)
Korsøgård

Korsøgaard er en hovedgård som ligger 2,5 km øst for Hvam Stationsby ved vejen til Hvilsom i Simested Sogn, Rinds Herred, Aalestrup Kommune. Korsøgaard Gods er på 278 hektar Ejere af Korsøgaard (1447-1450) Morten Jensen Gyrstinge (1450-1490) Jens Mortensen Gyrstinge / Oluf Mortensen Gyrstinge (1490-1497) Oluf Mortensen Gyrstinge (1497-1500) Anne Olufsdatter Gyrstinge gift Skram (1500-1539) Peder Skram (1539-1568) Erik Pedersen Skram (1568-1587) Laurids Eriksen Skram (1587) Maren Lauridsdatter Skram gift Hardenberg (1587-1602) Jacob Hardenberg (1602-1624) Maren Lauridsdatter Skram gift Hardenberg (1624-1634) Oluf Clausen Daa / Lisbeth Clausdatter Daa (1634-1656) Mogens Kaas (1656-1666) Erik Mogensen Kaas (1666-1681) Christian Olufsen (1681-1701) Peder Benzon (1701-1702) Niels Benzon (1702-1718) Niels Benzons dødsbo (1718-1721) Hans Pedersen Benzon (1721-1745) Christopher Rosenørn (1745-1775) Peder Christophersen Rosenørn (1775-1778) Conrad Jørgen Friis (1778-1796) Lars Hellevad / H.A. Tegder (1796-1811) H.A. Tegder (1811-1812) Kirstine Schaarup gift (1) Tegder (2) Kruuse (1812-1825) M. Galthen Kruuse (1825-1827) Kirstine Schaarup gift (1) Tegder (2) Kruuse (1827) Ch. E. Agier (1827-1837) Kirstine Schaarup gift (1) Tegder (2) Kruuse (1837-1845) A.M. Lund (1845-1855) P.H. Lund (1855-1864) August Theodor Schütte (1864-1870) C.F.E. greve Rantzau (1870-1871) Enke Fru Rantzau (1871-1887) W. Fritze (1887) Landmandsbanken (1887-1888) N.J. Poulsen (1888-1890) A.S. Behrend (1890-1892) A.S. Behrends dødsbo (1892-1895) V. Løhde (1895-1896) Kreditforeningen af jydske Landejendomsbesiddere (1896-1931) Thomas Smidt (1931-1970) Christen Greve (1970-2007) Hans Greve (2007-2009) Louise Bach Greve (2009-) Louise Bach Greve / Carlo Bach Greve
Krabbesholm (Gershøj Sogn)

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. For alternative betydninger, se Krabbesholm. (Se også artikler, som begynder med Krabbesholm) Krabbesholm er en herregård 2 km syd for Skibby på halvøen Hornsherred. Den hører til Gershøj Sogn, Lejre Kommune (tidligere Voldborg Herred). Herregården blev oprettet 1673 af baron Oluf Rosenkrantz, der også besad naboherregården Egholm. Rosenkrantz fik kongelig tilladelse til at oprette en herregård af jorden fra den ødelagte landsby Vinderup. Om denne landsby var lagt øde i svenskekrigene kan ikke fastslås i kilderne. Gården blev opkaldt efter Oluf Rosenkrantz ærgerrige hustru Birgitte Krabbe. Oluf Rosenkrantz fik dog ikke længe glæde af sin nye gård. 1682 blev han dømt ved højesteret til tab af sine titler og gods, da hans forsvarsskrift for den gamle adel blev betragtet som et direkte angreb på den enevældige styreform. Krabbesholm og Egholm måtte han sælge for at udrede penge til bøden, men det var dog hans egen svigersøn Mogens Skeel, der afkøbte ham gårdene. Krabbesholm var i de første 200 år nok en hovedgård, men der boede ikke et adeligt herskab her. Og der var således heller ikke behov for en standsmæssig hovedbygning. Indtil 1806 havde Krabbesholm samme ejer som Egholm og boede der. I 1810 blev Krabbesholm med tilhørende fæstegods i Sæby, Gershøj og Store Karleby købt af stadsmægler Nicolai Abraham Holten efter et par hurtige handler. Under denne ejer blomstrede godset i 40 år, men uden at der blev bygget en hovedbygning. Driften lå i hænderne hos en forvalter, og herskabet boede på en mindre ejendom, Lindegården, i Skibby Sogn. Efter Holtens død blev Krabbesholm gods i 1852 solgt til Lars Trolle. Han lod straks opføre et lille slot i nygotisk stil, som i 1940'erne fik en havestuetilbygning mod øst. Omkring år 1900 blev hele avlsgården ombygget. I den anledning fik Krabbesholm en stor forvalterbolig, der ligger vis-a-vis hovedbygning med avlsgården imellem. Krabbesholm er i dag et velholdt anlæg med stor have, skov mod nord og alléer i tre retninger. Krabbesholm Gods er på 484 hektar med Lindegård Ejere af Krabbesholm (1673-1684) Oluf baron Rosenkrantz (1684-1686) Mogens Skeel (svigersøn) (1686-1691) Otte Skeel (bror) (1691-1719) Otto Krabbe (svigersøn) (1719-1737) Birte Skeel (enke) (1737) Charlotte Amalie Skeel (niece) (1737-1745) Iver Rosenkrantz (ægtemand) (1745-1763) Charlotte Amalie Skeel (enke) (1763-1802) Frederik Christian Rosenkrantz (1802-1804) Niels Rosenkrantz (1804) Marcus Gjøe Rosenkrantz (1804-1806) Lars Lassen (1804-1806) Greve Danneskiold-Samsøe (1806-1810) Birkedommer Nørgaard og inspektør Poulsen (1810-1852) Nicolai Abraham Holten (1852-1871) Lars Trolle (1871-1876) Frederik Wilhelm Treschow (1876-1892) ? (1892-1939) Niels Joachim Christian Gregers Iuel (svigersøn) (1939-1979) A/S De forenede Kulimportører (1979-) Ejendomsselskabet D. F. K. A/S Referencer
Naturkraft

Naturkraft er en oplevelsespark, der beskæftiger sig med den vestjyske natur og naturens sammenhænge. Naturkraft formidler oplevelser med natur, klima og bæredygtighed, som fællesnævner. Det åbnede den 12. juni 2020 umiddelbart nordvest for Ringkøbing. Det har et areal på 45 hektar med en oplevelsespark på 5 hektar. Parken er delt i 8 sektioner svarende til forskellige Vestjyske naturtyper m.v.. Der er også nogle forskellige ting man kan prøve (trækfærge, vindtunnel, kabelbane m.v.) og nogle forskellige aktiviteter (kaldet "ekspeditioner") man kan deltage i. De 8 sektioner er: Egekrat Skovhave Marskland Fyrreskov Klit - bl.a. med en lille bølgemaskine der demonstrerer betydning af revlehuller og hvorfor de er farlige Våd og tør eng Lynghede Karbonskov (ikke en nuværende dansk naturtype, men træer og andre planter som fandtes i Danmark i Pliocæn og Eocæn hvor brunkullene blev dannet) Parken havde oprindeligt et mål om at nå et niveau på omkring 280.000 gæster årligt, men i 2023 havde man blot 45.000, hvilket dog ifølge direktøren var forventeligt. Ledelse Peter Sand var direktør under parkens opførelse og åbning, men stoppede i foråret 2022. I 2022 overgik ledelsen af Naturkraft til Ringkøbing-Skjern Museum, og Mette Bjerrum Jensen er daglig leder. Referencer Eksterne henvisninger NaturKraft Ekstrabladet: Sådan bliver ny dansk temapark TVmidvest: Første spadestik oplevelsescenter til 250 millioner kroner AP Møller fonden: Naturkraft Ringkøbing-Skjern Kommune: Nu kommer oplevelsescentret Naturkraft
Krarup (Faaborg-Midtfyn Kommune)

For alternative betydninger, se Krarup. (Se også artikler, som begynder med Krarup) Krarup er en landsby på Fyn med 206 indbyggere (2026). Landsbyen nåede for første gang over tohundrede indbyggere pr. 1. januar 2009. Krarup er beliggende syv kilometer nordøst for Korinth, 15 kilometer nordøst for Faaborg og 37 kilometer syd for Odense. Landsbyen tilhører Faaborg-Midtfyn Kommune og er beliggende i Region Syddanmark. Den hører til Krarup Sogn, og Krarup Kirke ligger i landsbyen. Kilder
Krarup Kirke

Krarup Kirke er en middelalderlig kirke i den vestlige del af landsbyen Krarup på Fyn. Kirken hører til de få, der har tårnet i den østlige ende. Eksterne kilder og henvisninger Krarup Kirke på KortTilKirken.dk Krarup Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Krastrup

Krastrup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1468. Gården ligger i Farstrup Sogn, Slet Herred, Aalborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1794 Krastrup Gods er på 30 hektar Ejere af Krastrup (1468-1536) Vitskøl Kloster (1536-1547) Jørgen Friis (1547-1561) Christian Jørgensen Friis (1561-1568) Else Rosenkrantz gift (1) Glob (2) Friis (1568) Sophie Albertsdatter Glob gift Friis (1568-1572) Iver Christiansen Friis (1572-1574) Sophie Albertsdatter Glob gift Friis (1574-1612) Jørgen Iversen Friis (1612-1621) Christen Jørgensen Friis (1621-1639) Niels Jørgensen Friis (1639-1660) Manderup Jørgensen Due (1660-1662) Anne Albretsdatter Skeel gift Due (1662-1699) Bernt Manderupsen Due (1699-1710) Manderup Berntsen Due (1710-1725) Charlotte Amalie Gjøe gift (1) Due (2) Rantzau (1725-1755) Christian Ottesen greve Rantzau (1755-1757) Gerhard Hansen de Lichtenberg (1757-1792) Marcus Pauli Marcussen (1792) Poul Marcussen / Ulrich Christian von Schmidten (1792-1804) Poul Marcussen (1804-1835) Hans Hansen (1835) Edel Secher gift Hansen (1835-1875) N. E. V. Secher Hansen (1875-1880) Thomas Secher Hansen (1880-1888) Valdemar Secher Hansen (1888-1892) E. Tregder / C. J. Wolff (1892-1910) H. P. J. C. Holm (1910-1912) Enke Fru Holm (1912) Konsortium (1912-1913) H. Mylting (1913-1915) P. Gammeltoft (1915-1918) Aktieselskab Krastrup Hovedgård (1918-1924) C. Hansen / C. Sørensen (1924-1926) P. Toft (1926-1930) J. P. Tommerup (1930-1941) Kirstine Kjeldahl (1941-) Statens Jordlovsudvalg (avlsgården) (1941-1968) Kirstine Kjeldahl (hovedbygningen) (1968-1982) Slægten Kjeldahl (hovedbygningen) (1982-1992) Holger Kjeldahl (hovedbygningen) (1992-2000) Henrik Calum Nielsen (hovedbygningen) (2000-) Birgit Rosenvard (hovedbygningen) Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug