NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kreditforeningen af jydske Landejendomsbesiddere

Kreditforeningen af jydske Landejendomsbesiddere (i Nørrejylland), også kaldet Jydsk Landkreditforening eller Den nørrejydske Kreditforening, var den ene af Danmarks to første kreditforeninger, stiftet 1. december 1851 i Viborg af Laurids Nørgaard Bregendahl, Mads Pagh Bruun, Torkild Christian Dahl og Frederik Vilhelm Schytte. Bregendahl blev bestyrelsesformand, hvilket han var til sin død. Kreditforeningens første bygning blev rejst på Hjultorvet 1868 ved arkitekt Julius Tholle. I 1905-06 fik kreditforeningen en større bygning i Sct. Mathias Gade 1-3 tegnet af Hack Kampmann og Valdemar Schmidt. Formand for repræsentantskabet i 1950: Proprietær M.C. Korsgaard, R. af Dbg., Dbm., Tøttrupgaard pr. Hørdum, Thy. Direktionen bestod i dette år af direktør, cand. jur. Ejner Wittrup og gårdejerne Esper Jepsen, Brøddinggaard pr. Jebjerg og Jens Dalsgaard, R. af Dbg., Roslev. 1. januar 1972 indgik kreditforeningen i den nydannede Jyllands Kreditforening, hvor de andre kreditforeninger, som indgik, var Kreditforeningen af Ejere af mindre Ejendomme på Landet i Jylland (Jydsk Husmandskreditforening), Aalborg og Jydsk Realkreditforening for almindelig realkredit, der dannedes 1. januar 1971 ved sammenslutning af: Sønderjyllands Kreditforening, Haderslev og Den vest- og sønderjydske Kreditforening, Ringkøbing, samt Jydsk Realkreditforening for særlig realkredit, der dannedes 1. januar 1971 ved sammenslutning af: Købstadshypotekforeningen, Århus, Landhypotekforeningen for Danmark, Århus og Aalborg Hypothekforening, Aalborg. Jyllands Kreditforening opgik 1. april 1985 i Nykredit, som nu anvender ejendommen. Litteratur Kreditforeningen af jydske Landejendomsbesiddere 1851-1951. Festskrift i Anledning af Foreningens 100 Aars Jubilæum, Viborg 1951. Kilder Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950 Arkiveret 28. maj 2011 hos Wayback Machine Vedtægter for Foreningen Nykredit (PDF) Arkiveret 6. december 2008 hos Wayback Machine Eksterne henvisninger
Kregme Kirke

Kregme Kirke er en middelalderlig bygning i den sydlige ende af Kregme, oprindeligt opført af forholdsvis små marksten omkring år 1150. Det var en ganske lille kirke, hvis mure endnu tydeligt ses. Bygningen bestod af et lavt skib og et endnu lavere kor. Klokkerne må have været anbragt i en klokkestabel af træ. Først langt senere, i 1500-tallet, bygges det nuværende tårn, som af terræn-hensyn, lægges på nordsiden af koret, og dermed giver kirken sit eget, uregelmæssige præg. Kregme kirke har, ligesom mange andre danske kirker, fået tårnet placeret andre steder end den traditionelle: I den vestre ende af bygningen. Placeringen har i dette tilfælde givet anledning til flere sagn. Eksterne kilder og henvisninger Kregme Kirke hos KortTilKirken.dk Kregme Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Krenkerup

For alternative betydninger, se Krænkerup. Krenkerup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1330. Krenkerup blev kaldt Hardenberg fra 1815 til 1938. Gården ligger i Radsted Sogn, Musse Herred, Maribo Amt, Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1490-1510 og ombygget i 1620-1631-1689-1780-1815. Krenkerup Gods er på 3700 ha med Sæbyholm, Idalund, Rosenlund, Nørregård, Nielstrup (Guldborgsund Kommune) og Christiansdal. På herregården findes desuden Krenkerup Bryggeri, der er et ølbryggeri, der har vundet flere priser. Ejere af Krenkerup (1381-1392) Mogens Gjøe (1392-1411) Axel Mogensen Gjøe (1411-1412) Oluf Axelsen Gjøe / Mogens Axelsen Gjøe / Karen Madsdatter Thott gift Gjøe (1412-1417) Oluf Axelsen Gjøe (1417-1427) Evert Moltke / Mathias Moltke (1427-1450) Mogens Axelsen Gjøe (1450-1506) Eskild Mogensen Gjøe (1506-1544) Mogens Gjøe (1544) Albrecht Mogensen Gjøe / Birgitte Mogensdatter Gjøe gift Trolle (1544-1558) Albrecht Mogensen Gjøe (1558-1566) Otto Albrechtsen Gjøe (1566-1594) Margrethe Albrechtsdatter Gjøe gift Brahe (1594-1610) Peder Jensen Brahe (1610-1613) Axel Pedersen Brahe (1613) Elisabeth Olufsdatter Rosensparre gift (1) Brahe (2) Rosenkrantz / Otto Pedersen Brahe (1613-1627) Elisabeth Olufsdatter Rosensparre gift (1) Brahe (2) Rosenkrantz (1627-1642) Palle Rosenkrantz (1642-1649) Lisbeth Jørgensdatter Lunge gift Rosenkrantz (1649-1660) Jørgen Pallesen Rosenkrantz (1660-1665) Mette Pallesdatter Rosenkrantz gift Rosenkrantz / Birgitte Pallesdatter Rosenkrantz gift Skeel / Johan Frandsen Rantzau / Jørgen Frandsen Rantzau / Palle Frandsen Rantzau (1665-1680) Christen Skeel / Johan Frandsen Rantzau / Jørgen Frandsen Rantzau / Palle Frandsen Rantzau (1680-1695) Jørgen Christensen Skeel (1695-1739) Benedicte Margrethe Brockdorff gift (1) Skeel (2) Reventlow (1739-1750) Conrad Ditlev greve Reventlow (1750-1759) Christian Ditlev greve Reventlow (1759-1793) Juliane Frederikke Christiane Christiansdatter komtesse Reventlow gift Hardenberg (1793-1840) Christian Heinrich August lensgreve Hardenberg-Reventlow (1840-1867) Ida Augusta Christiansdatter komtesse Hardenberg-Reventlow gift (1) Holck (2) Gersdorff (3) D`Almaforte (1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph lensgreve Holck-Hardenberg-Reventlow (1885-1903) prinsesse Lucie Caroline Amalie Adelheid Henriette Georgine Wilhelmine af Schönaich-Carolath gift Haugwitz (1903-1921) Heinrich Bernhard Carl Paul Georg Curt lensgreve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow (1921-1970) Heinrich Curt Ludwig Erdmann Georg lensgreve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow (1970-2012) Rupert Gorm Reventlow-Grinling (2012-) Patrick Reventlow-Grinling Spøgerier Krenkerup skulle efter sigende være hjemsøgt af Palle Rosenkrantz og Benedickte Margrethe Brockdorff, som går under tilnavnet Nøglefruen. Gårdens hvide dame er en jomfru, som til tider ses i gårdens kælder. Referencer J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Gorm Benzon, Spøgelser og Sagn fra danske slotte og herregårde, bind II, 1999 Eksterne henvisninger Krenkerup Gods Krenkerup Bryggeri Krenkerup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 3. december 2016 hos Wayback Machine Slægten Reventlow
Djævelhøj

Der Djævelhøj (dänisch auch Djævlehøj oder Dievlehøj – deutsch „Teufelshügel“ – oder Esbønderup Jættestue genannt) ist ein Hügel südwestlich von Tikøb in der Helsingør Kommune im Norden der dänischen Insel Seeland, in dem sich ein zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichtetes Doppelganggrab (dänisch: Dobbelt- oder Tvillingejættestue) der Trichterbecherkultur (TBK) befindet. Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Neolithische Monumente sind Ausdruck der Kultur und Ideologie neolithischer Gesellschaften. Ihre Entstehung und Funktion gelten als Kennzeichen der sozialen Entwicklung. Beschreibung Die von neolithischen Bauern errichtete Megalithanlage wurde im Jahre 1735 von einem Landwirt aus der Nähe wiederentdeckt. Der Pfarrer Rasmus Garbo gab 1743 in seinem Bericht über den Zustand der Gemeinde eine Beschreibung des Fundes. Das vergleichsweise kleine Doppelganggrab mit den langen, gedeckten, im Osten ansetzenden Zugängen liegt stark außermittig in einem 2,0 m hohen, ovalen Hügel von etwa 16,5 × 12,5 m Durchmesser im Feld. Die Nord-Süd orientierte Nordkammer ist rechteckig, etwa 3,3 m lang und 1,8 m breit. Sie besteht aus 10 Tragsteinen, drei auf der West-, vier auf Ost-, einer auf der Nord- und zwei auf der Südseite. In der Mitte der östlichen Langseite befindet sich die Gangöffnung. Der West-Ost orientierte Gang besteht aus 10 Seitensteinen. Er ist 4,9 m lang und 0,4 bis 0,5 m breit. Von der Nord-Süd orientierten Südkammer sind 4 bis 5 Trag- und zwei Decksteine erhalten. Der West-Ost orientierte Gang besteht aus 12 Seitensteinen. Er ist 5,2 m lang und 0,4 bis 0,5 m breit. Zwischen den äußeren Steinen der Nordseite befindet sich ein Rahmenstein. Rasmus Garbo spricht in seinem Bericht weitere drei Dolmen („heidnischen Altäre“) in der Nähe an. Einer ist vermutlich die 1981 unmittelbar östlich des Hornbækvej, neben der Kirche von Tikøb lokalisierte Megalithanlage. Der Archäologe Vilhelm Boye (1837–1896) führte 1884 Ausgrabungen auf dem Gelände durch. In Lille Esbønderup, 500 m entfernt, lag ein abgetragener Hügel mit gleichem Namen. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 280. Svend Illum Hansen: Jaettestuer i Danmark. Konstruktion og restaurering. Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen, Hørsholm 1993, ISBN 87-601-3386-4. Einzelnachweise Weblinks Beschreibung dän. + Bilder
Kristkirken (Kolding)

For alternative betydninger, se Kristkirken. (Se også artikler, som begynder med Kristkirken) Kristkirken er Koldings største kirke, beliggende på Haderslevvej. Kirken, som rummer 700 siddepladser, er hovedkirke i Kristkirkens Sogn. Den blev indviet i 1925 og er bygget i nyklassicistisk stil. I tiden efter 1. verdenskrig voksede Kolding. Indbyggertallet nærmede sig 20.000, men der var stadig kun én kirke i Kolding Sogn. Man besluttede derfor at dele sognet med Kolding Å som skillelinje i Sct. Nicolai sogn nord for åen og Kristkirkens Sogn syd for åen. Et udvalg, med købmand Hans Have som formand, blev dannet, og undersøgte økonomien og mulighederne. Kommunen skænkede grunden "Bisseskoven", som kæmner Riis i 1700-tallet havde skænket byen med den klausul, at den aldrig måtte bebygges (!) Til opførelsen af bygningen blev der iværksat en række forskellige indsamlinger. Arkitektkonkurrencen blev vundet af Christian Svane og Axel G. Jørgensen. Den 21. april 1923 blev kirkens grundsten lagt. Til stede var kirkeminister Jacob Appel med biskop Valdemar Ammundsen. Grundstenen er placeret ved kirkens hoveddør, og der blev indmuret en metalkasse med historiske data og mønter. Kirken blev først omhyggeligt opført som en rødstenbygning, men inden færdiggørelsen blev der taget beslutning om at pudse murene og male den hvid. Da kun tårnet manglede, var pengene næsten brugt op, men kirkens første sognepræst, provst Roesen, insisterede: "Hvis ikke kirken får sit tårn nu, får den det aldrig!". En ekstra ihærdig indsats for at indsamle pengene blev iværksat. På danserestauranten Alhambra bag kirken blev der afholdt flere bazarer/lotterier. Hovedpræmierne var en Citroenbil og et fuldt udstyret hestekøretøj, ligesom levende høns blev sat på højkant. Provst Roesen gav kirken dens navn ud fra dens stærke Kristus-præg: Kristi kors på tårnet, relieffet over hoveddøren af Anne Marie Carl Nielsen af Lazarus’ opvækkelse , og Bertel Thorvaldsens kristusskikkelse ved alteret. Sidstnævnte er en kopi, skænket af gårdejer Steffensen, Brændkjærgaard. Originalen har samme placering i Københavns Domkirke. Både hvad skib, tårn og stil angår, er det tydeligt, at arkitekterne har været inspireret af Københavns Domkirke (Vor Frue kirke). Kristkirken kaldes da også for ”Jyllands Vor Frue”. Kirken fik et stort orgel med 36 stemmer i 1964. I 1987 blev tilbygningen Kirkebuen med bl.a. mødelokaler og konfirmandstue færdigbygget. I 2011 indviedes kirkens kontor- og personalebygning "Kridthuset" efter en ombygning af den tidligere præstebolig Haderslevvej 38. For at råde bod på et voksende behov for menighedslokaler blev den tidligere kordegnebolig på Hans Haves Vej 2 ombygget og indviet i 2020 under navnet "Havehuset". I forbindelse med Havehuset blev der etableret en åben byhave med økologisk dyrkede frugttræer og urter. Kristkirkens annekskirke er Immanuelskirken på Immanuelsvej. Kilder/Referencer Eksterne kilder og henvisninger Kristkirken Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Kristkirken hos KortTilKirken.dk Kristkirken hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kroghenlund

Kroghenlund er en hovedgård 2 km sydvest for Stenstrup på Sydfyn, hvis historie går tilbage til 1798. I 1798 oprettede Stie Tønsberg Schøller von Krogh af en parcel af Løjtved Gods en ny hovedgård, som han navngav efter sig selv: Kroghenlund. Von Krogh påbegyndte opførslen af en avlsgård med en stort anlagt hovedbygning i stil med Hagenskov. Kroghenlund blev imidlertid solgt i 1806 til Hans Clausen, Chris. Jereniassen, Mads Christensen og Frederik Juul, som nedrev den knap færdiggjorte hovedbygning og i stedet opførte den nuværende mere beskedne hovedbygning. Den fredede hovedbygning er opført cirka 1810 og sidefløjene 1830-1850. Kroghenlund er beliggende i Stenstrup Sogn, Sunds Herred, Svendborg Kommune. Kroghenlund Gods er i dag på 288 hektar med Sivkærgård. Ejere af Kroghenlund (1798-1806) Stie Tønsberg Schøller von Krogh (1806-1807) Konsortium: Hans Clausen, Chris. Jereniassen, Mads Christensen, Frederik Juul (1807-1816) Hans Clausen (1816-1825) Enke Karen, født Knudsdatter (1825-1853) Rasmus Langkilde (1853-1884) Enke Dorethea Helene, født Lollesgaard (1884-1888) Rasmus Theodor Langkilde (1888-1902) Ivar Alexander Munck Hviid (1902) Kreditforeningen for Fyn (1902-1909) A. Harreschau (1909-1942) Hans Hansen (1942-1972) Hans L. Hansen (1972-2019) Albert Hansen (2019-) Hans William Falck Hansen Referencer Eksterne henvisninger Kroghenlund Kroghenlund på Fynhistorie.dk
Krogsbæk Ødekirkegård

Krogsbæk Ødekirkegård er en nedlagt kirkegård i Krogsbæk Sogn, få hundrede m vest for landsbyen Skørring i Syddjurs Kommune. Antagelig i 1100-tallet opførtes på dette sted en landsbykirke, men stedet har sikkert i hedensk tid været en kultplads. Kirken blev opført i granit og bestod af skib og kor, men var uden tårn. Siden tilføjedes et våbenhus i munkesten. Kirken var imidlertid dårligt placeret, udenfor sognets byer. Da den omkring år 1900 var stærkt forfalden, valgte man at nedbryde den og opføre en ny kirke i sognets hovedby, Karlby. Den gamle kirkes tomt, nu kendt som Krogsbæk Ødekirkegård er stadig interessant. Klokkestabelen er bevaret, rejst på en gammel gravhøj. Ligeledes er kirkegårdsdiget med portal og nogle gravsten i behold. Galleri Se også Ødekirke Eksterne henvisninger Krogsbæk Ødekirkegård i Slots- og Kulturstyrelsens database Fortidsminder – Guiden til fortidsminder: Krogsbæk ødekirke Arkiveret 15. juli 2011 hos Wayback Machine
Krogstrup Kirke

Krogstrup Kirke ligger enligt lidt uden for den lille landsby Krogstrup ca. 9 km SV for Frederikssund (Region Hovedstaden). Eksterne kilder og henvisninger Krogstrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Krogstrup Kirke på KortTilKirken.dk Krogstrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kronborg Slotskirke

Kronborg Slotskirke er kirken tilhørende Kronborg Slot i Helsingør. Kirken tilhører Sankt Mariæ Sogn, Helsingør Domprovsti. Kirken er beliggende i slottets sydlige fløj og blev indviet i 1582. Sognepræsten for Sankt Mariæ kirke, byens tyske kirke, var tillige præst for slotskirken. Så kunne kongen og hoffet fortsat have gudstjenester på tysk, således som de var vant til i København. I forbindelse med slottets indretning til kaserne i 1785 blev kirken indrettet til gymnastik- og fægtesal for militæret og inventaret opmagasineret. Kirken blev restaureret i 1838 af bl.a. Michael Gottlieb Bindesbøll og genindviet i 1843. Ved samme lejlighed blev et nyt orgel, bygget af Marcussen & Reuter, taget i brug. Dronning Margrethe har broderet messehagler til kirken. Eksterne kilder og henvisninger Kronborg Slotskirke hos KortTilKirken.dk Kronborg Slotskirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kronprinsesse Louises Asyl

Kronprinsesse Louises Asyl ved Lægeforeningens Boliger, Østerbrogade 57 A, er en børnehave (asyl) oprettet 14. september 1871. Lægeforeningens Boliger, nu kaldet Brumleby, fik først sent en børnehave, fordi bestyrelsen var afskrækket af dårlige erfaringer med en uforudsigelig økonomi for sådanne institutioner. Men i forbindelse med bygningen af Brumlebys sidste to blokke, blok N og O, blev et børneasyl anlagt i Blok N og var fra begyndelsen for lille. Det kunne rumme 250 børn, og Brumleby havde da 400 børn under den skolepligtige alder. Grundstenen blev nedlagt 15. juni 1865 af bestyrelsen for Lægeforeningens Boliger. I 1886 fik asylet sin egen bygning tegnet af Vilhelm Klein i en stil inspireret af renæssancen. Haven havde en "med Gymnastikapparater forsynet Legeplads", hvor børnene kunne tumle sig, når vejret tillod det. Bygningen indeholdt foruden bolig til bestyrerinden og hendes medhjælpere en smukt udstyret sal, 250 kvadratalen stor, hvori børnene hovedsagelig skulle opholde sig. Her skulle de hver dag i 1½ time sidde på bænke og hvile hovedetpå bordet uden at sige en lyd. Efter dette "hvil" fik hvert barn en stor bunke gamle uldne klude, som de skulle pille fra hinanden – trådvis -så der til sidst lå en stor bunke fine, lette uldtråde foran dem. Derudover var der to mindre stuer, hvori en del af børnene kunne beskæftiges på forskellig måde, dels med sytøj, dels med allehånde lette papirarbejder, leg med klodser osv. Endelig fandtes der en sovestue, hvor en snes børn ad gangen kunne få middagslur. Hygiejnen blev også forbedret i den nye bygning. Asylbygningen blev indviet den 20. maj 1886 kl. 14.00, ved hvilken lejlighed bestyrelsen for Lægeforeningens Boliger var tilstede. Hds. Kongelige Højhed Kronprinsessen lod børnene traktere med chokolade og kom selv uanmeldt på besøg for at tage den nye asylbygning i øjesyn. Den 26. maj blev huset taget i brug. Kronprinsessen kom også da hun var blevet dronning (1906-1912) hver jul. Så blev den røde løber lagt ud, og hun overrakte børnene julegaver, som altid bestod af knaldrøde halstørklæder, som damerne fra menigheden havde strikket. Dengang var der ingen andre børn, der gik med røde halstørklæder. Ligesom det øvrige Brumleby gik børnehaven i forfald i løbet af 1900-tallet. I 1996 blev institutionen solgt til Københavns Kommune, som renoverede den. Den 22. maj 1997 blev huset genindviet og ændrede navn til Børnehuset Skt. Jakob . Eksterne henvisninger Børnehuset Skt. Jakob Kilder Kronprinsesse Louises Asyl i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 1. bind, 1906)
Krudttårnet (Fredericia)

For alternative betydninger, se Krudttårnet (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Krudttårnet) Krudttårnet er et krudttårn, der ligger i Fredericia, Jylland. Det er opført i 1675, og det er byens ældste militære bygning. Det står på Østervold, en del af Fredericia Vold, tæt ved Lillebælt. Den blev brugt som opbevaringssted for ammunition. Krudttårnet er tegnet af Gottfried Hoffmann. Kilde fredericia.dk Arkiveret 17. september 2012 hos Wayback Machine
Krumstrup

Krumstrup nævnes første gang i 1529. Gården ligger i Ryslinge Sogn, Gudme Herred, Ryslinge Kommune. Hovedbygningen er opført i 1615 og ombygget i 1715-1920. Krumstrup Gods er på 282,9 hektar med Ny Krumstrup og Højstrup Ejere af Krumstrup (1529-1533) Oluf Knudsen (1533-1550) Christoffer Ottesen Huitfeldt (1550-1589) Claus Ottesen Huitfeldt (1589-1610) Jacob Høg (1610-1615) Just Jacobsen Høg (1615-1630) Tage Ottosen Thott (1630-1658) Niels Trolle (1658-1664) Manderup Brahe (1664-1665) Erik Krag (1665-1706) Jens Lassen (1706-1724) Christian Jensen Lassen (1724-1750) Seneca Christophersen Hagedorn (1750-1751) Seneca Christophersen Hagedorns dødsbo (1751-1756) Mikkel Lange (1756-1761) Slægten Lange (1761-1767) Johan Christopher von Westen (1767-1782) Morten Møller (1782-1791) Mads Jørgen Møller (1791-1795) Knud Frederik Juel (1795-1832) Isaac Briand de Crèvecoeur (1832-1850) Anders Briand de Crévécoeur (søn) (1850-1874) Peter Julius Martin August Briand de Crévécoeur (barnebarn) (1874-1894) Niels Madsen (1894-1911) Karen Kirstine Nielsen gift Madsen (1911-1912) C. K. Grønnegaard (1912-1915) Johannes Berntsen (1915-1934) Viggo Eggertsen (1934-1959) Karen Petrine Julie Wiggers Barfoed gift Eggertsen (1959-1972) Poul Eggertsen (søn) (1972-2006) Per Eggertsen (søn) (2006-) Thomas Eggertsen (søn) Kilder og eksterne henvisninger Krumstrup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Krønge Kirke

Krønge Kirke er en romansk kirke i landsbyen Krønge på Lolland. Den er opført i røde munkesten. Den består af kor, kirkeskib og våbenhus, men har intet tårn. Såvel kor som skib er fladloftede. Den har adskillige rundbuede vinduer og en tilmuret dør mod nord. Altertavlens centrum er Nadveren som er et billedudskåret værk fra 1643, mens prædikestolen stammer fra første halvdel af 1600-tallet. Referencer Litteratur H. Weitemeyer: J.P. Trap, Kongeriget Danmark, Tredje Bind – Bornholms, Maribo, Odense og Svendborg Amter; København 1899 (tredje omarbejdede udgave) Eksterne henvisninger Krønge Kirke hos KortTilKirken.dk Krønge Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kultorvet

Kultorvet er et torv i Indre By, København, som skiller gågaderne Købmagergade og Frederiksborggade. Navnet var oprindeligt Ny Nørre Torv over for Rundetaarn. Det mere mundrette, nuværende navn refererer til, at tørvebønderne og kulsvierne fra Frederiksborg Amt solgte deres brændsel på torvet, hvilket de tidligere havde gjort i gaderne omkring Nørreport. Kultorvet blev anlagt efter Københavns brand i 1728 og var oprindeligt noget mindre end nu. Flere bygninger er siden nedrevet, hvilket har givet mere luft. Det gav desuden plads til Biblioteksgården på torvets østside. Bygningen husede frem til 1993 Københavns Hovedbibliotek og anvendes i dag af handelsskolen Niels Brock. Danmarks første afholdscafé blev i 1847 åbnet på Kultorvet. En af torvets ældste og stadig eksisterende butikker er Slagteren ved Kultorvet, der blev etableret i 1888. Torvet er sammen med Købmagergade senest renoveret i 2012. Statsminister Mette Frederiksen blev 7 juni 2024 overfaldet af en mand på Kultorvet Referencer Kilder og eksterne henvisninger Selskabet for Københavns Historie om Kultorvet Arkiveret 25. september 2010 hos Wayback Machine
Kulturbotanisk Have

Kulturbotanisk Have er en botanisk have i Odense. Haven er med sine 9.000 forskellige plantearter, Danmarks største levende plantesamling. Geografisk placering Kulturbotanisk Have ligger i den østlige del af Odense, syd for Odense Å og nord for jernbanestrækningen fra Odense til Nyborg. Kulturbotanisk Have ligger ved siden af Kolonihaveforeningen Søndergårds Haver H/F Søndergårds Haver, der blev grundlagt i 1945 og består af 351 haver. Den er dermed den største haveforening i Odense. Området med Kulturbotanisk Have og Kolonihaveforeningen Søndergårds Haver H/F har var en del af landsbyen Ejby, der er gammel, nærmest forsvunden landsby og jorden hørte til en af de 14 oprindelige gårde i landsbyen Ejby. Kolonihaveforeningen er navngivet efter den sidste ejer af denne gård, der hed Chr. Søndergård . Historie I 1949 blev læreren Arne Emdal bevilliget et stykke jord til at oprette en botanisk have, der skulle bruges i undervisningssammenhænge. Oprindeligt hed haven Skolebotanisk have og var ejet af Odense Skolevæsen. Her kunne man få undervisning i botanik, og få udleveret planter. Senere overgik haven til Kommunens parkafdeling. Midt i haven ligger en gul murstensbygning, hvor man bl.a. kan finde et toilet. Denne bygning har en fortid som hospitalsbygning i den tyske flygtningelejr i Skovby ved Bogense. Om sommeren skulle Arne Emdal bo i denne bygning. I dag bliver bygningen bl.a. brugt af Odense Kommmunes genoptræning mm. Planter i Kulturbotanisk Have Storkenæb Hosta (i flere slags) Dagliljer Sommerfuglebuske Løvefod Sankt Hans urt Bregner Roser Solhat … og mange flere Træer i Kulturbotanisk have Fyrtræer Lærketræ Kanstanie Egetræ Valnøddetræ Paradisæbler Magnolia Birketræer Kinesisk vandgran Vinlind Ungarsk lind Kristtorn Taks … og mange flere Noter