NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Usserød Klædefabrik

Usserød Klædefabrik (også kendt under navnet Den Kongelige Klædefabrik) var en klædefabrik ved Usserød Å, der oprindelig blev anlagt 1791 af et privat interessentskab som et valseværk og en klædefabrik (det "gamle Værk"). Den blev drevet med tab trods gentagne understøttelser fra regeringen, og da man forgæves havde søgt at sælge den ved auktion, overtog regeringen den i 1802, hvorefter den blev udvidet betydeligt; i 1809 forandredes den til en kommis-klædefabrik til hærens forsyning, og der tilkøbtes efterhånden forskellige ejendomme, nemlig det "nye Værk", der var anlagt 1794–95 som en bomuldsfabrik, ligeledes af privatmænd, Brønsholmsdals fabrikker og Usserød vandmølle; ved reskript af 6. juli 1811 henlagdes alle værkerne under General-Land-Økonomi- og Kommercekollegiets bestyrelse; i 1814, da værket stod på sit højdepunkt, beskæftigede det over 700 arbejdere. Nogle år efter tog dog driften af; det blev efterhånden underlagt forskellige bestyrelser og indskrænkedes (1841 bortsolgtes således Brønsholms fabrikker), og endelig henlagdes det 1848 umiddelbart under Krigsministeriet; det fortsattes stadig for statskassens regning med udvidelser af bygninger og materiel (det hele jordtilliggende udgjorde omtrent 115 tønder land skyldsat til 11¾ tønder hartkorn og en produktion var omkring år 1900 årligt omtrent 125.000 alen til en værdi af omkring 550.000 kr., med henved 120 arbejdere, som foruden i munderingsklæder til hær og flåde bestod i klæde til andre myndigheder og private, samt i hestedækkener og sengetæpper. Eksterne henvisninger J.P. Trap: Kongeriget Danmark; 3. Udgave 2. Bind: Frederiksborg, Kjøbenhavns, Holbæk, Sorø og Præstø Amter; Kjøbenhavn 1898; s. 71
Usserød Textile Factory

Usserød Textile Factory (Danish: Usserød Klædefabrik) is a listed, 19th-century industrial complex at Usserød Å in the Usserød district of Hørsholm, Denmark. It was from 1802 home to the Royal Military Textile Factory (Danish: Den Kongelige Militære Klædefabrik) which remained in use until 1981. The buildings have now been renovated and are now used as a business park. History The first textile mill at the site was established by a private consortium in 1791. They had previously unsuccessfully applied for a royal license to build a textile mill on Mølleåen. In 1802 it was taken over by the state and from 1809 used for manufacturing textiles for military uniforms. From 1815, it completely replaced the Royal Military Textile Manufactury on Rigensgade in Copenhagen which was converted into a new garrison hospital. When the production peaked in 1814, Usserød Textile Mill produced more than 90,000 metres of textiles and employed 700 workers half of which were children. The Danish military began to move its textile production to Ryvangen Barracks in the 1970s and the factory in Usserød closed in 1981. The buildings were left empty until they were sold to Jakob and Erik B. Lyngsø in 1985. The architect Jørgen Raaschou-Nielsen was subsequently responsible for a renovation which received the Europa Nostra Award in 1987, Architecture The three-winged Late Neoclassical main building surrounds a central courtyard in a style remniscient of a Baroque-style manor house although it lacks its symmetry. The three wings date from 1803, 1860 and 1950 respectively. The central Spinnery Wing is decorated with a triangular pediment. Two buildings are found to the north of the main building. One of them is from 1888 and used to serve as a combined machine and boilerhouse. It stands in blank, red brick walls with arched windows and a roof with Polonceau trues. The other one is from 1939 and was used for weaving and cutting of textiles. To the east of the main building stands the Dyeing Building from 1889. It is a yellow K-shaped brick building with cornice and licenes in grey cement. Ut has a barrelvaulted roof supported by cast iron pillars. To the west of the main building stands two attached buildings (1868 og 1864). The building to the south of the main building ("Forbygningen"), on the other side of Fabriksvej, is from 1865. Today A number of companies are now based in the buildings. The property also comprises 8.5 hectares of park and woodland that is open to the public. References External links Official website Source 1878 grand prix
Vestre Fjordpark

Vestre Fjordpark er et fritidsområde i Aalborg beliggende ud til Limfjorden i Vestbyen mellem Fjordbyen og færgelejet for Egholmfærgen. Området er på 165.000 m² og vil når det er færdigbygget i sommeren 2017 rumme friluftsbad samt faciliteter for bl.a. vinterbadere, kajakroere, svømmedykkere og friluftsvejledere. Budgettet er på 65 mio. kr., som dækkes af Aalborg kommune og fondsmidler. Det Obelske Familiefond, Nordea-fonden og Lokale- og Anlægsfonden bidrager hver med 9,5 mio. kr. Området er blevet etableret på det tidligere område, hvor Friluftsbadet, der lukkede i 2015, lå. Referencer
Aalborg Miniby

Aalborg-Miniby er en miniaturegengivelse i skala 1:10 af huse og bygninger i Aalborg fra årene omkring 1870. Minibyens motto er "Stedet hvor man bygger og hygger". Minibyen bygges og vedligeholdes af historieinteresserede frivillige og entusiaster af byen. Bygningerne inkluderer miniaturer af eksisterende gadeforløb i det gulmalede gamle Aalborg samt historiske og ofte nedrevne bygninger som den ´Gamle Vandmølle´ og den gamle Hovedvagt. Bygningerne skabes med grundplan ud fra bevarede tegninger, fotos og afbildninger. For hver bygning støbes et fundament, som oftest er en plade af beton, hvorpå indermure opføres. Derefter tilføjes murværk, bindingsværk, døre vinduer, skorsten og tag. Minibyen står under åben himmel og fremvises på "Springeren" Maritimt Oplevelse Center på Vester Fjordvej 81, Aalborg Vestby. Der er åbent alle ugen dage fra 10,00 til 16,00. Værkstedet, hvor husene bygges, er beliggende på Tofthøjvej 41 A, Storvorde og er åbent mandag til torsdag mellem kl. 9.00 og 11,30. Aalborg Miniby sponsoreres af forskellige fonde, som ansøges om økonomisk hjælp. Materialer stilles beredvilligt til rådighed af private firmaer. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Christianshavns Enveloppe

Christianshavns Enveloppe eller Smedelinien er et tidligere system af udenværker foran Christianshavns Vold og Stadsgraven på Amager. Den velbevarede nordlige del er i dag en del af fristaden Christiania og er kendt som Dyssen. Den sydlige del blev fjernet i første halvdel af det 20. århundrede og er nu blevet erstattet af den offentlige park Enveloppeparken. Historie Christianshavns Vold var i sin tid en del af den befæstning, der omgav København. Christianshavns Enveloppe blev bygget på Stadsgravens kontrescarpe (en brat skråning) ud mod Amager i 1779-1791. Den gik fra Christiani Quinti Lynette i nord til Kalvebods Lynette i syd og omfattede 10 redaner, der var nummereret 1-10 fra nord. Søetaten opførte fire krudtmagasiner med tilhørende vagtbygninger i 2. til 5. redan i 1779-1781. En ekstra voldgrav, en såkaldt avant-foss, blev udgravet foran enveloppen i 1810-1813. 9. og 10. redan længst mod syd blev fjernet i forbindelse med opførelsen af et nyt arsenal, Ny Tøjhus, i 1887-1888. En anden del med 8. redan forsvandt som følge af etableringen af Amager Boulevard i 1906-1907. Resten af stykket syd for Torvegade blev omdannet til den offentlige park Enveloppeparken i 1934-1936. 6. redan blev overdraget til Københavns Kommune og åbnet for offentligheden i 1961. Kommunen renoverede desuden området og byggede en gangbro over avant-fossen. Den nordlige del forblev militært område men indgik i Christiania i 1971. Dyssen Dyssen er stadig adskilt fra resten af Amager af Ydre Stadsgrav men er forbundet med den ved Torvegade i syd og Refshalevej i nord. Området med de fem nordligste redaner er en del af fristaden Christiania. De fire krudtmagasiner er kendt som Aircondition (2. redan, 1781), Autogena (3. redan, 1780), Fakirskolen (4. redan, 1779) og Kosmiske Blomst (5. redan, 1779). Enveloppeparken Det grønne område syd for Torvegade er kendt som Enveloppeparken. Stien langs med Stadsgraven hedder Enveloppevej. Der er opsat fire monumenter i parken. Nærmest Torvegade står monumentet Modstandsbevægelsens faldne for de faldne frihedskæmpere under Besættelsen. Det blev skabt af Morten Nielsen og afsløret 5. maj 1949. Det består af en skulpturgruppe med en stående og en faldet person placeret ovenpå en høj granitsokkel. På forsiden af soklen er der et digt af Otto Gelsted, og på de tre andre sider står der navnene på 76 faldne fra modstandsgruppen Amager Partisanerne. Længere mod syd står Danske flyveres minde for danske piloter dræbt i kamp, der blev skabt af Einar Utzon-Frank og afsløret 19. august 1938. Det er udført i bronze og består af fire flyvemaskiner og en stor ørn, der holdes sammen af skyformationer. Tæt ved står en sten med en inskription til minde om Ulrik Birch, der blev den første dansker til at dø i en flyulykke, da hans fly styrtede ned på den nærliggende Kløvermarken 10. oktober 1913. Stenen er udformet af Georg Ulmer og opsat i 1918. Tæt på gangbroen til Panterens Bastion på den anden side af Stadsgraven står der en skulptur af Mogens Bøggild fra 1956. Det er en ko, der er ved at rejse sig. Noter Eksterne henvisninger
Christianshavns Enveloppe

Christianshavns Enveloppe is a former system of outworks located in front of Christianshavns Vold and Stadsgraven, on Amager. in Copenhagen, Denmark. Its well-preserved, northern half is now part of Freetown Christiania and known as Dyssen. Its southern portion was removed in the first half of the 20th century and has now been replaced by a public park, Enveloppeparken. History Christianhavns Vold was one of four ramparts that used to surround Copenhagen. Christianshavns Enveloppe was constructed on the City Moat's Counterscarp in 1779-91. It ran from Quinti Lynette in the north to Kalvebods Lynette in the south and comprised 10 redans which were numbered 1-10 from the north. The navy constructed four gunpowder magazines with associated guardhouses at the 2nd to 5th redan in 1779-81. An extra moat, a so-called avant-foss, was dug out in front of the structure in 1810-13. It was renovated and a wooden footbridge was built across the inner and outer city moat. The two redans furthest to the south (9th and 10th) were removed in connection with the construction of a new arsenal (Ny Tøjhus) in 1887-88. Another portion, with the 8th redan, disappeared as a result of the construction of Amager Boulevard in 1906-07. The rest of the southern portion (south of Torvegade) was converted into the public park Enveloppeparken in 1934-36. The 6th redan was ceded to Copenhagen Municipality and opened to the public in 1961. The rest remained military area but became part of Freetown Christiania in 1971. Today Dyssen Dyssen is still separated from the rest of Amager by the outer city moat (Ydre Stadsgrav) but connected to it at Torvegade in the south and just south of Refshalevej in the north. The area with the five northernmost redans are part of Freetown Christiania and known as Dyssem. The four gunpowder magazines are known as Aircondition (2. Redan, 1781), Autogena (3rd Redan, 1780), Fakirskolen (4th Redan, 1779)and Kosmiske Blomst (5. Redan, 1779). Envolopeparken The greenspace to the south of Torvegade is known as Envolopeparken. The path along the shore of Stadsgraven is called Enveloppevej. The park contains four monuments. Closest to Torvegade is a memorial to fallen members of the resistance movement during World War II. It was designed by Morten Nielsen and unveiled on 5 May 1949. It consists of a sculpture group with two people, one standing and one fallen, mounted on a tall plinth. Further south stands the Danish Aviators Memorial, commemoriating Danish abiators killed in service. It was created by Einar Utzon-Frank and inaugurated on 19 August 1938. It consists of a bronze composition of clouds, a giant eagle and four aeroplanes. Close to it stands a stone with an inscription commemorating Ulrik Birch who became the first Danish aviation casualty when he died in an aeroplane crash at nearby Kløvermarken on 1+ October 1913. The stone was designed by Georg Ulmer and installed in 1918. Close to the footbridge to the Panther's Bastion on the other side of Stadsgraven stands a sculpture by Mogens Bøggild of a cow getting up from the ground. It is from 1956. References External links
Magleby Kirke (Stevns Kommune)

For alternative betydninger, se Magleby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Magleby Kirke) Magleby Kirke er en kirke i landsbyen Magleby på Stevns på Sjælland. Kirken består af skib og kor, tårn mod vest, våbenhus mod nord, et tidligere kapel tilbygget mod syd og et sakristi ved korets østgavl. Historie Kirkens ældste del er opført i tidlig middelalder af kvadersten af kridt. Noget senere blev kirken udvidet mod øst, ligeledes bygget af kridtsten, og fik hvælvinger samt spidsbuede vinduer og tårn. I slutningen af middelalderen tilkom 3 tilbygninger mod nord og syd, sakristi (også med krydshvælving) og våbenhus (med bjælkeloft) af skifter af kridtsten og mursten. Tilbygningen mod syd er forbundet med kirken ved en stor rundbue. Tårnet styrtede sammen i 1584, men blev genopført i 1592, da Arild Huitfeldt var lensmand på Tryggevælde. Tårnrummet er overhvælvet og forbundet med kirken ved en rundbue. Tårnet har et højt firsidet spir, der i 1854 blev ramt af et lyn og brændte, men blev genopført i 1855. Sakristiet ved østgavlen har bjælkeloft og er opført af kridtsten og mursten. Inventar Altertavlen stammer fra 1606 og har udskæringer. Prædikestolen stammer fra 1614 og har udskæringer. Døbefonten er ottekantet og lavet af mahognitræ. Kirken rummer blandt andet ligsten over Anders Bille til Søholm og dennes to hustruer, Pernille Krognos og Anne Lykke. Kirkelade I tilknytning til kirken findes en kirkelade, der stammer fra slutningen af middelalderen og er opført af kridtstenskvadre med skifter af mursten og med blindingssmykkede gavle. Referencer Eksterne henvisninger Magleby Kirke hos KortTilKirken "Magleby Kirke" (i: Danmarks Kirker bind 1, VI; 1933–35 Arkiveret 27. februar 2017 hos Wayback Machine
Flyvestation Aalborg

Flyvestation Aalborg ligger ved Vadum ca. 10 km nordvest for Aalborg. Flyvestationen, som deler bane med Aalborg Lufthavn, er hjemsted for transportfly af typerne C-130 Hercules og CL-604 Challenger, Jægerkorpset samt et hovedværksted. Til daglig samarbejdes der med Aalborg Lufthavn om flyveledelsen, katastrofe-beredskabet og vedligeholdelsen af de flyveoperative installationer, således at både den militære og den civile lufttrafik tilgodeses. Historie Den første flyveplads ved Aalborg blev oprettet den 29. maj 1938 af Aalborg og Nørresundby kommuner – med det formål at etablere en fast flyveforbindelse til København – pladsen havde da en udstrækning på 2 km². Under 2. verdenskrig besatte tyskerne lufthavnen den 9. april 1940, ved det man betragter som den første luftbårne operation gennemført under krig. Allerede den 10. april opererede mere end 50 tyske transportfly fra lufthavnen. Tyskerne gik straks i gang med en udbygning, og anlagde under krigen en af Nordeuropas største flyvestationer. Efter kapitulationen den 5. maj 1945 overtog Royal Air Force (RAF) kommandoen og destruerede de 270 tyske fly der var placeret på stationen. Området blev desuden anvendt som flygtningelejr for tyskere og polakker. Den 1. januar 1946 overgav RAF stationen til Indenrigsministeriet og i 1947 blev den igen taget i brug som civil lufthavn. Åbningen af Flyvestation Aalborg Med Danmarks medlemskab af NATO i 1949, blev der behov for stationen til det flyvevåben, som skulle opbygges i 1950, og den 8. januar 1951 oprettede flyvevåbnet Flyvestation Aalborg. Referencer Eksterne henvisninger Aalborg Lufthavns historie Arkiveret 19. oktober 2014 hos Wayback Machine Airbase Aalborg history Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine på danishairshow.dk (engelsk)
Aalborg Air Base

Aalborg Air Base (Danish: Flyvestation Aalborg) also Air Transport Wing Aalborg is a military air base for the Royal Danish Air Force (IATA: AAL, ICAO: EKYT). It is located at Vadum, near Aalborg, Denmark. Aalborg Air Base shares its runway system as well as some services, including air traffic control, with Aalborg Airport. History Aalborg Air Base was established along with Aalborg Airport in 1938, serving the first Danish domestic flight between Aalborg and Copenhagen. The air base was established following pressure from the Aalborg Portland cement factory as local authorities were hesitant to invest in air traffic infrastructure. When Germany invaded Denmark on 9 April 1940, the German Luftwaffe launched one of the first airborne operations in history, in which paratroopers captured the airport. Aalborg Airport was considered a crucial element in the ferrying of troops and equipment from Germany to Norway as it acted as a refuelling base for Luftwaffe transport planes, especially Junkers Ju 52/3m, during the campaign. The Luftwaffe greatly expanded the airport - which they called Fliegerhorst Aalborg West - from 140 to 2750 hectares of land. A well-known air battle took place over the airport on 13 August 1940, when a squadron of Royal Air Force Bristol Blenheim bombers attacked the German aircraft based there. All eleven attacking aircraft were shot down by either German anti-aircraft fire or Messerschmitt Bf 109 fighter aircraft. On June 16, 1944, Royal Air Force de Havilland Mosquitoes attacked the airfield. One of the RAF pilots, New Zealand fighter ace Michael Herrick, was killed leading aircraft of No. 305 Polish Bomber Squadron. His earlier service had included flying night fighters in the Battle of Britain and two operational tours flying Curtiss P-40 Kittyhawks in the Pacific before returning to Britain to fly Mosquitoes against the Luftwaffe. After the war, an internment camp for Baltic German refugees was set up at the location. When the Royal Air Force arrived at the airport in 1945 most military and airport equipment had been destroyed. At this time the airport is by far the largest in Denmark. When the Royal Danish Air Force was created in 1950, it took over the Fliegerhorst. Based units Aalborg is the base for Denmark's elite Jaeger Corps special forces unit as well as the Royal Danish Air Force's 721 Squadron. The 721 Squadron is an air transport squadron equipped with four Lockheed C-130J-30 Hercules and four CL-604 Challenger aircraft. Until their decommissioning on 10 January 2006, Aalborg Air Base was also home to the 723 Squadron and 726 Squadron. These two squadrons were reconnaissance and fighter squadrons equipped with Lockheed F-16MLU Fighting Falcon aircraft. The aircraft from these squadrons were transferred to Skrydstrup Air Base after their dissolution. See also List of the largest airports in the Nordic countries References
Base aérienne d'Aalborg

La Base aérienne d'Aalborg, située à Vadum, près de la ville d'Aalborg dont elle porte le nom, est l'une des bases de la Force aérienne royale danoise. Histoire La base aérienne d'Aalborg a été créée en même temps que l'aéroport d'Aalborg en 1938, pour assurer le premier vol intérieur danois entre Aalborg et Copenhague. La base aérienne a été créée à la suite de la pression exercée par la cimenterie d'Aalborg Portland, les autorités locales hésitant à investir dans les infrastructures de trafic aérien. Lorsque l'Allemagne envahit le Danemark, le 9 avril 1940, la Luftwaffe lance l'une des premières opérations aériennes de l'histoire, au cours de laquelle des parachutistes s'emparent de l'aéroport. Il était considéré comme un élément crucial pour le transport des troupes et du matériel de l'Allemagne vers la Norvège, car il servait de base de ravitaillement pour les avions de transport de la Luftwaffe, en particulier les Junkers Ju 52/3m pendant la campagne. Une bataille aérienne a eu lieu au-dessus de l'aéroport le 13 août 1940, lorsqu'un escadron de bombardiers Bristol Blenheim de la Royal Air Force a attaqué les avions allemands qui y étaient basés. Les onze avions attaquants ont été abattus par les tirs anti-aériens allemands ou par des chasseurs Messerschmitt Bf 109. La Luftwaffe a considérablement agrandi l'aéroport, qu'elle a appelé Fliegerhorst Aalborg West, de 140 à 2 750 hectares. Après la guerre, un camp d'internement pour les réfugiés allemands de la Baltique a été installé sur le site. Lorsque la Royal Air Force est arrivée à l'aéroport en 1945, la plupart des équipements militaires, dont 270 avions, et aéroportuaires sont détruits. La base aérienne actuelle est établie en 1952 au nord de l'aéroport civil. Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Aalborg Air Base » (voir la liste des auteurs). Portail du Danemark Portail de l’aéronautique Portail de l’histoire militaire
Flyvestation Aalborg

Flyvestation Aalborg är en flygbas i Danmark. Den ligger i Ålborg Kommune i Region Nordjylland, i den norra delen av landet, 230 km nordväst om Köpenhamn. Flygbasen, som är bas för Jægerkorpset, flygvapnets Lockheed C-130 Hercules transportplan och Bombardier Challenger 600, delar landningsbanor och trafikledning med den civila flygplatsen Ålborgs flygplats. Historia Ålborgs första flygplats invigdes den 29 maj 1938. Den ockuperades av tyska fallskärmstrupper den 9 maj 1940 och redan dagen efter ockupationen inställdes all civil trafik då mer än 50 transportflygplan landade på flygplatsen. Tyskarna lät bygga om flygplatsen till en flygbas med namnet Fliegerhorst Aalborg West. Den hade Europas, på den tiden längsta landningsbana, av betong och användes av tyska bombflygplan på väg till Nordengland och Skottland och för transport av förnödenheter till tyska ockupationstrupper i Norge. På den tiden kunde flygplan inte flyga så långa sträckor utan mellanlandning. Förutom de två landningsbanorna byggdes totalt 19 hangarer av trä, kaserner och bunkrar samt flera luftvärnsbatterier på ett 30 kvadratkilometer stort område. Efter Tysklands kapitulation den 5 maj 1945 övertogs basen av Royal Air Force. De förstörde all millitär utrustning, bland annat de 270 plan som fanns på basen och omvandlade byggnaderna till flyktingläger för tyskar och polacker. Efter att Danmark blivit medlem av Nato 1950 anlades en ny flygbas norr om landningsbanorna år 1951. Källor
Ольборг (авіабаза)

Авіабаза Ольборг, розташована у містечку Вадум, поблизу міста Ольборг, на честь якого вона названа, є однією з баз Королівських ПС Данії. Історія Авіабаза Ольборг була створена разом з аеропортом Ольборг у 1938 році для обслуговування першого внутрішнього авіарейсу Данії між Ольборгом і Копенгагеном. Авіабаза була створена після тиску з боку портландцементного заводу в Ольборзі, оскільки місцева влада не бажала інвестувати в інфраструктуру повітряного руху. Коли 9 квітня 1940 року Німеччина напала на Данію, Люфтваффе розпочало одну з перших в історії повітряних операцій, під час якої десантники захопили аеропорт. Він вважався вирішальним елементом у транспортуванні військ і техніки з Німеччини до Норвегії, оскільки служив базою дозаправки для транспортних літаків Люфтваффе, зокрема Junkers Ju 52/3m під час Норвезької кампанії. 13 серпня 1940 року над аеропортом відбувся повітряний бій, коли ескадрилья бомбардувальників Королівських ПС Брістоль Бленхейм атакувала німецькі літаки, що базувалися там. Одинадцять атакуючих літаків були збиті вогнем німецьких зенітних установок або винищувачів Messerschmitt Bf 109. Люфтваффе значно розширило аеропорт, який воно назвало Fliegerhorst Aalborg West, зі 140 до 2750 гектарів. Після війни на цьому місці був створений табір інтернованих для балтійських німців. Коли Королівські ПС прибули до аеропорту в 1945 році, більшість військового та аеропортового обладнання, включаючи літаки, було знищено. Сучасна авіабаза була створена в 1952 році на північ від цивільного аеропорту. Список літератури