NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hotel Baltic

Hotel Baltic er et hotel beliggende i Høruphav på Sydals, nær Sønderborg. Hotellet blev opført i 1875. Hotellet har 19 værelser og 1 restaurant. I 1992 blev hotellet købt af skibsreder Hans Michael Jebsen, og gennemgik en omfattende restaurering. I 2017 blev endnu en renovering afsluttet. Fra 2017 til 2021 var hotellet forpagtet af Silje Brenna, som også forpagtede Hotel Frederiksminde og Rønnede Kro, begge på Sydsjælland. I 2021 overtog Birgit Kilde og Søren Sejersen. Referencer Eksterne henvisninger Hotellets websted Arkiveret 12. februar 2019 hos Wayback Machine Hotel Baltic er kommet rigtigt godt gennem det første år 3. September 2018 på sonderborgnyt.dk
Tølløse Privat- og Efterskole

Tølløse Privat- og Efterskole er en blandet skole med både en privatskoleafdeling og en efterskoleafdeling, som ligger i Tølløse i Holbæk Kommune. Privatskolen er for 7.-10. klasse, og efterskolen er for 9. og 10. klasser. Efterskolen har fire linjer: Sport, musik, dans og teater. Skolen blev bygget i 1928 som højskole og eksamensskole for voksne. Det var Baptistkirken i Danmark, der byggede skolen. I dag er skolen en selvejende institution med to skoleafdelinger: Efterskolen med 140 elever i 10. og 9. klasse og Privatskolen, som er dagskole med 240 elever (7 - 10 kl.) fra Tølløse og omegn. Skolens værdigrundlag er det samme som i 1928. Referencer Eksterne henvisninger Skolens websted
Nørresundby Idrætscenter

Nørresundby Idrætcenter er det tidligere navn for et idrætsanlæg i Nørresundby på Lerumbakken 11. Nu hedder idrætscenteret Skansen. Hallen bliver til dagligt brugt af det lokale håndboldligahold, EH Aalborg og Nørresundby HK. Hallen har cirka plads til 800 tilskuere. Ud over idrætshallen, tilbyder idrætcenteret også svømmehal, fitnesscenter, restaurant/cafe, overnatning, welness og kursus/træningscenter. Idrætscentret blev oprindeligt bygget som et friluftsbad under navnet Skansebadet, som stod færdigt i 1968. I vinterhalvåret var bassinet beskyttet fra vind og vejr af en oppustelig plastboble, der fungerede som tag. Plastboblen gik i stykker under en storm i januar 1975, og blev derefter erstattet af et glashus, som blev indviet 1. juni 1977. Dette glashus blev, trods ringe stand, stående frem til september 1993, hvor man gennemgik en stor ombygning og tilføjede motionscenter, opvarmede bassiner, vandrutschebane, sauna og dampbad. I samme omgang ændrede faciliteterne navn til Svømmeland. Der er siden foretaget en renovering i 2022, hvorefter centret fik sit nuværende navn Skansen. Eksterne kilder og henvisninger
Arena Assens

Arena Assens er et kulturcenter og sportshal beliggende i Assens Kommune. I 2011 valgte man at renovere Assens Sukkerfabriks lokaler for at bruge dem til et kombineret idræts-, fritids- og kulturhus. Arenaen råder over to sportshaller, et fitnesscenter, mindre lokaler, en teatersal samt en skydebane.
Sildesø

Sildesøen er en lille sø i Fovrfeld, Esbjerg, beliggende omtrent 500 m fra stranden, bag Gravlunden. Den opstod i 1920'erne, da man havde behov for at grave klæg til at forstærke digerne langs stranden. Under krigen anlagde den tyske besættelsesmagt en betonvej omkring søen og etableret et større antal ammunitionsdepoter for den tyske krigsmarine. Det er uvist hvorfra søen har fået sit navn. Søen har hverken tilløb eller afløb, men er klarvandet og med små bestande af brasen og skalle. Eksterne henvisninger Sildesøen på www.lystfiskeri.dk Arkiveret 17. januar 2019 hos Wayback Machine
Strødam Naturreservat

Strødam Naturreservat er et fondsejet skovområde i vestenden af Gribskov, sydvest for Gadevang i Nordsjælland. Reservatet, der blev fredet i 1925, er lukket for offentligheden, men stilles til rådighed for videnskabelige undersøgelser efter godkendelse af Strødamudvalget. Reservatet er på 160 hektar, hvoraf ca. 100 ha er dækket af skov. Dele af skoven har ligget hen uden indgreb siden fredningen og er dermed et af de naturskovsarealer i Danmark, der længst har ligget urørt hen. Urørt skov har indtil for nylig været en sjældenhed i danske skove. Når skoven, som i Strødamreservatet, får lov til at ligge urørt hen, sker der gradvis en udvikling, hvorved den biologiske mangfoldighed øges. Antallet af arter af insekter, svampe, planter og dyr øges, da muligheden for at finde egnede levesteder øges i takt med forfaldet i skoven. Landskabet Naturen i Strødamreservatet er meget varieret med et bakket terræn der skråner ned mod Pøleå. Lavningerne i terrænet henligger som mose eller eng, nogle steder er der anlagt damme. Mod vest strækker et småbakket overdrev sig helt frem til Strødam Engsø. Både i skoven og ude i det åbne land er der mindre partier med væld. Jorden er generelt sandet-gruset og jordbunden de fleste steder en mager muldbund, men der er også partier med en mere næringsrig bund. Kulturhistorie Den danske finans- og industrimand Carl Frederik Tietgen byggede i 1873 byggede en lystgård med tilhørende park og skov, ejendommen, Strødam. Den har siden 1949 været ejet af Jarlfonden, bortset fra bygningerne, som efterfølgende er solgt fra. Strødamudvalget, som er nedsat af Københavns Universitets Naturvidenskabelige Fakultet Københavns Universitets Natur- og Biovidenskabelige Fakultet, har til opgave at rådgive Jarlfonden om skovens drift på en sådan måde, at det i overensstemmelse med de pålagte servitutter kan tjene som reservat for det nordsjællandske dyre- og planteliv og som forsøgsområde for botaniske og zoologiske studier. Strødam ligger i Nationalpark Kongernes Nordsjælland og er en del af Natura 2000-område nr. 133 Gribskov, Esrum Sø og Snævret Skov Kilder og henvisninger Strødam Naturreservat på Københavns Universitets websted
Øster Alling

Øster Alling er en landsby på Djursland med 286 indbyggere (2026). Øster Alling er beliggende seks kilometer sydvest for Auning. Fra Randers er der 21 kilometer mod øst til Øster Alling og fra Aarhus er der 38 kilometer mod nord til byen. Byen ligger i Region Midtjylland og hører under Norddjurs Kommune. Øster Alling er beliggende i Øster Alling Sogn. Øster Alling Kirke ligger i byen. Kilder Eksterne henvisninger Information om Øster Alling Arkiveret 17. juni 2013 hos Wayback Machine
Municipi de Kerteminde

El municipi de Kerteminde és un municipi danès que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Munkebo, Langeskov i Kerteminde. El municipi és situat al nord-est de l'illa de Fiònia, al sud del fiord d'Odense, a l'estret del Gran Belt i forma part de la Regió de Syddanmark, abastant una superfície de 206 km². L'illa de Romsø també forma part del municipi. La seu administrativa del municipi és a Kerteminde (5.680 habitants el 2009). Altres poblacions del municipi són: Consell municipal Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009: Alcaldes Persones del municipi de Kerteminde Referències
Kerteminde Kommune

Kerteminde Kommune i Region Syddanmark er en dansk kommune som opstod efter Kommunalreformen i 2007 ved sammenlægning af følgende: Kerteminde Kommune (1970-2006) Langeskov Kommune Munkebo Kommune I 2006-2007 kunne den nye Kerteminde Kommune også have rummet Flødstrup Sogn (Ullerslev Kommune), da forligspartierne krævede en folkeafstemning her, men ved afstemningen den 30. marts 2005 stemte sognet sig med 315 stemmer mod 303 til Nyborg Kommune. Kommunen har således omtrent samme udstrækning som Bjerge Herred – idet Agedrup Sogn ikke er kommet med i kommunen, mens Rønninge Sogn fra Åsum Herred er kommet med. Kommunens våben har en stiliseret agterstavn af et vikingeskib med en styreåre som motiv, på en rød baggrund. Det stammer fra 2006 og trådte i kraft i forbindelse med kommunesammenlægningen. Byer Politik Byråd 2026-2029 Byråd 2022-2025 Borgmestre Sogne i Kerteminde Kommune Medlemmer af folkekirken (indbyggere) pr. 1. juli 2009 Referencer
Kerteminde Kommune

Kerteminde Kommune ist eine dänische Kommune im Osten der Insel Fünen. Sie entstand am 1. Januar 2007 im Zuge der Kommunalreform durch Vereinigung der „alten“ Kerteminde Kommune mit den bisherigen Kommunen Langeskov und Munkebo im Fyns Amt. Kerteminde Kommune besitzt eine Gesamtbevölkerung von 23.949 Einwohnern (Stand 1. Januar 2025) und eine Fläche von 206,30 km². Sie ist Teil der Region Syddanmark. Kirchspielsgemeinden und Ortschaften in der Kommune Auf dem Gemeindegebiet liegen die folgenden Kirchspielsgemeinden (dän.: Sogn) und Ortschaften mit über 200 Einwohnern (byer nach Definition der dänischen Statistikbehörde); Einwohnerzahl am 1. Januar 2025, bei einer eingetragenen Einwohnerzahl von Null hatte der Ort in der Vergangenheit mehr als 200 Einwohner: Persönlichkeiten Rasmus Rasmussen (1899–1974), Turner Weblinks Offizielle Website der Kerteminde Kommune (dänisch) Einzelnachweise
Kerteminde Municipality

Kerteminde Municipality (Danish: Kerteminde Kommune) is a kommune in the Region of Southern Denmark on the northeast coast of the island of Funen in central Denmark. The municipality includes the island of Romsø, and it covers an area of 203 km2. It has a total population of 24,299 (2026). The main town and the site of its municipal council is the town of Kerteminde. Ferry service connects the municipality to the island of Romsø from the harbour in the town of Kerteminde. History The municipality was created in 1970 as the result of a kommunalreform ("Municipal Reform") that merged a number of existing parishes: Dalby Parish Drigstrup Parish Kerteminde Parish Kølstrup Parish Mesinge Parish Revninge Parish Rynkeby Parish Stubberup Parish Viby Parish On 1 January 2007 Kerteminde Municipality was, as the result of Kommunalreformen ("The Municipal Reform" of 2007), merged with existing Munkebo and Langeskov municipalities to form an enlarged Kerteminde municipality. Geography The Kerteminde Fjord flows through Kerteminde town and divides the easternmost part of the municipality into two segments. In the west, an isthmus near Munkebo connects the two areas. The fjord is a segment of the Great Belt. This results in the northern portion of the municipality being located on a peninsula, surrounded by water on three sides: The Great Belt (Storebælt), the strait which separates Funen from the island of Zealand, to the east;traversed by the Great Belt Fixed Link bridges and train tunnels The Kattegat to the north The Kattegat and Odense Fjord to the west. Locations Politics Kerteminde's municipal council consists of 25 members, elected every four years. The municipal council has six political committees. Municipal council Below are the municipal councils elected since the Municipal Reform of 2007. References Municipal statistics: NetBorger Kommunefakta, delivered from KMD aka Kommunedata (Municipal Data) Municipal mergers and neighbors: Eniro new municipalities map External links Kerteminde municipality (in Danish) Portal for the town of Kerteminde Archived 2005-08-19 at the Wayback Machine Kerteminde tourist bureau
Kerteminde (municipio)

El municipio de Kerteminde es un municipio danés en la isla de Fionia, dentro de la región administrativa de Dinamarca Meridional. Se ubica al noreste de la isla, en una península. Limita al suroeste con Odense, al oeste con el fiordo de Odense, al norte con el Kattegat, al este con el Gran Belt, y al sureste con Nyborg. Le pertenece la isla de Romsø. Tiene una extensión de 206 km² y una población de 23.793 habitantes en 2012. La localidad de Kerteminde, con 5.789 habitantes, es la capital y principal localidad del municipio. El municipio de Kerteminde, con sus límites actuales, existe desde 2007, cuando una reforma territorial fusionó los antiguos municipios de Kerteminde, Langeskov y Munkebo. La parroquia de Flødstrup, en el antiguo municipio de Ullerslev, pudo haberse integrado a Kerteminde, pero un plebiscito en 2005 hizo que se uniera al nuevo municipio de Nyborg. Localidades Referencias «Departamento de Estadística de Dinamarca» (en danés). Consultado el 27 de noviembre de 2012.
Kerteminde (commune)

Kerteminde est une commune du Danemark de la région du Danemark-du-Sud. Elle tient son nom de son chef-lieu. La commune comptait 23 773 habitants en 2019, pour une superficie de 206,74 km2. Kerteminde est le résultat du rassemblement des trois anciennes communes de Kerteminde, Langeskov et Munkebo. Tourisme La commune de Kerteminde possède des attraits touristiques : de nombreuses plages ; le centre-ville de Kerteminde, avec ses boutiques et ses restaurants ; la marina ; le centre marin Fjord&Baelt ; le cap Fyn ; le musée Viking qui expose le bateau de Ladby. Liens externes Site officiel Ressource relative à la géographie : DigDag Notes Portail du Danemark
Kerteminde (općina)

Kerteminde je općina u danskoj regiji Južna Danska. Zemljopis Općina se nalazi u sjevernom dijelu otoka Fyna, prositire se na 205,85 km2. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine općina je imala 23.770 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 115,47 stan/km2. Središte općine je grad Kerteminde. Naselja Izvor Vanjske poveznice Službena stranica općine
Kerteminde község

Kerteminde község (dánul: Kerteminde Kommune) Dánia 98 községének (kommune, helyi önkormányzattal rendelkező közigazgatási egység) egyike. A Syddanmark régióban található. Kerteminde község Odense, Faaborg-Midtfyn és Nyborg községekkel határos. Lakosainak száma 23 880 fő (2016). Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (dán)
Comune di Kerteminde

Il comune di Kerteminde ([kɛʀdəˈmenə]) è un comune della Danimarca situato nella regione della Danimarca Meridionale (Syddanmark) sull'isola di Fionia (Fyn). Capoluogo e sede amministrativa è la città omonima. Il comune è stato riformato in seguito alla riforma amministrativa del 1º gennaio 2007 accorpando a Kerteminde i precedenti comuni di Munkebo e Langeskov. Suddivisioni Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comune di Kerteminde Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kerteminde.dk.
Kerteminde (gemeente)

Kerteminde is een gemeente in de Deense regio Zuid-Denemarken (Syddanmark) en telt 24.299 inwoners (2026). Bij de herindeling van 2007 werden de volgende gemeentes bij Kerteminde gevoegd: Langeskov en Munkebo. Tot 2007 Kerteminde is tot 2007 een gemeente met een oppervlakte van 143,12 km² en 10.986 inwoners. Plaatsen in de gemeente Munkebo Rynkeby Rønninge Dalby Mesinge Kerteminde Revninge Vejruplund Birkende Langeskov Marslev Kølstrup
Gmina Kerteminde

Gmina Kerteminde (duń. Kerteminde Kommune) – gmina w Danii w regionie Dania Południowa. Gmina powstała 1 stycznia 2007 roku na mocy reformy administracyjnej z połączenia gmin Langeskov, Munkebo i poprzedniej gminy Karteminde. Siedzibą władz gminy jest miasto Kerteminde. Przypisy
Кертеминне (коммуна)

Кертеминне (дат. Kerteminde Kommune) — датская коммуна в составе области Южная Дания. Площадь — 205,85 км², что составляет 0,48 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2008 года — 23630 чел. (мужчины — 11732, женщины — 11898; иностранные граждане — 722). История Коммуна была образована в 2007 году из следующих коммун: Кертеминне (Kerteminde) Лангесков (Langeskov) Мункебо (Munkebo) Ссылки Кертеминне на borger.dk (дат.)
Kerteminde kommun

Kerteminde kommun är en kommun i Region Syddanmark i Danmark (på nordöstra delen av ön Fyn). Kommunen har fått sitt namn av staden Kerteminde. Den bildades vid den danska kommunreformen 1970 då nio socknar slogs samman; socknarna var: Dalby, Drigstrup, Kerteminde, Kølstrup, Mesinge, Revninge, Rynkeby, Stubberup och Viby. Vid den danska kommunreformen 2007 blev kommunen sammanslagen med Langeskovs och Munkebo kommuner, med bibehållet namn. Ytan är nu 205,85 km² och antalet invånare &&&&&&&&&&023524.&&&&&023 524 (2007). Kommunen hade före sammanslagningen &&&&&&&&&&011011.&&&&&011 011 invånare (2006) och en yta på 143,12 km². Socknar Politik Kommunens borgmästare har varit: 1. Palle Hansborg-Sørensen, Socialdemokratiet, 1 januari 2007–31 december 20092. Sonja Rasmussen, 1 januari 2010–31 december 2013 3. Hans Luunbjerg, Venstre, 1 januari 2014–31 december 2017 4. Kasper Olesen, Socialdemokratiet, 1 januari 2018–31 december 2025 5. Michael Nielsen, Konservative Folkeparti, 1 januari 2026– Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där. Källor Externa länkar Officiell webbplats Källor Danskspråkiga Wikipedia: Kerteminde Kommune
Кертемінне (муніципалітет)

Кертемінне (дан. Kerteminde) — муніципалітет у регіоні Південна Данія королівства Данія. Площа — 205.8 квадратних кілометрів. Адміністративний центр муніципалітету — місто Кертемінне. Населення У 2012 році населення муніципалітету становило 23 793 особи. Примітки
Kunst Museum Panbo

Kunst Museum Panbo er et privatejet kunstmuseum 500 meter øst for Sønderjyske Motorvejs afkørsel 70b ved Åbenrå, der råder over en samling af dansk guldalderkunst og andre malerier af danske kunstnere fra det 19. århundrede. Historie Museet er baseret på den samling, direktør Christian Panbo opbyggede indtil indvielsen. Museet ligger i forbindelse med virksomheden Christian Panbo A/S, og åbnede 30. marts 2018. Samlingens tyngde ligger i dansk kunst fra det 19. århundrede, især Christoffer Wilhelm Eckersberg, som blev født i nærheden af Åbenrå i 1783. Desuden er der værker af blandt andre Michael Ancher, P.S. Krøyer, Jeppe Madsen Ohlsen og Margrethe 2.. Praktiske oplysninger Museet har åbent mellem klokken 11 og 16 alle dage undtagen lørdag. Hjemmesiden er stadig (januar 2019) under opbygning og indeholder oplysninger om kunstnere, men ikke ret meget specifikt om de udstillede værker. Blandt de viste billeder på internettet er det imidlertid muligt at identificere et par væsentlige værker af C.W. Eckersberg. Se også Aabenraa Sygehus 500 m sydøst herfor Noter
Kunst Museum Panbo

Kunst Museum Panbo är ett privatägt konstmuseum i Åbenrå, som har en större samling av målningar, främst skapade under den danska guldåldern, men även andra 1800-talsmålningar av danska konstnärer. Historia Museet bygger på den samling som föreståndaren Christian Panbo byggde upp fram till invigningen. Museet öppnade den 30 mars 2018. Samlingens tyngdpunkt ligger på dansk konst från 1800-talet, särskilt Christoffer Wilhelm Eckersberg, som föddes nära Åbenrå 1783. Det finns också verk av Skagenmålare, som Michael Ancher och P.S. Krøyer. Även några målningar av Danmarks tidigare drottning Margrethe II finns i museet. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Kunst Museum Panbo, 24 januari 2024. Noter
Rådhuspladsen (Aarhus)

For alternative betydninger, se Rådhuspladsen (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Rådhuspladsen) Rådhuspladsen i Aarhus ligger mellem Park Allé og Frederiks Allé. Den har et areal på ca. 3500 m². Den blev anlagt i 1941 i forbindelse med opførelsen af byens nuværende rådhus fra 1941, der har hovedindgang fra pladsen. Før dette var området en del af Søndre Kirkegård og en forlænget del af Sønder Allé. På pladsen overfor rådhuset ligger Handelsbankens Hus (tidligere Jydsk Handels- og Landbrugsbank), der blev opført i 1943-44 ved Harald Salling-Mortensen. På Rådhuspladsen står en kopi af skulpturen Grisebrønden fra 1941. Kilder og henvisninger
Museet Flugt

Museet Flugt är ett historiskt museum i Oksbøl i Varde kommun i Region Syddanmark. Det berättar om tyska flyktingar, som kom till Oksbøl under slutet av andra världskriget från februari 1945. Det ingår i Vardemuseerne. Ett läger i Oksbøl anlades 1929 som militärläger, först som ett tältläger för artillerister som sköt på ett skjutfält på Kallesmærsk Hede vid Jyllands västkust. Den tyska ockupationsmakten använde lägret som Truppenübungsplatz Oxböl för soldater på östfronten under andra världskriget. År 1941 utvidgade den tyska krigssmakten lägren kraftigt med det så kallade Nordlejr, som lades till den redan existerande Sydlejr. Militärlägren hade omkring 200 baracker med plats för 15 000 soldater och 3 600 hästar. Museet ligger vid de fysiska rester som finns kvar av Danmarks största flyktingläger för de civila tyskar som var på flykt efter andra världskriget. Lägret var i drift 1945–1949. Det hade en areal på fyra km². Där ligger också vid en flyktingkyrkogård med hundratals gravstenar över tyska flyktingar som bodde nära Oksbøl under åren efter andra världskriget. Den tyska Förbundsdagen har donerat mer än en miljon euro till projektet och Nordeafonden över 25 miljoner danska kronor. Museet Flugts tillbyggnad är ritad av Bjarke Ingels Group och nederländska Tinker Imagineers har utformat utställningarna. Oksbøllägret tog emot en stor del av de 350 000 tyska flyktingar, främst kvinnor och barn, som kom till Danmark från framför allt Östpreussen, Danzig och Pommern. Omkring 200 000 blev kvar i Danmark efter befrielsen den 4 maj 1945. När lägret var som störst 1946, inrymde det fler än 35 000 flyktingar. Lägerområdet är idag en del av Aal Plantage. Museet, som har en yta på 2 100 m², fick 2022 priset Årets Byggeri. Källor Flygtningelejren i Oksbøl, 1945-49 på www.danmarkshistorien.dk Om Museum Flugt på Årets Byggeris webbplats, december 2020 Noter Externa länkar Museum Flugts webbplats
Vridsløselille Fængsel

Vridsløselille Fængsel (tidligere Statsfængslet i Vridsløselille) er et nedlagt fængsel i Albertslund. I 2017 blev fængslet erstattet af det nye moderne Storstrøm Fængsel på Falster. Fra januar 2016 til januar 2018 har fængslet været brugt som institution for frihedsberøvede asylansøgere, hvorefter Kriminalforsorgen i 2019 overdrog fængslet til statens ejendomsselskab Freja Ejendomme. Fængslet blev benyttet til fuldbyrdelse af fængselsstraf og gennemførelse af varetægtsfængsling og havde i alt 241 pladser. Man modtog kun mænd over 23 år fra hele Sjælland, der skulle anbringes i lukket fængsel. Fængslet blev sat til salg i 2019 af staten via Freja Ejendomme, og det blev solgt i 2020 til pensionskassen PKA og entreprenør og byudviklingsvirksomheden A. Enggaard. Fængslet bruges i dag blandt andet til escape rooms, hvor gæster kan indleve sig i flere escape rooms med Olsen Banden-tema. Historie I 1859 blev Forbedringshuset på Vridsløselille Mark taget i brug efter "Philadelphia-systemet". Det indebar isolation af fangerne døgnet rundt med det formål, at de skulle have tid og mulighed for at angre deres synder og forlige sig med Gud. Al tid blev tilbragt i fængselscellen – både arbejds- og fritid. Hvis fangen så skulle færdes uden for cellen, skulle han bære en maske, der beskyttede ham mod at blive genkendt af de andre fanger. Denne masketvang blev opretholdt til 1924, hvorefter masken blev frivillig. Enhver samtale og kontakt fangerne imellem var forbudt. Således blev fangerne i skolen og i kirken placeret i små båse, hvorfra de kunne se lærerne eller præsten – men ikke hinanden. Isolationsprincippet blev bevaret et godt stykke ind i 1900-tallet. Uden for fængslet opførtes langs Fængselsvej tjenesteboliger til de ansatte. De blev opført af de samme gule mursten som fængslet. Fængslets administration lå i mange år i toetagesbygninger nærmest fængslets hovedindgang. Fangeflugter Den mest spektakulære fangeflugt fra Vridsløselille fandt sted den 27. august 1995, da en gummiged brasede ind i ringmuren om statsfængslet og lavede et 13 meter stort hul. Bag flugten stod Lars Hitchinson Hansen og nogle hjælpere, og det lykkedes i alt 13 fanger at flygte. Olsen-banden Statsfængslet er blevet særdeles velkendt gennem Erik Ballings film om Olsen-banden. Således starter og slutter de fleste af filmene foran fængslets hovedindgang. Da Ove Sprogøe døde i september 2004, begyndte man at tale om at omdøbe den daværende del af Fængselsvej mellem Roskildevej og fængslet til Egon Olsens vej. Den dag, da Ove Sprogøe ville være fyldt 85 år (21. december 2004), blev vejen foran Vridsløselille opkaldt efter Egon Olsen. I Oslo har opkørslen til Botsfengselet fået navnet Egon Olsens allé. Noter Eksterne henvisninger Fængslets website Arkiveret 22. oktober 2007 hos Wayback Machine Tag på opdagelse i Statsfængslet i Vridsløselille https://freja.biz/vridsloeselille-faengsel Arkiveret 29. september 2020 hos Wayback Machine