NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Emmauskirken

Emmauskirken er en privat institutionskirke på Peter Bangs Vej, Frederiksberg. Den tilhører Diakonissestiftelsen og hører under Folkekirken, men har ikke noget tilknyttet sogn og får ikke offentlige tilskud. Kirkens menighed er alle med tilknytning til Diakonissestiftelsen, men alle andre er også velkomne. Historie Emmauskirken blev indviet den 31. december 1876. Byggeriet blev finansieret af en gave fra justitsråd H.C. Stoltenberg. Kirken var fra starten bygget sammen med resten af Diakonissestiftelsen som en ud af tre fløje. På tidspunktet for indvielsen husede de to øvrige fløje hospital og søsterhjem for diakonisserne. Ved indvielsen fik diakonisserne et 'hostiejern' til at bage alterbrød med. Hurtigt begyndte andre kir­ker at efter­spørge Diakonissernes oblater, som efterhånden blev solgt til hele landet, og hermed blev grunden lagt til Diakonissestiftelsens alterbrødsbageri, som stadig er i produktion. Kirkens første præst, Harald Stein, fandt på kirkens navn, Emmauskirken, som en henvisning til beretningen om vandringen til Emmaus (Luk 24, 13-35). I 2015 blev kirken underlagt en gennemgribende renovering under ledelse af arkitekt Hans-Jørgen Lykkeboe. Ifm. renoveringen blev kirkerummet udsmykket med skulpturer af skulptør Lisbeth Nielsen. Kirkebygningen Kirken er sammenbygget med Diakonissestiftelsen, som er tegnet af arkitekt Hans J. Holm i nygotisk stil, med blændingsprydede kamtakgavle og spidsbuede vinduer. Kirkefløjen har samme højde som de øvrige fløje i bygningen, men hvor der er to stokværk og kælder i de andre fløje, har kirken kun ét stokværk. Ved nordgavlen er koret tilbygget i samme stil, men lidt mindre. Midt på skibets tag sidder en kobberbeklædt tagrytter, som rummer kirkens klokker, og er forsynet med et ur på øst- og vestsiden. Kirkens akse er orienteret nord-syd. Indgangen er på østsiden af skibet, men relativt til koret sidder den på mandsdørens traditionelle plads. Interiør Kirkeskibet er veloplyst af de fire fag store vinduer i hver langside. Det er dækket af et tøndehvælv i kløverbladsform, der er dekoreret med malede borter. Hvælvet bæres af halvsøjler mellem vinduerne. Søjlerne er gråmalede, mens væggene i øvrigt er dækket med hvide, perforerede, akustiske plader. Døbefont Døbefonten stammer stammer fra renoveringen i 2015 og er tegnet af skulptør Lisbeth Nielsen. Orgel Kirkens oprindelige orgel er placeret over koret. Det findes stadig, men bruges ikke længere. I 1970 fik kirken et nyt orgel, som blev placeret på et nyt orgelpulpitur i skibets sydende. Der er bygget af Frobenius og Sønner og har 20 stemmer. Det blev renoveret i 1999. Referencer Literatur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 De danske Kirker, redigeret af Erik Horskjær. Bind 1, Storkøbenhavn. G.E.C. Gads Forlag, 1969-1971. ISBN 87-12-17550-1 Eksterne kilder og henvisninger Emmauskirken Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Emmerlev Kirke

Emmerlev Kirke ligger mellem landsbyerne Emmerlev og Sønder Sejerslev, ca. tre kilometer nord for Højer. Eksterne kilder og henvisninger Emmerlev Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Emmerlev Kirke Arkiveret 31. august 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Endelave Kirke

Endelave Kirke er en gotisk kirke fra 1400-tallet i Endelave Sogn på øen af samme navn, i Horsens Kommune. Den er ombygget flere gange, bl.a. i 1707 og senest i 1931, hvor tårnet blev tilføjet. Kirkens kor og kirkeskib er opført af marksten på en syld (fundament) af store kampesten. Dørfløjen er en fladbuet teglmuret døråbning fra kirkens oprindelsestid. Døren fra omkring 1550 består af tre egeplanker, som er beslået på ydersiden med jernbånd. Inventar Kirkens sengotiske prædikestol er fra o. 1575, og i 1590 kom en altertavle, hvis ramme er bevaret, mens billederne er udskiftede. Døbefonten stammer fra oprindelsestiden, men blev i 1931 hugget op i overfladen, og årstallet 1931 indhugget. Orglet er bygget 1967 af Th. Frobenius & Sønner, Kgs. Lyngby. Eksterne kilder og henvisninger Sogneportalen Arkiveret 2. december 2010 hos Wayback Machine Endelave Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Endelave Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Engelholm (Snesere Sogn)

Engelholm er dannet i 1701 af Kronen som en sædegård. Den hed Skovbygaard til 1775. Gården fik navnet Engelholm i 1775 af Hans Petersen efter hans hustru Inger Engel. Deres søn overtog gården; men den blev i 1825 solgt til kammerråd L.G. Cøln, der havde den i to år, inden den på grund af økonomiske problemer overgik til Rentekammeret. Siden 1830 har godset været slægtsgård fra Benjamin Wolff til i dag. Hovedgården Grevensvænge ejes også af slægten Wolff-Sneedorff. Gården Engelholm ligger i Snesere Sogn i Næstved Kommune; adresse: Engelholm Gods I/S, Engelholmvej 3, 4733 Tappernøje. Hovedbygningen er opført i 1781-1785 og er ombygget i 1833. Engelholm Gods I/S er på 656 hektar med Espegård, Nørreskovgård og Ellevang. I 1982 ophørte man med kvægbesætning og har nu kun land- og skovbrug. Ejere af Engelholm (1701-1775) Kronen (1775-1803) Hans Petersen (1803-1825) Peter Benedict Petersen (søn af Hans Petersen) (1825-1827) Ludvig Georg Cøln (1827-1830) Rentekammeret (1830-1866) Benjamin Larsen Wolff (1790-1866) (1866-1906) Hans Christian Theodor Benjaminsen Wolff-Sneedorff (1836-1924) (1906-1925) Gerner Benjaminsen Wolff-Sneedorff (1850-1931) (overtog efter sin bror) (1925-1956) Knud Gernersen Wolff-Sneedorff (1888-1958) (1956-1973) Aage Knudsen Wolff-Sneedorff (1921-2003) (1973-2019) Gerner Eriksen Wolff-Sneedorff (1952- ) (søn af Aages bror, Erik fra Grevensvænge) (2019-0000) Gerner Wolff-Sneedorff, Christine Lolk Wolff-Sneedorff, Julie Lolk Wolff-Sneedorff, Emilie Lolk Wolff-Sneedorff (interessentskab med 25% til hver af fader og tre døtre). Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug https://www.engelholmgods.dk/ Referencer
Engelsborgskolen

Engelsborgskolen er en folkeskole fra 1909 i Lyngby-Taarbæk Kommune. Den er placereret i den vestlige del af Kongens Lyngby i området mellem Gammel Bagsværdvej, Christian X's Alle og Engelsborgvej. Skolen har gennem flere år haft karaktergennemsnit i 9. klasse, der ligger langt over landsgennemsnittet. På trods af skolens høje faglige gennemsnit blev den i 2024 genstand for betydelig medieopmærksomhed, efter at flere forældre rettede alvorlige anklager mod skolens undervisningsmiljø, som blev beskrevet som præget af grov mobning, vold og social eksklusion. Anklagerne førte til, at skolen blev sat under tilsyn af Undervisningsmiljøtilsynet med henblik på en nærmere undersøgelse af de påpegede forhold. Skolen har medvirket i flere Lille Per-film , Krummefilm, samt i filmen Bølle Bob. Skolen fik i 2006 en stor tilbygning i glas. Forhenværende minister Jytte Hilden, født Jensen, gik på Engelsborgskolen fra 1949 til 1950. Også tidligere minister Jytte Andersen gik på skolen. Det var i tiden fra 1958 til 1960. Folketingsmedlem Mette Thiesen var lærer på skolen mellem 2017 og 2019. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Arkiveret 16. august 2009 hos Wayback Machine
Engelsborgskolen

Engelsborgskolen is a public primary school in the western part of Kongens Lyngby, Lyngby-Taarbæk Municipality, Copenhagen, Denmark. Inaugurated in 1909, it is the oldest active school in Lyngby-Taarbæk. It has been used as a location in a number of films and television series, including as Little Per's school in the original Father of Four films. History The first school in Kongens Lyngby, a rytterskole, was built next to the village pond in 1722. It was expanded with a two-storey brick building in 1882. The old rytterskole building from 1722 was replaced by a new residence for the school principal in 1904. The local population was growing steadily and Lyngby School soon became too small. It was therefore decided to build a new school at Engelsborgsvej. The school was founded on 30 January 1909. Exams were introduced in 1918. The school has later been expanded several times, for instance with the construction of a new main building in 1935 and again in 1978. The school was refurbished and expanded by Rubow Arkitekter in 2008. Premises The new main building from 1935 contains classrooms for the older students. The old main building contains science rooms and is also home to the school dentist. Building B from 1978 and contains workshops and classrooms for mid-level students. Building H contains administration and facilities for teachers. A new sports hall was built in 2011. In popular culture Engelsborgskolen has been used for all schoolyard scenes in the seven original Far til fire (Father of Four) film in the period 1953 to 1961. The school has also been used as a location in the films Lise kommer til byen (1947), Vejrhanen (1952), Sunes familie (1997) and Bølle Bob og Smukke Sally (2005) as well as in the TV2 Christmas calendar Brødrene Mortensens jul (1998, 2002). Further reading På en bakke i vest. Engelsborgskolen 1909-1984 References External links Official website Archived 2017-05-12 at the Wayback Machine Engelsborgskolen at Rubow Arkitekter Engelsborgskolen
Engelsholm Højskole

Engelsholm Højskole er en dansk folkehøjskole, der har til huse på Engelsholm Slot. Højskolen er oprettet i 1940 af Sune Andresen og Frede Bording som en almindelig dansk højskole, der dog havde det særpræg, at det var en fællesskole for både drenge og piger, hvilket ikke var normen. Det var og er stadig en grundtvigiansk højskole. I 1947 blev der etableret en håndarbejdslæreruddannelse på Engelsholm, til højnelse af dansk broderis stil og kvalitet, primært ledet af Sune Andresens hustru Gudrun Andresen. I 1972-82 var Jørgen Andresen (Sune Andresens søn) og hans hustru Ellen Birch forstanderpar. Siden 2011 har Jakob Bonderup været forstander. Eksterne henvisninger Højskolens hjemmeside Arkiveret 5. august 2010 hos Wayback Machine
Engestofte

Engestofte er en gammel kongsgård, som nævnes første gang i 1459. Gården ligger i Engestofte Sogn, Musse Herred, Maribo Amt, Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1805–1807 og ombygget i 1889. Den blev fredet i 1918. Engestofte Gods på 482 hektar Ejere af Engestofte (1457–1481) Kronen (1481–1496) Kong Hans (1496–1520) Jørgen Olsen Baad (1520–1527) Albrecht Jørgensen Baad (1527–1529) Elsebe Albrechtsdatter Grubendal gift Baad (1529–1537) Johan Jørgensen Urne (1537–1558) Jørgen Urne (1558–1575) Peder Ottesen Huitfeldt (1575–1599) Hans Wittrup (1599–1640) Christian Friis (1640) Anne Christiansdatter Friis gift Juul (1640–1684) Tønne Juul (1684–1695) Anne Christiansdatter Friis gift Juul (1695–1727) Christian Lerche (1727–1732) Bertel Wichmand (1732–1751) Bodil Cathrine From gift (1) Wichmand (2) Rasmussen (1751–1797) Jørgen Wichmand Wichfeld (1797–1799) Jørgen W. Wichfelds dødsbo (1799–1846) Henning Wichfeld (brors søn) (1846–1848) Anna Henriette Marie de Braës gift Wichfeld (1848–1888) Jørgen Wichfeld (søn) (1888–1907) Henning Wichfeld (søn) (1907–1965) Jørgen Adalbert Wichfeld (søn) (1965–1967) Jørgen Adalbert Wichfelds dødsbo (1967–1994) William Erik Berntsen (en) (1994–1995) William Odd Berntsen (søn) (1995–2003) William O. Berntsens Fond (2003–2011) Frederik von Lüttichau (2011-) Hans Peter Egeskov / Else Marie Egeskov Se også Fredede bygninger i Guldborgsund Kommune Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisningerer Engestofte Gods Arkiveret 20. februar 2007 hos Wayback Machine William Odd Berntsen Fonden Arkiveret 12. marts 2007 hos Wayback Machine Naturpark Maribosøerne Arkiveret 16. oktober 2004 hos Wayback Machine Engestofte – fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine
Engestofte Kirke

Engestofte Kirke er en kirke umiddelbart øst for godset Engestoftes hovedbygning på nordsiden af Søndersø på Lolland. Referencer Eksterne henvisninger Engestofte Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk Engestofte Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Enggården (Toftlund Sogn)

Enggården (autoriseret stednavn ) er en tidligere proprietærgård beliggende i Toftlund Sogn (Toftlund), Tønder Kommune 1/2 km øst for Stenderup ved vejen mod Ørderup. Gården har grundmurede bygninger, opført af røde sten i 1927 efter at den oprindelige gård nedbrændte. Hovedbygningen, der er opført i klassicistisk stil, ligger mod syd til haven, har høj kælder, gennemgående frontispice og tegltag. Gårdanlægget er tegnet og opført af den kendte arkitekt L.P. Aakjær i samarbejde med Peder Gram, som begge var aktive i Bedre Byggeskik-bevægelsen. Jordtilliggendet, der oprindeligt var 114 hektar, er nu 2 hektar. Ejere ???? – 1755: Lauritz Nielsen Riis 1755 – 1786: Mads Andersen 1786 – 1816: Laurids Madsen 1816 – 1847: Mickel Riis 1847 – 1894: Lorenz Ries 1894 – 1907: Niels Petersen Ries 1907 – 1934: Peter Lauritz Rossen 1934 – 1971: Jørgen Ludvigsen 1971 – 1996: Christian Ludvigsen 1996 – 2007: Flemming Clausen og herefter flere ejere 2007 – 2018: Simon Mosekjær og Michael Mosekjær Madsen 2018 - Nina Blikshavn og Harald Gaukstad Kilder og eksterne henvisninger
Enghave Kirke

Enghave Kirke er en kirke fra 1960 på Sønder Boulevard på Vesterbro i København. Historie Den nuværende menighedsfløj blev opført 1923-24 ved arkitekt Julius Smith. Og den nederste etage, nu menighedssal, blev benyttet som kirkerum, indtil den endelige kirke kunne fuldføres. Dette skete imidlertid først i 1960. Dette skyldtes til dels, at der i sognet også var et andet kirkeprojekt, idet Bavnehøj Kirke blev taget i brug – ligeledes som en foreløbig kirke – i 1948. Kirken er tegnet af arkitekt Richard Jessen og står udvendigt i røde mursten, idet tårnet dog er i beton med åbent klokkerum og korsformede udsmykninger. Kirken er indviet 1960. Kirkebygningen Kirkerum Inventar Venskabsmenighed I efteråret 2008 er menigheden ved Enghave og Bavnehøj Kirker blevet venskabsmenighed med menigheden i Blankenburg i udkanten af Berlin. Referencer Eksterne henvisninger Enghave Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Enghavegård Skole

Enghavegård Skole er en kommunal folkeskole i bydelen Mørkhøj i Gladsaxe Kommune, der har ca. 880 elever. Den blev indviet i 1963 og er kendt fra filmen Operation Kirsebærsten og som mål for et af Bombemanden fra Gladsaxes attentatforsøg. Enghavegård Skole blev oprettet som forsøgsskole for Blaagaard Seminarium, der i 1963-2016 var beliggende på Mørkhøj Park Allé. Begge bygninger er tegnet af arkitekterne Jørgen Bo samt Karen og Ebbe Clemmensen. Nabo til TV-Byen siden dens grundlæggelse, indtil DR flyttede sine aktiviteter til DR Byen på Amager i 2006. I en tid, hvor transport af tungt tv-grej var forholdsvis kostbar og besværlig, betød naboskabet igennem 1960-erne og 1970-erne, at en del nyhedsindslag i Danmarks Radio om folkeskolen som institution brugte Enghavegård Skole som kulisse. Naboskabet i tiden 1963-2006 med på den ene side Danmarks største mediehus og på den anden side et lærerseminarium udfældede sig i frugtbare samarbejder på kryds og tværs og prægede skolens liv med nyeste vinde inden for pædagogik og ledelsesstruktur, f. eks. var skolen blandt de første i Danmark med gruppearbejde, klassens time, Science-fag slået sammen, brug af it-redskaber, video-redigering, medarbejderstyring o.a. Den 3. oktober 2018 blev Enghavegård skole certificeret som UNICEF rettighedsskole. Kendte elever Følgende har gået på Enghavegård Skole: Jacob Andersen, født 1960, død 2021 — percussionist (bl.a. Sneakers, Danseorkestret) Rasmus Kærså, født 1960 — sanger, musiker (bl.a. Sneakers, Danseorkestret, Moonjam) Morten Kærså, født 1957 — sanger, musiker, komponist, producer, sangskriver, forfatter (bl.a. Sneakers, Moonjam) Lene Kørschen Larsen, født 1957, død ? — digter Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Enghøj Kirke

Enghøj Kirke er en kirke fra 1994 i den nordvestlige Randersbydel Helsted. Kirken hører til Randers Søndre Provsti, Århus Stift. Den blev indviet 1. søndag i advent, 27. november 1994. Samme dato blev Enghøj Sogn udskilt af Borup Sogn og Sankt Clemens Sogn. Historie Befolkningsudviklingen i det nordvestlige Randers betød, at der allerede i 1980'erne var drøftelser om etablering af en ny kirke. Repræsentanter fra menighedsrådene i sognene i området – Kousted, Råsted, Borup og Sankt Clemens – mødtes derfor i 1986 og aftalte at arbejde for en placering af en ny kirke i et sogn, der skulle udskilles af den nordvestligste del af Sankt Clemens Sogn og den sydligste del af Borup Sogn. De to menigshedsråd nedsatte et udvalg, og allerede i oktober 1987 erhvervedes byggegrunden for enden af Gl. Hobrovej, der var på 25.000 m2. I 1990 blev fem arkitektfirmaer udvalgt til at deltage i en indbudt konkurrence, som Henning Larsens tegnestue i 1991 vandt. Kirkens arkitektur Stilistisk tilhører kirken modernismen og minimalismen. Den er udført i hvide betonelementer og har som et særligt karakteristika et nedadvendt tag. På afstand minder den således om en tøjklemme, i stil med det Larsen-tegnede Lille Kapel på Århus Vestre kirkegård fra 1969. Idet bygningen er placeret på toppen af en bakke, fremstår den markant i landskabet og kan bl.a. ses fra den nærliggende Nordjyske Motorvej. Ved siden af kirken er en høj, hvor der står et kors. Sognegården med konfirmandlokaler og kirkehus er udført som et kompleks af mindre bygninger med atriumgårde, og er bygget sammen med kirken. Enghøj Kirke er udformet som en såkaldt processionskirke, der domineres af stringente, lige linjer. Den rummer 150 siddepladser. Indefra danner det nedadvendte tag med en dominerende limtræsbjælke som bærende element et indtryk af, at man sidder under et skibs skrog. Kirkerummet oplyses af små vinduer i bygningens lange sider, mens der bag alteret er et gavlvindue. Bagerst er orglet placeret. I alt udgør kirkens bygninger et areal på 1500 m². Byggeriet kostede 22 mio. kr. Da murværket allerede i 1999 begyndte at skalle af i store flager, anlagde menigshedsrådet sag mod Henning Larsens Tegnestue, ingeniørfirmaet Kersten og Westphal og murermester Hans-Ulrik Jensen. Kravet var 1,2 mio. kr. i erstatning. Voldgiftsnævnet for Bygge- og Anlægsvirksomhed afgjorde i 2005, at Henning Larsens Tegnestue og murermesteren skulle betale hver 1 mio. kr. for at have ydet dårlig rådgivning og udført dårligt håndværk. Ingeniørvirksomheden blev frikendt. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Enghøj Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Enghøj Kirke i Arkitekturbilleder.dk Arkiveret 9. oktober 2018 hos Wayback Machine
Enslev Kirke (Norddjurs Kommune)

For alternative betydninger, se Enslev Kirke. (Se også artikler, som begynder med Enslev Kirke) Enslev Kirke ligger ved landsbyen Enslev ca. 5 km V for Grenaa (Region Midtjylland). Indtil kommunalreformen i 2007 lå den i Grenå Kommune (Århus Amt) og indtil kommunalreformen i 1970 lå den i Djurs Nørre Herred (Randers Amt) Kirken har muligvis været viet til Sankt Nikolai i middelalderen. Kor og skib er opført i romansk tid af kridstenskvadre. Østgavlen har fire rundbuede blændarkader, hvis kapitæler er udsmykket med blade, arkaderne hviler på lisener, der er ommuret med små mursten. Kor og skib har foroven rundbuefrise, hver rundbue er hugget i én kvader med rifling langs bueslaget. På korets sydøsthjørne ses en reliefkvader, der fremstiller en kriger med spyd og spidsovalt skjold. Norddøren er tilmuret, de skråkantede kragsten ses i murværket. Syddøren er bevaret i brug, men er noget udvidet. I nordmuren ses kvadre med figurer og indridsninger, som dog er noget skjult af kalkningen. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid af munkesten. Tårnet er ikke bygget i forbandt med skibet. I tårnet hænger en klokke, som dateres til 1200-tallet. Kor og skibet har fået indbygget hvælv i sengotisk tid, samtidig blev korbuen noget udvidet og omdannet til en spidsbue. Alterbordet dækkes af et panelværk fra o.1600. Altertavlen er fra o.1650, maleriet er en kopi efter Carl Bloch fra slutningen af 1800-tallet. Prædikestolen dateres til 1583. På nordpillen mellem skibets 2. og 3.fag ses en kalkmalet kriger til hest, i østkappen ses en kalkmalet datering, som ikke kan tydes. Den romanske granitfont har ranker på kummen og rund fod med træer og figurer, fonten tillægges stenmesteren Horder. Eksterne kilder og henvisninger Enslev Kirke Arkiveret 4. februar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Enslev Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk
HEG - Himmerlands Erhvervs- og Gymnasieuddannelser

HEG - Himmerlands Erhvervs- og Gymnasieuddannelser (indtil 2020 Erhvervsskolerne Aars) er en institution med uddannelsessteder i Aars og Hobro. Uddannelser på Erhvervsskolerne Aars Gymnasiale uddannelser Handelsgymnasium – hhx Teknisk gymnasium – htx Erhvervsuddannelser Teknologi, byggeri og transport Smed Fødevarer, jordbrug og oplevelser Ernæringsassistent/-hjælper Kontor, handel og forretningsservice Salgsassistent Handelsassistent Kontorassistent Entreprenør- og landbrugsmaskinuddannelsen Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Eriksminde Efterskole

Eriksminde Efterskole på Bjerager Mark ved Bovlstrup nær Odder, blev oprettet som friskole i 1865. Den nuværende beliggenhed fik den i 1906, hvor der blev oprettet efterskole. Efterskolearbejdet blev imidlertid indstillet omkring 1920. I 1956 blev efterskolen genåbnet som kostskole, hvilket den ikke havde været tidligere, og som sådan har den fungeret siden. Per Slyngborg havde indtil 1. august 2014 været skolens forstander i 24 år, hvor han blev afløst af Søren Møllgaard Kristensen, som i sommeren 2018 afløstes af Lynge Korsgaard og fru Julie Korsgaard Andersen. Eriksminde trinbræt Ved genåbningen i 1956 blev der på Eriksmindevej oprettet et trinbræt på Hads-Ning Herreders Jernbane (Aarhus-Odder-Hov). Odder-Hov-banen blev nedlagt i 1977, men banetracéet er bevaret som en asfalteret sti mellem Eriksmindevej og Bovlstrup. Eksterne kilder/henvisninger Eriksminde Efterskoles historie 1865-1981 Arkiveret 16. juni 2021 hos Wayback Machine
Erritsø Kirke

Erritsø Kirke er en nyromansk kirke fra 1899 i Erritsø sydvest for Fredericia. Kirken er opført i røde mursten efter tegninger af arkitekt Jens Anton Bjerre på fundamentet af en romansk kirke, der i 1898 blev revet ned på grund af mange års dårlig vedligeholdelse. Den romanske døbefont af granit er kirkens ældste inventar. Den rigt udskårne sekskantede fontehimmel er fra 1710 mens altertavlen er fra 1713. I kirken findes epitafier for Tordenskiolds krigskammerat Peder Grib og oberstløjtnant Christian Conrad von Ellebracht (far til Anton Günther von Ellbrecht). Desuden findes en mindetavle for 3 sognebørn, der faldt i 1. slesvigske krig, to i Slaget ved Kolding og en i Slaget ved Mysunde. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Erritsø Kirke på KortTilKirken.dk Erritsø Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Esbjerg Atletikstadion

Esbjerg Atletikstadion er et atletikstadion beliggende i Esbjerg Idrætspark og hjemmebane for Esbjerg Atletik og Motion. Stadionet anvendes også til fodbold som aflastningsbanen for fodboldstadion. Esbjerg Atletikstadion blev ved udbygningen og ombygningen i 1994 Danmarks første atletikstadion med otte rundbaner og har en tilskuerekapacitet på 8.000 heraf 800 er siddepladser. Ekstern henvisning Om stadion på stadions.dk Arkiveret 7. september 2009 hos Wayback Machine