NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nørre Vosborg Hede

Nørre Vosborg Hede er et hedeområde i Stråsø Plantage og ligger sydvest for Holstebro i Vestjylland. Nørre Vosborg Hede er et af de tre store hedearealer i Stråsø Plantage med Sønder Vosborg og Vind Hede som de to andre. Heden har navn efter herregården Nørre Vosborg, som den tidligere har været ejet af. Heden er sammen med resten af Stråsø Plantage statsejet og administreres fra Klosterhede Statsskovdistrikt. Natur Nørre Vosborg Hede er i lighed med andre heder i området præget af lav bevoksning med arter som hedelyng, klokkelyng, mosebølle, tyttebær, revling og den eneste naturlige højere plante, ene. Blandt de knap så almindelige arter finder man fx skovstjerne, guldblomme, tormentil og kattefod. Desuden finder man sjældne arter som vårkobjælde samt forskellige former for gøgeurter samt ulvefod. Som på de øvrige heder i området har der tidligere levet urfugle på Nørre Vosborg Hede, men denne art er nu uddød i Danmark. I stedet er det fuglearter som gulspurv og skovpiber samt lidt mindre hyppigt rødrygget tornskade og stor tornskade, der lever på heden. Øst for Nørre Vosborg Hede snor Lilleåen sig, og i den sydøstlige ende af heden ligger Lystlund Sø, hvor det er muligt at bade. Historie På Nørre Vosborg Hede ligger fire gravhøje fra bronzealderen, og den højeste er Skovbjerg, hvorfra der er god udsigt over heden. Heden hørte oprindeligt til Nørre Vosborg, der ligger ved Vemb, nordvest for heden. I slutningen af 1800-tallet blev heden lige som andre store og øde naturområder på Skovbjerg Bakkeø opkøbt af staten med henblik på skovplantning. Enkelte områder fik dog lov til at blive liggende i deres oprindelige former, heriblandt Nørre Vosborg Hede. I nutiden er heden fredet og plejes i lighed med øvrige hedeområder i statsskovdistriktet ved græsning suppleret med, at de aggressive plantearter som bjergfyr og bævreasp skæres ned for at undgå, at de kommer til at dominere heden. Området er også en del af Natura 2000-område nr. 64 Heder og klitter på Skovbjerg Bakkeø, Idom Å og Ormstrup Hede. Referencer
Nordby Hede

Nordby Hede er et 6 km² stort hede og plantageområde beliggende på en strandvoldsslette mellem Nordsamsø og Stavns Fjord beliggende ud til østkysten af Samsø. Det er en klithede dannet på flyvesand med oprindelse i havet, med en sammenhængende forekomst af grå/grøn klit og en smal bræmme af hvid klit og strandvoldsnatur yderst langs havet. Den sydlige del, den 1 km² store Østerhede er en del af Natura 2000 område nr. 55 Stavns Fjord, Samsø Østerflak og Nordby Hede som også er en del af en større naturfredning fra 1981 . Nordby Hede er også en del af et nationalt geologisk interesseområde omkring Stavns Fjord. Den nordlige del af Nordby Hede udgør nu Mårup Skov, hvis tilplantning påbegyndtes i 1866. Eksterne kilder/henvisninger Basisanalysen for Natura2000-planen 2016-21 Nordby Hede på Den Store Danske
Nyrup Hegn

Nyrup Hegn er en mindre skov sydøst for Gurre by ca 5 km vest for Helsingør. Skoven er uden egentlige søer, men er præget af flere mindre tørvemoser, hvor der tidligere er blevet skåret tørv. Den nordlige del af Nyrup Hegn kaldes også Gurre Hegn. Skoven er overvejende nåleskov, især rødgran, der ligger som kompakte massiver omgivne af løvskov, især bøg. Moser i skoven I skovens sydlige del ligger de tre vådområder Røvermose, Røverdam og Kolang mose. I skovens nordlige del ligger Triangel mose og Hospitals mose. Nær milehøjen ligger Dukkemose sydøst for denne, Flynderup mose nord for denne og vest for denne Ellebom mose. Endelig i skovens østlige del nær Kongevejen ligger Stenås mose. Historie Nyrup Hegn udgør en del af et samlet gammelt skovområde, som indtil fredskovsforordningen af 1805 strakte sig fra Horneby mod nordvest såvel norden som sønden om Gurre Sø og herfra videre ud til kysten ved Øresund. Nyrup Hegn indgik også i det skovområde, som indgik i Den Gram-Langenske forstordning og findes på det Langenske skovkort fra 1766, hvorpå det angives som værende inddelt i kvadrater. Ved fredskovforordningen blev Nyrup Hegn udskilt som fredskov i 1805. Kulturelle spor Den gamle kongevej Gennem skovens nordlige del løber Frederik 2.'s gamle kongevej i øst-vestlig retning. På en strækning på ca 200 meter er den oprindelige brolægning fra ca. 1584 synlig. Lidt vestligere ligger ved vejsiden en milehøj fra Ole Rømers opmåling af landet i sidste halvdel af 1600-tallet. Dengang sattes milepæle af træ på en ca. 2 m. høj jordhøj. Pælene holdt naturligvis ikke længe og erstattedes senere af tilhugne granitsten. Da træpælene blev sat var den gamle kongevej stadig hovedfærdselsåre, men da den senere blev erstattet af den nuværende Kongevejen øst for skoven, blev milestenen opsat ved denne, og milehøjen blev liggende i skoven, og er nu den eneste tilbageværende milehøj. Både brolægning og milehøj er fredet. Veje i skoven Tidligere blev skoven gennemskåret af Hellebækvej, der forbandt Espergærde og Hellebæk. Vejen eksisterer stadig men anvendes nu fortrinsvis som cykelsti. I stedet ledes trafikken ad Skindersøvej. Friluftsliv Nyrup Hegn spiller en ikke ringe rolle for den omgivende befolknings fritidsliv, herunder motionsløbere, hundeluftere, spejdere og andre. Nyrup Hegn indgår i Nationalpark Kongernes Nordsjælland. og Natura 2000-område nr. 131 Gurre Sø (habitatsområde nr 115). Noter Litteratur N. Elers Koch: Skovenes friluftsfunktion i Danmark. II. Del: Anvendelsen af skovene regionalt betragtet; København 1980; ISBN 87-87742-51-9 P. Chr. Nielsen: "Skovenes Historie" (i: Arne Nørrevang, Torben J. Meyer, Stephan Kehler (red.): Danmarks Natur, Bind 6: Skovene; Politikens Forlag 1969; s. 9-64) Eksterne henvisninger Palle Gravesen: Foreløbig Oversigt over Botaniske Lokaliteter 1: Sjælland; Fredningsstyrelsen 1976; s. 274 "Planuddrag for Kronborg Statsskovdistrikt 1994-2011 (Skov- og Naturstyrelsen".
Odden (Sydfynske Øhav)

For alternative betydninger, se Odden. (Se også artikler, som begynder med Odden) Odden (udtales Otten) er en 6,7 ha. stor, 600 m. lang og 2 meter høj ubeboet holm 2 km øst for Hjortø i det Sydfynske Øhav. De centrale og højeste dele er morænedannet. Ellers er øen marint dannet på den sydlige del. Øen afgræsses af maksimalt 25 får. Der er midt på øen et vandingshul og før i tiden havde Odden maksimalt græs til 16 køer. Der er kolonier med havterne, sølvmåge og svartbag (ca. 15 par) og der yngler en del svømmeænder og op til 3 par spidsænder. Af planter er der bl.a. blågrøn gåsefod, fliget vejbred, harril, kveller, sandkryb, smalbladet kællingetand, soløjealant, stilket kilebæger, strandgåsefod, strandkarse, strandkogleaks, loppeurt, strandmalurt, strandskræppe og tangurt. Odden ejes af landmændene fra Hjortø. Af hensyn til ynglefuglene er der ikke adgang 1.3. til 15.7. og fra september bør man undlade at genere eventuelle jægere. Ekstern henvisning www.sydforfyn.dk, arkiveret kilde
Øjesø (Feldballe Sogn)

Øjesø er en klarvandet ferskvandssø beliggende i Østjylland 1,5 km fra Feldballe by i Skramsø Plantage umiddelbart syd for Aarhus Lufthavn ved Tirstrup midt på det sydlige Djursland. Øjesø er godt en kilometer lang og i gennemsnit 400 meter bred. Næringsfattig Søen er gennem de sidste 20 år blevet renset for gødningsstoffer og er dermed blevet en ren ferskvandssø. Der er to specielle ting ved søen. Dels at det er en skovsø uden nogen form for bebyggelse omkring. Dels at søen ikke har den i Danmark så almindelige mur af sivskov langs bredden, der ellers hindrer udsyn og adgang. Årsagen til det sidste er, at Øjesø ligger på en hedeslette med næringsfattig sandjord. Desuden bliver der ikke tilført næringstoffer via afvanding fra landbrugsområder eller fra spildevandsudløb. Flodmuslinger I afløbet fra søen til Stubbe Sø findes der flodmuslinger. Fiskemæssigt er der er tale om en gedde- og aborresø. Fiskeretten ligger hos forskellige lodsejere. Der er opgang af havørreder i det vandsystem, som søen er del af, og som har udløb til havet via Mølleåen syd for udsigtsbakken Jernhatten. Ligeledes er der oddere i vandsystemet, hvilket angives som en af grundene til, at Stubbe sø, Jyllands 3. største sø, blev fredet. Øjseø er den ene af tre søer i dette vandsystem.
Ørnsø

Ørnsø er en sø i den vestlige ende af Silkeborg. Den er på cirka 45 hektar og er 10,5 meter dyb på det dybeste sted. Den får det meste af sit vand fra Funder Å i vest og Arnakkekilden i syd ved Silkeborg Bad, men også fra nogle kilder neden for Funder Krat. Her har der bl.a. været et ørreddambrug. I sydenden af søen ligger nogle moser og småsøer, som hedder Tranevig. I nordsiden kommer et lille tilløb fra Pøtsø og Lyngsø. Ørnsø har sit afløb via Lyså til Silkeborg Langsø og derigennem til Gudenåen. Det er en næringsrig sø med et rigt fugleliv og godt fiskeri. Sort sol Om efteråret, især i midten af oktober, kan man se Sort sol, altså det fænomen, at fuglene flyver i meget store formationer før de lander og hviler for natten. Ørnsø trinbræt 1. november 1954 blev Ørnsø trinbræt anlagt på Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane. Banen blev nedlagt 30. marts 1968. Nu går Bryrupbanestien på banens tracé. Fra jernbanebroen over Kroghsvej er der udsigt til Ørnsø. Fra krydset Kroghsvej-Vesterled var der anlagt en sti 100 m mod syd til trinbrættet. Stien er nu asfalteret. Noter
Lille Egholm

Lille Egholm er en ca 4 ha stor, flad, marint dannet holm, nordøst for Ærøskøbing og 150 meter sydøst for Store Egholm. Stranden er stenet og domineret af store sten. På den indre del af øen er der en strandsø, som om sommeren ofte er tørlagt. Der er en større bevoksning af siv på den nordlige del. Et vandingshul ved strandsøen vidner om, at kvæg fra Store Egholm før i tiden har græsset på øen. Flere skydeskjul vidner også om, at jægerne fra Ærø er aktive her. De store fladvandsarealer og mange sten omkring øen gør det vanskeligt for både at ankre op, og øen er derfor sjældent besøgt af mennesker. Øen er privatejet. Planteliv På øen kan vokse foruden flere græsarter bl.a. strandmalurt, kveller, harril, sandkryb, smalbladet kællingetand, soløje-alant, spidshale, stilket kilebæger, strandgåsefod, tætblomstret hindebæger, strandkarse og tangurt. Fugleliv Af ynglefugle er der edderfugle, 50 par sølvmåger, 400 par hættemåger, ænder, grågæs og rørspurven, der har redeplads i sivområderne. På den sydlige del af øen er der store vandreblokke fra istiden, hvor rastende skarver ofte opholder sig. Undgå landgang på holmen fra den 1.3 – 15.7. Eksterne henvisninger SydForFyn.dk – Lille Egholm
Lille Egholm

Lille Egholm is a small privately owned Danish island in the South Funen Archipelago, lying 150 meters southeast of Store Egholm. A part of Ærø Municipality, Lille Egholm covers an area of 0.04 km2. Due to its rich birdlife, the South Funen Archipelago has been designated as international bird sanctuary under the terms of both The Birds Directive of the European Union as well as the Ramsar Convention. References
Lilleø (Sydfynske Øhav)

For alternative betydninger, se Lilleø. (Se også artikler, som begynder med Lilleø) Lilleø er en 0,1 kvadratkilometer, 800 m lang, smal, to meter høj moræneø i Ommelbugten ved Ærøskøbing og beliggende i Ærø Kommune. På den nordøstlige del af øen er der ca. 2 meter høje skrænter, i sydvest mere flad og mod vest ender øen i et langt smalt og ubevokset stenrev. Mod syd ses en lille krumodde. I 1988 er haven midt på øen genplantet. Ærøboen Niels Jensens kone Anne Hansdatter fra Avernakø købte i 1863 Lilleø af Frederik 7. for 1400 rigsdaler. Her byggede parret et hus med beboelse og stald. Efter Niels Jensens død i 1870 giftede Anne Hansdatter sig med Rasmus Hansen. I 1895 solgte de øen til et andet ægtepar, der som de sidste faste beboere boede på øen indtil slutningen af 1895. Særlig stormfloden i 1872 gjorde det vanskeligt at bo og drive landbrug på Lilleø. Kun resterne af enkelte beplantninger, en brønd og gamle diger minder om at øen engang har været beboet. Den har før i tiden været benyttet til sommergræsning for ungkreaturer og får. I nutiden afgræsser en ungtyr, får og gæs øen. Øen er privatejet. Af hensyn til de ynglende fugle tilrådes det at undlade landgang. Lilleø er Danmarks mindste ø, der uden beplantningen ville være en holm. Se også Lilleø (Smålandsfarvandet) Eksterne henvisninger www.sydforfyn.dk – Lilleø
Lindholm (Isefjorden)

For alternative betydninger, se Lindholm. (Se også artikler, som begynder med Lindholm) Lindholm er en 20 ha stor ø lidt syd for Orø i Isefjorden. Der er bevoksning med bl.a. græsser, salturt, klokkeblomst, torskemund og enkelte buske som hyld. Øen har tidligere været afgræsset. Sydspidsen er et godt sted for havørredfiskeri. Øen er i privat eje. Eksterne henvisninger Koordinater: 55.7407°N 11.8144°Ø﻿ / 55.7407; 11.8144
Lindtorps flygfält

Lindtorps flygfält (ICAO: EKHO) (danska: Lindtorp Flyvecenter) är en flygplats i Danmark. Den ligger i Struer Kommune och Region Mittjylland, i den västra delen av landet, 270 km väster om Köpenhamn. Lindtorps flygfält ligger 15 meter över havet. Flygfältet kom till 1977 i ett samarbete mellan Struers kommun och Holstebro kommun. Tanken var skapa en flygplats för affärsflyg. Detta lyckades inte så flygfältet används istället för flygsport av fem klubbar inom modellflyg, fallskärmshoppning och segelflyg. Källor Externa länkar Lindtorp Modelflyve Klub Holstebro-Lindtorp Faldskærmsklub
Lodbjerg Klitplantage

Lodbjerg Klitplantage er en ca. 420 ha stor klitplantage nord og vest for Flade- og Ørum Søer vest for Bedsted i Thisted Kommune, Thy. Mod vest og nord, ud mod Vesterhavet, er plantagen omgivet af store hedearealer (Lodbjerg- og Lyngby Hede). Etableringen af Lodbjerg Klitplantage blev påbegyndt i 1923 med opkøb af arealerne, og tilplantningen foregik fra sidst i 1920'erne og frem til sidst i 1930'erne. Området ligger mellem Natura 2000-områderne nr. 43 Klitheder mellem Stenbjerg og Lodbjerg og nr. 27 Hvidbjerg Å, Ove Sø og Ørum Sø, og er en del af Nationalpark Thy. Plantagen består hovedsageligt af nåletræer; især bjergfyr og sitkagran, men en del arealer er forynget med løvtræer, primært eg. I den nordlige ende af plantagen ligger det tidligere vådområde Lortpøt; det blev afvandet i slutningen af 1930'erne. I 1997 blev området delvist genoprettet med opstemning og sløjfning af mindre grøfter, så arealet får status af § 3-naturtype som våd eng og naturtyper i Danmark. Lodbjerg Kirke og Lodbjerg Fyr ligger i plantagen. Eksterne henvisninger Lodbjerg Klitplantage Thy Statsskovdistrikt - Arealbeskrivelser Klitplantagerne i Sydthy Vandretursfolder fra Naturstyrelsen
Loldrup Sø

Loldrup Sø er en privatejet sø der ligger nord for Viborg Nørresø, som den også har afløb til via Nørremølle Å, og er således en del af Gudenåens afvandingsområde. Loldrup Sø ligger i en tunneldal, der går fra Mariager Fjord til Hald Sø. Loldrup Sø modtager vand fra henholdsvis Nørremølle Å mod nord og Stigsbæk mod øst. Søens er omgivet af intensivt dyrkede landbrugsarealer. De tættest beliggende arealer er udlagt som eng eller græsmarker, der afgræsses af kreaturer eller får. I Loldrup Sø er lever der ifølge en undersøgelse udført af det daværende Viborg Amt i 2003, fiskearterne brasen, skalle, gedde, aborre, sandart, hork, karpe og ål, og der har tidligere været et betydeligt fiskeri i søen. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0 Om Loldrup Sø Arkiveret 8. februar 2022 hos Wayback Machine på Viborg Kommunes websted
Loldrup Sø

Loldrup Sø är en sjö på Jylland i Danmark. Den ligger 5 km nordost om Viborg i Region Mittjylland, 210 km väster om Köpenhamn. Loldrup Sø ligger 12 meter över havet. Arean är 0,39 kvadratkilometer. Omgivningarna runt Loldrup Sø är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Källor
Løvehovederne (Bornholm)

Kamelhovederne er en stærkt eroderet klippeformation nedenfor Hammershus borgruinen på Bornholms nordspids. Formationen minder om to kameler, med snuderne rettet mod land. Formationen kan ses fra både stranden og fra selve borgen. Forfejlet er kamelhovederne ofte blevet kaldt "løvehovederne". Forfejlingen skyldes at en klippeformation til højre for "kamelhovederne" set fra land, minder om et stort løvehoved. Eksterne henvisninger Danarige.dk: Kamelhovederne og Bornholms nordvestlige kystklipper Arkiveret 17. juli 2011 hos Wayback Machine
Løvehovederne

Løvehovederne eller Kamelhovederne är en starkt eroderad klippformation nedanför Hammershus borgruin på ön Bornholm i Danmark. Formationen påminner om två lejon (danska: løver) eller kameler. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Løvehovederne (Bornholm), tidigare version.
Lundby Bakker

Lundby Bakker og Lundby Krat er et markant, kuperet landskab beliggende ca. 10 km sydøst for Aalborg, mellem Gistrup og Lundby. De højeste punkter udgøres af Risbjerg (83 m) og Alsbjerg (73 m), hvorfra der er god udsigt over Himmerland. Området har smalle dybe kløfter og stejle skrænter. I dag er området overvejende bevokset med skov. Området deles af den nord-sydgående Aalborg-Hadsund-landevej; det største område ligger mod vest og hedder Lundby Bakker, mens det mindre område mod øst hedder Lundby Krat. I praksis bruges de to navne dog i flæng. Historie Geologisk set er der tale om morænebakker, som i stenalderen har udgjort et forbjerg til det store morænelandskab mod vest. Området var i 1800-tallet dækket af hede med lyng og fritvoksende enebærbuske suppleret af en artsrig overdrevs- og kratvegetation. Allerede da var området et yndet udflugtsmål. Området blev anvendt til udrykkende øvelser af militære enheder fra Aalborg frem til 2. Verdenskrig. I 1948 købte Aalborg Kommune området inklusive tre ejendomme, hvoraf to nu anvendes som naturskole og restaurantbygning. Med et senere (1962) tilkøb af Sæderupskov udgør skovområdet 134 ha. Under den kolde krig var p-pladsen i området udpeget som opsamlingssted for evakuering af Aalborg og muligheden for at anvendt området som massebegravelsesplads blev undersøgt, uden at der dog blev truffet beslutning herom. Siden 1960 har den østlige del af området været fredet. Det fredede del omfatter ca. 104 ha. I 1980 fandtes i Lundby Krat en betydelig møntskat fra Erik Ejegods tid. Skatten indeholdt 109 mønter af en type, man indtil da kun troede var fremstillet i Randers. Ikke færre end 61 af disse viste sig imidlertid at være slået i Aalborg. Området rummer en række kulturhistoriske sten: En åben hellekiste fra yngre stenalder. Mindesten for stavnsbåndets ophævelse. Stenen blev placeret i 1888 og hidrører fra en tidligere jættestue, hvor den har været overligger. Mindesten for en engelsk flyver, som blev skudt ned under 2. verdenskrig. Mindesten for maleren Anders Andersen-Lundby. Anvendelse Den bynære placering gør området til et yndet udflugtsmål – især på dage med godt vejr. Området er rigt på stier og dermed let at benytte. Der er afmærkede stier på 2, 4 og 6 km. Det er tilladt at ride på markerede stier samt at indsamle grene, bær, svampe, mos, kogler og blomster til eget brug. Kommunen har i den østlige del indrettet et primitiv lejrplads med shelters, bålplads og indlagt vand – alle er velkomne til at gennemføre enkelte overnatninger. Der findes orienteringskort over området, som giver mulighed for kortere, ikke svære orienteringsløb. Der findes en afmærket mountainbike-rute med en høj sværhedsgrad. Noter og kilder Lundby Bakker og Lundby Krat – Et bynært skovområde, pjece fra Aalborg Kommunes Teknisk Forvaltning, 1999. Galleri
Marienhøj Plantage

Marienhøj Plantage er en 400 ha stor skov beliggende lige nordvest for Hadsund. Midt i skoven, ud til Terndrupvej (en del af Sekundærrute 507), ligger en gyvel og enebærbevoksede hede Marienhøj Hede, hvor et areal på 20 hektar blev fredet i 1956. Eksterne kilder og henvisninger Om fredningen på Danmarks Naturfredningsforenings websted
Masnedø Kalv

Masnedø Kalv er en lille ubeboet ø i Storstrømmen mellem Sjælland og Falster, ca. 0,5 km sydvest for Masnedø. Øen er ca. 300 m lang og ca. 100 m bred. Før øen kom i privateje, blev øen brugt som græsningsareal for ungkreaturer fra Gammel Masnedøgård og Ny Masnedøgård. Den eneste beboelse på øen er et sommerhus fra 1950erne. Der er mange ynglende fugle på øen, om foråret er der blandt andet ænder og svaner. I forbindelse med opførelsen i 1808 af et kanonbatteri på Masnedø, blev der opført et tilsvarende batteri ved Orehoved samt endnu et på Masnedø Kalv til at beherske farvandet mellem Sjælland og Falster. På Masnedø Kalv var der placeret tre 24-punds kanoner. I 2021 blev den købt af finansmanden Per Wimmer. Referencer Eksterne henvisninger
Masnedø Kalv

Masnedø Kalv är en obebodd ö i Storstrømmen mellan Själland och Falster i Danmark. Den 2,3 hektar stora ön ligger cirka 500 meter sydväst om Masnedø och har tidigare använts som betesmark. I samband med anläggningen av en redutt på Masnedø år 1808 byggdes ett kanonbatteri med tre 24-pundiga kanoner på Masnedø Kalv. Källor
Mejlø

Mejlø er en ø i det fladvandede område kaldet Lillestrand syd for Korshavn på det nordlige af Hindsholm, ca. 15 km nordvest for Kerteminde og 25 km nordøst for Odense. Mejlø er blevet beskrevet som den første ø i ”De Danskes Land” af Achton Friis. Mejlø er med 40 hektar og en kystlinie på 5 km den største af 6 øer i Korshavn, de andre øer er Bogø, Vejlø, Vejlø Kalv, Enø og Ægø. Mejlø blev dannet i istiden og er en såkaldt top-ø. I dag fremstår den som en kuperet moræneø med klinter mod vest og kalkoverdrev. Mejløs flora er beskrevet meget detaljeret. Mejlø er den mest artsrige ø af de ubeboede områder ved Fyn med 80 forskellige ynglende fuglearter. Mejlø er nu et vildtreservat som bestemt af Landbrugsministeriet, hvor hunde er forbudt, og hvor færdsel er forbudt i perioden fra 1. april til og med 15. juli. Der er spor efter stenalderboplads i vandet nord for Mejlø. Referencer
Mejlø

Mejlø est une île du Danemark, située dans le Cattégat, dans la zone d’eau calme appelée Lillestrand, au sud de Korshavn sur le côté nord de Hindsholm, à environ 15 km au nord-ouest de Kerteminde et à 25 km au nord-est d’Odense. Mejlø a été décrite comme la première île dans « Le pays des Danois » d’Achton Friis. Mejlø a une superficie de 0,4 km2 et son point culminant a une altitude d’environ 9 m. Avec 40 hectares et un littoral de 5 km de périmètre, Mejlø la plus grande des 6 îles de Korshavn. Les autres îles sont Bogø, Vejlø, Vejlø Kalv, Enø et Ægø. Mejlø s’est formée pendant la période glaciaire. Elle est ce que l’on appelle l’île supérieure. Aujourd’hui, elle apparaît comme une île morainique vallonnée, avec des falaises à l’ouest et des prairies calcaires. Sa flore est décrite en détail. Parmi les zones inhabitées de Fionie, Mejlø est l’île la plus riche en espèces aviaires, avec 80 espèces d’oiseaux nicheurs différentes. Mejlø est maintenant une réserve naturelle déterminée par le ministère de l'Agriculture, où les chiens sont interdits et où la circulation est interdite dans la période du 1er avril au 15 juillet. Il y a des traces d’un établissement de l’âge de la pierre dans les eaux au nord de Mejlø. Notes et références (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Mejlø » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Liens externes « Mejlø », sur Mapcarta (consulté le 5 janvier 2025). (en) « Lars Swane: View of Mejlø », sur VisitKerteminde. (da) « Mejlø rundt i kajak », sur DesignKayaks Danmark (consulté le 5 janvier 2025). « Mejlø - luftfoto på Krak », sur Krak.dk (consulté le 5 janvier 2025). Portail du Danemark Portail des îles
Mejlø

Mejlø är en ö i Danmark. Den ligger norr om Fyn i Region Syddanmark, i den centrala delen av landet. Arean är 0,19 kvadratkilometer. På ön finns främst gräsmarker. Öns högsta punkt är 7 meter över havet. Den sträcker sig 1,0 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,3 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Mellempolde

Mellempolde er nogle græsbevoksede holme og sandbanker på i alt ca. 12 ha, beliggende på lavt vand i udmundingen af Randers Fjord, nord for sejlrenden. Mellempolde hører under Sødring Sogn og Randers Kommune. Mellempolde er en del af Sødring Vildtreservat, og der er færdsel forbudt fra 1. april til 15. juli af hensyn til ynglende fugle.