NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rutschebanen (Dyrehavsbakken)

Rutschebanen (dänisch für Achterbahn) in Dyrehavsbakken (Klampenborg, Dänemark) ist eine Holzachterbahn des Herstellers Valdemar Lebech, die am 16. Mai 1932 eröffnet wurde. Die 852 m lange Strecke erreicht eine Höhe von 22 m. Die Höchstgeschwindigkeit beträgt 55 km/h. Der Zug wird mittels eines 22 mm dicken Kabels den Lifthill hochgezogen. Die Geschwindigkeit beträgt dabei ca. 5,5 m/s. Sie zählt zur Kategorie der Side-Friction-Achterbahnen, was bedeutet, dass die Züge keine Räder unter der Schiene haben, sondern nur seitlich geführt werden. Da durch zu hohe Geschwindigkeit die Gefahr besteht, dass die Züge abheben und entgleisen können, fuhr im Zug ein Bremser mit, der dafür sorgte, dass der Zug die zulässige Höchstgeschwindigkeit nicht überschreiten konnte. Seit der Saison 2010 werden auf der Rutschebanen neue Züge des niederländischen Herstellers Kumbak eingesetzt. Die Züge mit zehn Reihen à zwei Plätzen bestehen aus GFK in Holznachbildung. Die Strecke erhielt Wirbelstrombremsen mit absenkbaren Schwertern an verschiedenen Bremspunkten und Permanentmagneten an den Wagen. Somit fährt die Bahn nicht mehr mit Bremsern im Zug. Einzelnachweise Weblinks Rutschebanen auf der Parkwebsite (dänisch) Rutschebanen in der Roller Coaster DataBase
Rutchebanen

Rutchebanen är den Köpenhamnska nöjesparken Bakkens mest kända attraktion och mittpunkt, en berg- och dalbana av trä (som entusiasterna av dylika attraktioner klassificerar dem, till skillnad från stålkonstruktioner) Den blev öppnad den 16 maj 1932 och var då Europas största. Den kostade 250 000 kronor och är 852 meter lång med en högsta punkt på 22 meter. På den snabbaste delen är farten 75 km/h. Turen varar ungefär 2 minuter och 30 sekunder.. Bakkens Rutchebane byggdes av den irländske ingenjören Walther Queenland, samma man som även byggde Rutschebanen på Tivoli. Berg- och dalbanan liknar den som uppfördes till världsutställningen i Dublin 1907, och är en kopia av den berg- och dalbana som byggdes till världsutställningen i Wimbledon, England 1930 . Vintern 1950 byggdes ytterligare en kopia i Borgbacken, Helsingfors. Banan har tre vagnset med plats för 20 personer i varje. Sedan upprustningen 2010 sköts banan automatiskt och den tidigare tågföraren ("bremsemanden") behövs inte längre. Rutchebanen ägs sedan 1952 av den danska staten. Under de 80 år som attraktionen har körts har två personer dödats i samband med åkturer.[källa behövs] Stavningen Korrekt dansk stavning var egentligen "Rutschebanen" (som på den lite mindre banan på Tivoli), men någon glömde bort ett "s" inför öppningen 1932, då skylten blev målad. Därefter höll sig Rutchebanen på Dyrehavsbakken till detta stavfel under några år, men åtminstone sedan ungefär 1940 har stavningen varit "Rutschebanen", och är det fortfarande (se skylten på bilden ovan). År 2001 ändrades dock korrekt dansk stavning till "rutsjebane". Källor Fotnoter Externa länkar Bakkens officiella webbplats
Middelaldercentret

Het Middelaldercentret (Deens, "Middeleeuwencentrum") is een experimenteel openluchtmuseum in de Deense plaats Sundby. In het museum wordt middels levende geschiedenis een beeld gegeven van het leven tijdens de veertiende en vijftiende eeuw. Opzet Rond een inham aan de zeestraat Guldborgsund op het Deense eiland Lolland zijn verscheidene middeleeuwse woningen en werkplaatsen opgetrokken. Ook is er een haventje met schepen en beschikt het museum over belegeringswerktuigen en ander middeleeuws wapentuig. Alles werd ter plaatse vervaardigd, waarbij zoveel mogelijk gebruik gemaakt werd van authentieke werkwijzen en gereedschappen. Bewoners De bewoners, medewerkers in vaste dienst, vrijwilligers en mensen met een werkervaringsplek, gedragen zich alsof ze in de middeleeuwen zijn. Ze gaan in middeleeuwse kledij gehuld en houden zich bezig met zo authentiek mogelijk uitgevoerde ambachten, gevechtsoefeningen, koken, en dergelijke. In het museum worden (vrijwel) dagelijks trebuchets en andere wapens afgevuurd, zijn riddersteekspelen te bewonderen en worden andere demonstraties gegeven. Nevenactiviteiten Daarnaast verrichten de betrokkenen onderzoek naar middeleeuwse gereedschappen en werktuigen, waarbij altijd getracht wordt zo dicht mogelijk bij de in die tijd gehanteerde methodes te blijven. Mede vanwege een reputatie van authenticiteit werd het museum herhaaldelijk gebruikt voor film- en televisieopnames.
Medeltidscentret

Medeltidscentret (på danska Middelaldercentret) är ett friluftsmuseum i utkanten av Sundby vid Nykøbing Falster med fokus på medeltiden i Danmark omkring 1400. Centret har byggts en del av en typisk dansk stad med hus, hantverkare, marknadsstånd, en hamn med fartyg. Centret har också en arsenal av vapen från perioden, till exempel blida, ballist, tidiga arkebuse och en kanon som alla visas för besökarna. Personalen på museet bär kläder från perioden. Dessutom är en stor grupp utbildade frivilliga också klädda i autentiska kläder. Källor Noter
Labyrint na ostrově Samsø

Dánský Labyrint na ostrově Samsø je největším světovým přírodním bludištěm. Otevřen byl pro veřejnost dne 6. května 2000. Bludiště se rozkládá na ploše 60 000 m2 a má celkovou délku 5,3 kilometrů. Od nápadu k realizaci Pozemek, na kterém bludiště vzniklo, je bývalá plantáž vánočních stromků; byl pronajímán od roku 1982. Když v roce 1997 vypršela smlouva, rostlo na pozemku 6 ha neproniknutelné jedlové houštiny. Majitelé, Karen a Erik Poulsenovi, se rozhodli vytvořit zážitkové místo, namísto vykácení celé plochy. Celá oblast se rozkládá na pozemcích rodinné farmy a bludiště bylo od začátku zamýšleno s využitím přírodních materiálů jako je dřevo a přírodní kámen. V okolí se nachází dubový les, pastviny a půda ležící ladem. Dřevní štěpka zbylá po vyklestění cest byla použita na povrchu cest. Umístěním velkých kamenů a vysazením stromů a keřů se zlepšil přírodní ráz oblasti. Bludiště Bludiště zabírá 60 000 metrů čtverečních s celkovou délkou trasy 5,380 m. To z něj dělá největší přírodní bludiště na světě, které je od roku 2001 zaneseno do Guinnessovi knihy rekordů. Na každém rozdvojení najdete patník s číslem. Ten vás navede k otázce. Uvnitř je osm různých cílů, ke kterým vedou různě dlouhé trasy. Abyste se dostali do cíle, musíte absolvovat kvíz. Bludiště obsahuje několik dřevěných plastik Henryho Wessela Fyhna s motivy odkazujícími na Hanse Christiana Andersena či skandinávskou mytologii. Zdi bludiště se skládají z 50 000 jedlí kavkazských, které mají výšku 0,5 m až 8 m. Hlavní cíl bludiště je nazván "Srdce nebo chrám". První chrám stál téměř 10 let a byl vyzdoben Henrikem Wesselem Fyhnem. Nicméně byl stržen a nově postavený chrám byl vyzdoben sochařem Mortenem Mollerem. K dispozici je také vyhlídková věž, která dává dobrý přehled o bludišti. Zajímavosti V souvislosti s desátým výročím labyrintu byl postaven nový dubový chrám. Zpěvák Lars Muhl napsal báseň o bludišti, která byla zveřejněna při otevření labyrintu v roce 2000. Bludiště obsahuje i trasu pro skutečné znalce Harryho Pottera. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Samsø Labyrinten na dánské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Labyrint na ostrově Samsø na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Samsø Labyrinten

Samsø Labyrinten er verdens største permanente labyrint, anlagt i september 1999 og åbnet for publikum den 6. maj 2000. Labyrinten dækker et område på 60.000 m² og har en samlet stilængde på 5,3 km. Fra idé til labyrint Området, hvor labyrinten ligger på, er en gammel juletræsplantage, og plantagen var forpagtet ud siden 1982. Da kontrakten udløb i 1997, stod ejerne tilbage med en 6 hektar stor uigennemtrængelig bevoksning af nordmannsgran, hvor kvaliteten var for dårlig til juletræer. Genvæksten fra træstubbene betød, at bevoksningen var alt for tæt, og man skulle mase sig igennem. Ejerne, Karen og Erik Poulsen, valgte derfor at skabe et sted, hvor folk kunne få en god oplevelse, i stedet for at fjerne bevoksningen og lave en kornmark. Området ligger på Erik Poulsens slægtsgård, og et bærende koncept i labyrinten var at bruge naturens egne materialer som træ og natursten. Endvidere er der lagt vægt på økologisk bæredygtighed, da der bl.a. er anvendt genbrugsmaterialer og nedsivningsanlæg. De omkringliggende arealer består af egeskov, overdrev og et brakareal, der binder CO2, og sikrer dyrene et godt biologisk miljø. Arbejdet med at lave stisystemet i labyrinten blev foretaget af en stor træfræser, der efterlod træflis på jorden. Træflisen blev derefter fræset ned i jorden, og der blev sået græs ovenpå. Ved at lægge store sten og plante træer og buske er der kommet et mere naturligt præg over området. Labyrinten Labyrinten fylder 60.000 m² og har en samlet stilængde på 5.380 m. Det gør den til verdens største, hvilket Guinness Rekordbog godkendte i 2001. I labyrinten, som er designet af Erik og Karen Poulsen, er der flere træskulpturer af Henrik Wessel Fyhn, bl.a. én af H.C. Andersen, Thor og Odin, da hovedtemaerne for kunsten er H.C. Andersens eventyr og nordisk mytologi. "Væggene" eller hækkene består af 50.000 nordmannsgraner, der har en højde på 0,5 m til 8 m. Labyrintens hjerte eller målet man går efter, kaldes Hjertet eller Templet. Det første tempel stod i næsten 10 år og var udsmykket af Henrik Wessel Fyhn. Det blev dog revet ned og et nyt opført, som er udsmykket af iskulptør Morten Møller. Der er også et udkigstårn, der giver et godt overblik over labyrinten. Da labyrinten åbnede i 2000 var der kun ét "mål", men i dag er der fem: Hjertet eller Templet. Stenkredsen, der omgiver et solur og består af 12 store sten. Pyramiden, der er bygget i træ. Skala 1:50 efter Keopspyramiden. H.C. Andersens Plads med en skulptur af H.C. Andersen. Arthurs Plads, der er for de yngste. I forbindelse med labyrintens 10 års jubilæum, blev der opført et nyt tempel med egetræ fra Brattingsborg Skov på Samsø. De bærende hjørnefigurer i templet symboliserer bl.a. de tre norner; Urd, Verdande og Skuld. Sangeren Lars Muhl har skrevet et digt om labyrinten, som blev offentliggjort ved labyrintens åbning i 2000. Se også Egeskov Slot har også en permanent labyrint Tuborg Labyrinten er en labyrint i Frederiksberg Kommune Eksterne henvisninger Samsø Labyrintens hjemmeside Referencer
Labyrinthe de Samsø

Le labyrinthe de Samsø est le plus grand labyrinthe au monde, d'une superficie de 6 ha, soit l'équivalent de douze terrains de football. Il est situé au nord de l'île de Samsø, au Danemark. Le labyrinthe est composé de haies et les 5,5 km de chemin s'entrecroisent en 186 intersections. Localisation Le labyrinthe se situe au nord de l'île danoise de Samsø, au-dessus de Nordby et en deçà d'Issehoved. Historique Le labyrinthe de Samsø est ouvert au public le 6 mai 2000. Composition, faune et flore Quelque 50 000 arbres, certains âgés de 30 ans, composent le labyrinthe. Il comporte 5,5 km de chemins, s'entrecroisant pour former 186 intersections. 25 espèces d'animaux, lièvres, chevreuils, renards et principalement des oiseaux, sont recensées sur le site. Attraction touristique Conçu comme une attraction touristique, le Samsø Labyrinten contient en son centre différentes zones à thème : un temple viking, une réplique à l'échelle de la pyramide de Khéops, un cercle de pierre, et quatre squares dont un dédié à Hans Christian Andersen. Pour orienter le visiteur, des livrets proposant des questions / réponses, une réponse associée à chaque chemin existent, permettant de s'orienter plus rapidement vers une des zones du labyrinthe. Le site attire 20 000 visiteurs par an. Notes et références Portail du Danemark Portail des parcs de loisirs
Samsølabyrinten

Samsølabyrinten är en labyrint anlagd i närheten av orten Nordby på ön Samsø i Danmark. Det är världens största permanenta labyrint. Den anlades i september 1999 och öppnade för allmänheten den 6 maj 2000. Labyrinten är anlagd i en före detta julgransplantage, täcker 60 000 m² och har en sammanlagd stiglängd på 5 130 meter. Labyrinten är ritad av Erik och Karen Poulsen, och innehåller en skulptur av Henrik Wessel Fyhn.
Sankt Hans Hospital

Sankt Hans Hospital is a psychiatric hospital in Roskilde on the Danish island of Zealand, 30 km from Copenhagen. Although situated in the Zealand Region, it is owned by the Capital Region and serves patients from that region. The land was bought by the forerunner of Copenhagen Municipality at the beginning of the 1800s so it could relocate the municipality's psychiatric hospital to a more rural location. With a history beginning in 1620, the hospital now has 180 beds and offers specialized treatment in the areas of forensic psychiatry and dual diagnosis. History The institution was first known as Københavns Pesthus which accommodated mentally ill patients from c. 1620 to 1651 when it moved to Copenhagen Castle's Ladegård in 1651. In 1808, the Copenhagen authorities bought Bistrup Manor in Roskilde for the care of the mentally ill, invalids and the poor. By the 1850s, the number of psychiatric patients had substantially increased, necessitating the establishment of a new treatment centre designed by Gottlieb Bindesbøll which was completed in 1859. The hospital was later expanded in order to function as Copenhagen's psychiatric hospital with some 2,000 beds. In 1987, Roskilde County acquired part of the facilities which it called Roskilde Amtssygehus Fjorden. As of 2014, the Psykiatrisk Center Sct. Hans, specializing in forensic psychiatry and dual diagnosis is under the authority of the psychiatric department of the Capital Region of Denmark. Today's hospital With a staff of some 600, the hospital has 180 beds in 13 open and closed units for forensic patients and psychotic patients with substance abuse. There is also an outpatient clinic in Copenhagen. References External links Psykiatrisk Center Sct. Hans website with an overview in English Behind the Curtains "Sct Hans Retspsykiatrien Sct. Hospitals Museum Sankt Hans Hospital at arkark.dk Source Source
Sankt Hans Hospital

Sankt Hans Hospital (Sct. Hans Hospital) är Danmarks största[källa behövs] psykiatriska sjukhus, beläget i Roskilde och tillhörande Region Hovedstadens psykiatriverksamhet. Den nuvarande verksamheten är främst inriktad på rättspsykiatri samt patienter med dubbeldiagnos eller med behov av intensiv rehabilitering. Historik Före 1769 var de sinnessjuka i Köpenhamn placerade i så kallade ”pesthus” tillsammans med bl.a. pestsmittade och veneriskt sjuka, men med medel från den förmögne köpmannen Claudi Rosset, kunde magistraten inköpa en byggnad i Köpenhamn och inrätta denna som ett hospital för sinnessjuka. Det nya hospitalet fick namnet Sankt Hans hospital och Claudi Rosset stiftelse. Hospitalet blev under det engelska bombanfallet mot Köpenhamn 1807 skadat så mycket att en planerad ombyggnad ej genomfördes. Istället föll valet på Bistrupgård vid Roskilde, som 1816 övertog patienterna från det gamla hospitalet. Sankt Hans tillhörde fram till 1860 fattigvården i Köpenhamn, varefter det övertogs av hospitalsväsendet. Samtidigt blev hospitalet om- och tillbyggt. År 1919 delades det i två separata sjukhus för män resp. kvinnor, men under gemensam administration. Externa länkar Psykiatrisk Center Sct. Hans
Sankt Markus Kirke (Aalborg)

For alternative betydninger, se Sankt Markus Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sankt Markus Kirke) Sankt Markus Kirke er en kirke i Sankt Markus Sogn i Aalborg Kommune. Kirken er fra 1933 og tegnet af kongelig bygningsinspektør Einar Packness. Den 20. januar 2008 fejrede Sankt Markus kirke sit 75 års jubilæum, hvor der i samme anledning blev udgivet en særlig jubilæumskrønike om kirken. Eksterne kilder og henvisninger Sankt Markus Kirke hos KortTilKirken.dk
Sankt Markus kyrka, Aalborg

Sankt Markus kyrka är en kyrka i Sankt Markus Sogn i Aalborgs kommun, byggd 1933. Den 20 januari 2008 firade Sankt Markus kyrka sitt 75-årsjubileum och med anledning av detta utgavs en särskild jubileumskrönika om Sankt Markus kyrka. Externa länkar Kyrkans hemsida 57°2′38″N 9°56′36″Ö
St. Vincent's Church, Helsingør

St. Vincent Church (Danish: Sankt Vincent Kirke) is a parish of the Roman Catholic Church in Helsingør, Denmark. The church, consecrated in 1930, is the only Roman Catholic church in North Zealand. It is located in Nygade, opposite Helsingør Cemetery. It is dedicated to the French saint Vincent de Paul and administered by the Vincentian Fathers. History The church was designed by Næstved architect Johannes Tideman-Dal. The foundation stone was set on 4 October 1928 and the church was consecrated on 26 October 1930. A group of Sisters of Charity of Saint Vincent De Paul began to operate in Helsingør in connection with the opening of the church. Architecture The church is built to a Neo-Gothic design in handmade red brick. The style was inspiration by the city's original Catholic churches dating from before the Reformation. The site also includes a rectory and a new parish hall built in 1991, designed by Gabor Kali. Interior Much of the interior furnishings are from Belgium and were acquired with the assistance of Josef Ludwig Brems, Vicar Apostolic of Denmark 1922–1938. The three carved altars and the stations of the Cross were created in Pierre de Caen limestone. The windows with glass mosaics are also from Belgium. References External links Official website
Sankt Vincent kirke

Sankt Vincent kirke är en katolsk kyrka i Helsingör i Danmark. Grundstenen till kyrkan lades den 4 oktober 1928 och två år senare, den 25 oktober 1930 invigdes kyrkan. Byggnaden är ritad av Johannes Tidemand-Dal i gotisk stil för att stilmässigt följa stadens två gamla kyrkor, Helsingörs domkyrka och Sankt Mariæ Kirke. Av samma skäl användes handslaget tegel. En ny församlingssal vid sidan om kyrkan uppfördes 1991 efter ritningar av arkitekt Gabor Kali. Kyrkan är tillägnad det franska helgonet Vincent de Paul. Källor Kyrkans officiella webbplats Helsingør Leksikon
Even Sø

Even Sø er en 22,6 hektar stor sø der ligger i en slugt vest for Præstø og Præstø Fjord. Efter fjernelse af gamle sluseporte i 1980’erne er søen igen blevet brakvandet i den nedre del, som den oprindeligt var, da der periodevis er indløb fra Præstø Fjord. Søen er typebestemt til næringsrig sø og er stærkt miljøpåvirket af, dels spildevandstilløb der dog er nedbragt, og af andefodring. Langs den lavvandede sø findes udbredte forekomster af naturtypen hængesæk, og i en af disse er der en bestand af den beskyttelseskrævende orkidé mygblomst. På søens vestside findes veludviklede ellesumpe. De truede naturtyper rigkær, surt overdrev og kalkoverdrev findes spredt i området. Der er overvejende tale om små arealer. To af kalkoverdrevene rummer bestande af sjældne orkideer. Områdets kystskove rummer mere end halvdelen af Danmarks bestand af den nationalt rødlistede art stor skallesluger. Søen er meget fuglerig og i de nære omgivelser lever et havørnepar. Søen er en del af Natura 2000-område nr. 168 Havet og kysten mellem Præstø Fjord og Grønsund, og er både habitatområde, fuglebeskyttelsesområde og del af et ramsarområde. Kilder og henvisninger
Palau de Charlottenlund

El Palau de Charlottenlund fou construït per la germana del rei Cristià VI de Dinamarca, la princesa Carlota Amàlia, de qui prengué el nom. Construït durant el bienni que va des de 1731 fins a 1733, fou dissenyat per l'arquitecte Johan Cornelius Krieger sota la supervisió de l'enginyer H.H. Scheel. El castell fou ubicat a sobre d'un antic castell medieval anomenat Gyldenlund. El castell quedà com un residència emprada per diferents membres de la família reial danesa al llarg del segle xix i els primers trenta anys del segle xx. Durant el llarg segle xix fou utilitzat molt especialment per la princesa Lluïsa Carlota de Dinamarca i pel príncep Guillem de Hessen-Kassel, pares de la princesa Lluïsa de Hessen-Kassel, esposa del rei Cristià IX. A partir de l'any 1869, el Palau fou habitat pel príncep hereu Frederic VIII de Dinamarca i la seva esposa, Lluïsa de Suècia. En el castell hi nasqueren els futurs reis Cristià X de Dinamarca i Haakon VII de Noruega. Durant l'estada dels prínceps hereus, l'arquitecte Ferdinand Meldahl realitzà un canvi radical en el castell permetent que ressorgís el neoclassisme francès inicial del castell. Alhora es realitzà una important ampliació del castell amb una cancelleria i amb noves dependències de la Cort. La reina Lluïsa de Suècia visqué al castell fins a la seva mort l'any 1926. Després de més de 200 anys ininterromputs d'habitar el castell, la família reial danesa cedí les instal·lacions a l'Institut de Pescadors i Científics Oceànics de Dinamarca que s'hi traslladaren l'any 1935. El Castell de Charlottenlund és propietat de l'estat danès i és gestionat per l'Agència de Palaus i Propietats Reials. Encara avui és la seu de l'Institut de Pescador i Científics Oceànics de Dinamarca. Els jardins del Palau, de gran extensió, pertanyen a l'anomenat estil anglès, basat en el predomini dels boscos i dels llacs artificials. Aquest estil fou introduït al Palau durant l'estada del rei Frederic VIII substituint un estil barroc o francès en els jardins del Palau.
Schloss Charlottenlund

Das Schloss Charlottenlund (dänisch Charlottenlund Slot) ist ein Lustschloss in dem gleichnamigen Kopenhagener Vorort Charlottenlund in der Gemeinde Gentofte auf der dänischen Insel Seeland. Es diente von 1715 bis 1926 verschiedenen Mitgliedern des dänischen Königshauses als Sommerresidenz. Die Könige Christian X. von Dänemark und Haakon VII. von Norwegen wurden auf dem Schloss geboren. Geschichte Die urkundlich belegte Geschichte Charlottenlunds begann 1663, als König Friedrich III. das Grundstück seinem Kammerdiener Jacob Petersen übertrug, der dort ein Gasthaus baute. 1671 erwarb Ulrik Frederik Gyldenløve, ein unehelicher Sohn des Königs, das Anwesen, nannte es Gyldenlund und ließ dort Bewässerungsgräben, Fischteiche und Wanderwege anlegen. 1690 gelangten die Ländereien wieder in den Besitz der königlichen Familie, die schließlich dort einen Landsitz errichten ließ. Um 1715 übernahm Kronprinz Christian (der spätere König Christian VI.) Gyldenlund und schenkte es 1730 seiner Schwester, Prinzessin Charlotte Amalie, deren Namen (Charlottenlund) es fortan trug. Nach den vom Architekten Johan Cornelius Krieger geleiteten Umbauarbeiten nutzte die Prinzessin das Schloss bis zu ihrem Tod 1782 als Sommerresidenz. Danach bewohnten Prinzessin Louise Charlotte und Landgraf Wilhelm von Hessen-Kassel-Rumpenheim das Schloss, bis es 1869 von Kronprinz Friedrich (dem späteren König Friedrich VIII.) und seiner Frau, Prinzessin Louise, übernommen wurde. Sie beauftragten Ferdinand Meldahl mit tiefgreifenden architektonischen Änderungen. Zwischen 1880 und 1881 erweiterte er das ursprüngliche Barockschloss durch zwei Seitenflügel sowie eine Kuppel und veränderte die Fassade im Stil der französischen Neorenaissance. Sowohl König Christian X., als auch sein Bruder Karl (der spätere norwegische König Håkon VII.) wurden in Charlottenlund geboren und die dänische Königsfamilie nutzte das Schloss noch bis 1935 als Sommersitz. Seit 1935 wird Schloss Charlottenlund von Dänemarks Technischer Universität (DTU) genutzt. 2015 wurde es zum Verkauf angeboten. 2017 wurde das Schloss renoviert. Siehe auch Liste von Burgen, Schlössern und Festungen in Dänemark Einzelnachweise Weblinks Schloss Charlottenlund. Abgerufen am 16. Januar 2024 (dänisch).