Rundetaarn

Rundetaarn či Rundetårn (česky Kulatá věž) je věž ze 17. století, která se nachází v centru Kodaně v Dánsku. Věž je jedním z mnoha architektonických projektů krále Kristiána IV. Dánského. Původně byla postavena jako astronomická observatoř. Je známá zejména díky svému spirálovitému jezdeckému schodišti, a také díky rozsáhlé vyhlídce po Kodani, kterou nahoře poskytuje. Věž je součástí tzv. Trinitatis Complex, který tehdejším učencům poskytoval univerzitní kapli, Kostel svaté Trojice a akademickou knihovnu. Dnes Kulatá věž slouží jako vyhlídkové místo, veřejná astronomická observatoř a historická památka. Nepřímou součástí věže je také Knihovní hala, která se nachází nad kostelem a je přístupná pouze přes věžní rampu. Hala slouží také jako místo pro různé výstavy či koncerty. Historie Pozadí V 17. století nabyla v Evropě astronomie své důležitosti. Země spolu začaly soutěžit v zakládání kolonií, čímž vzrostl požadavek na přesnou navigaci pro cestování po oceánech. Z toho důvodu bylo založeno mnoho národních observatoří, první v roce 1632 v Leidenu v Holandské republice. Již o pět let později následovalo vybudování observatoře Rundetårn, která se původně označovala názvem STELLÆBURGI REGII HAUNIENSIS. Plány a přípravy Po tom, co Tycho Brahe upadl v nemilost a opustil Dánsko, se Christian Longomontanus stal novým astronomem krále Kristiána IV., a zároveň prvním profesorem astronomie na Kodaňské univerzitě. V roce 1625 tento astronom navrhl králi vybudovat astronomickou věž jakožto náhradu za Braheho podzemní observatoř Stjerneborg, která byla zbourána po jeho smrti v roce 1601. Longomontanův první návrh byl vztyčit novou observatoř na vrchu kopce Solbjerget, dnes známého jako Valby Bakke. Ale jelikož v tu dobu existovaly také plány na vybudování nového studentského kostela a nové studentské knihovny pro univerzitu, vyvstal nápad spojit tyto tři budovy do jednoho velkého komplexu. Pozemek, na němž byl nakonec Trinitatis Complex postaven, král Kristián IV. koupil již v roce 1622, tedy 13 let před začátkem stavby. Jeho původní plány staveniště nejsou známy, ale jelikož se pozemek příhodně nacházel vedle regensenských kolejí a univerzity, bylo pro tento prestižní projekt vybráno právě toto místo. Ačkoliv o tom není jasný důkaz, je všeobecně přijímáno, že návrhem nové budovy byl pověřen architekt Hans Van Steenwinckel mladší, i když se dokončení stavby nedožil. Kameny na stavbu základů byly na staveniště dováženy od 24. listopadu 1636. Nejprve byl materiál brán z městských hradeb, později z oblasti poblíž města Roskilde. Cihly byly objednány z Nizozemska, neboť místní výrobci nebyli schopni vyrobit cihly požadované vysoké kvality. V únoru 1637 byla v Emdenu podepsána smlouva s Henrikem van Dingklagem o dovozu cihel na stavbu. První tři várky měly být lodí dodány v květnu, další tři během příštího měsíce a zbytek na zakázku. Stavba Trinitatis Complex byla započata v hustě zalidněném sousedství úzkých ulic a uliček. Oblast musela být nejprve vyklizena, a proto 18. dubna 1637 200 mužů, vojáci a lidé z městské části – ostrůvku Gammelholm (tehdy známého jako Bremerholm) začali s demolicí hrázděných domků, které na budoucím staveništi stály.[zdroj?] Stavba Základní kámen byl položen 7. července 1637. Když Hans van Steenwinckel 6. srpna 1639 zemřel, byl z Nizozemska přizván Leonhard Blasius coby nový hlavní královský stavitel. Na rozdíl od svého předchůdce se v dánské architektuře zapsal pouze jako přechodná postava. Zemřel totiž pouhé čtyři roky po svém příjezdu do Dánska, a to aniž by po sobě zanechal nějaké významné budovy svého vlastního designu. Stavba byla několikrát pozastavena kvůli nedostatku financí. Z těchto důvodů bylo kostelům v Dánsku a Norsku nařízeno, aby částí svých výdělků přispívaly na stavbu. V roce 1642 byla stavba přece jen dokončena, ačkoliv kostel a knihovna byly dokončeny až v roce 1657. Jako observatoř Christian Longomontanus, ačkoliv byl již velmi starý (v době dokončení stavby mu bylo přes 80 let), se stal prvním ředitelem observatoře. Během velkého požáru v roce 1728 byl Trinitatis Complex značně poškozen, ale byl obnoven. Úpadek a pozdější léta Na začátku 19. století byla Kulatá věž jako astronomická observatoř zastaralá. Nástroje k pozorování oblohy stále nabývaly na velikosti, zatímco věž být rozšířena nemohla. Zároveň byla pozorování nepřesná kvůli světelnému znečištění z města a otřesům způsobeným čím dál více houstnoucím provozem v ulicích. Proto se univerzita rozhodla na starém městském opevnění, které bylo rovněž zastaralé a chystalo se proto k vyřazení, postavit observatoř Østervold. Nová observatoř byla uvedena v roce 1861 v podobě od architekta Christiana Hansena. Významné návštěvy V roce 1716 ruský car Petr I. Veliký při své návštěvě Kodaně vyjel nahoru do věže na svém koni. Jeho manželka, carevna Kateřina I. Ruská, za ním měla údajně vyjet v dvoukolovém kočáře taženém jedním koněm. V roce 1902 auto značky Beaufort bylo prvním motorizovaným vozidlem, které nahoru do věže vyjelo. Medaile ve sbírce medailí Kulaté věže naznačuje, že první cyklistický závod ve věži se konal již roku 1888, pravděpodobně v návaznosti na Nordickou výstavu průmyslu, zemědělství a umění. V roce 1911 noviny Socialdemokraten zorganizovaly cyklistický závod dolů z Kulaté věže. V roce 1971 Ole Ritter vyhrál cyklistický závod nahoru do Kulaté věže, při němž s časem 55,3 vteřiny porazil Leifa Mortensena, se kterým soupeřil o titul „král hor“. V roce 1989 Thomas Olsen vyjel nahoru do věže a sjel z ní dolů na jednokolce v čase 1 minuta 48,7 vteřiny, což je dosavadní světový rekord. V roce 1993 Henrik Djernis porazil Jense Veggerbyho v cyklistickém závodě s časem 50,05 vteřiny. Architektura Kulatá věž je válcovitá stavba postavená ze zdiva, které kombinuje žluté a červené cihly – barvy rodu Oldenburků. Využité cihly byly vyrobeny v Nizozemsku a jsou z natvrdo pálených štíhlých cihel. Zadní stranou je věž spojena s kostelem Trinitatis, ale jako kostelní věž nikdy nesloužila. Steenwinckel, jehož jméno je jinak synonymem pro holandskou renesanční architekturu v Dánsku, po sobě s Trinitatis Complex zanechal svůj charakteristický styl. Na rozdíl od jeho ostatních budov, které nesou prvky bohatého zdobení a extravagantní věžičky, je tento komplex střízlivý a více soustředěný. Točitá rampa Namísto schodů vede nahoru do věže a ostatních přidružených částí pouze točitá plochá rampa. Tato podoba byla vybrán proto, aby se ke knihovně a observatoři dostal kůň s vozem, který by posloužil při stěhování knih či při převozu těžkých a citlivých nástrojů. Observatoř Plošina observatoře se nachází 34,8 m nad ulicí. Podél jejího okraje se rozprostírá mřížoví ze svářkové oceli, které bylo vyrobeno v roce 1643 Kasparem Finckem, dvorním umělcem v oblasti kovodělnictví. V mřížoví je zachycen monogram krále Kristiána IV., a také písmena RFP, která mají představovat královo motto: Regna Firmat Pietas – Zbožnost posiluje říše. Rébus Do vrchní částí fasády věže je pozlaceným písmem vepsán rébus. Vlastní náčrt krále Kristiána IV., zachycen jeho rukopisem, je uložen v dánském říšském archivu. Rébus obsahuje čtyři hebrejské souhlásky z Tetragrammatonu a lze jej vyložit následujícím způsobem: Veď, Bože, správné učení a spravedlnost v srdce korunovaného krále Kristiána IV., 1642. Uvedený letopočet 1642 je rok, kdy byla věž dokončena. Toaleta Ve věži se nachází také toaleta, kterou využívali badatelé a astronomové při práci. Sedátko se nachází téměř úplně nahoře, přičemž ze záchodu do přízemí vede šachta, dole končící dutým jádrem. Tuto šachtu nelze nijak vyprazdňovat, ani z ní ven nevede žádná ventilace, pročež ji lze sporně považovat za jeden z prvních a největších septiků na světě. Veřejná observatoř V roce 1860 Kodaňská univerzita vyřadila Kulatou věž coby univerzitní observatoř. V roce 1928 byla věž zrekonstruována jako observatoř s přístupem pro amatérské astronomy a širokou veřejnost. Věž je přístupná po celý rok vyjma některých svátků. Odraz v kultuře V pohádce Hanse Christiana Andersena Křesadlo (pohádka) má ze tří zmíněných psů ten největší z nich oči velké jako Kulatá věž v Kodani. V jiné Andersenové pohádce Bezová maminka starý manželský pár vzpomíná, jak chodívali „na kulatou věž, a dívali jsme se do světa přes Kodaň a moře...“ V Andersenově básni Být či nebýt se hlavní postava Niels Bryde narodí a vyrůstá v Kulaté věži, kde je jeho otec vrátným. V původně Dány osídleném kalifornském městě Solvang byla postavena replika věže v měřítku 1:3. Asteroid 5505 Rundetårn byl pojmenován na počest této věže. V Dánsku se výšky budov často přirovnávají k výšce Rundetaarn, která je vysoká 42 metrů. Dánská věta „Co je vyšší, Rundetaarn, nebo úder hromu?“ je v dánštině slovní hříčkou, neboť slova hlasitý a vysoký se v dánštině řeknou stejně. Věta je Dány často užívána při diskuzi, když se oponující účastník snaží porovnánat nesrovnatelné (v češtině můžeme tuto skutečnost přirovnat ke rčení „míchat jablka s hruškami“. Kulatá věž se objevuje také v počítačové hře SimCity z roku 2013. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rundetaarn na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rundetaarn na Wikimedia Commons Copenhagen-Portal - Kulatá věž v Kodani a její historie (anglicky) Oficiální stránky (anglicky) Informace o Kulaté věži v českém jazyce[nedostupný zdroj]