NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Studenterkurset i Sønderjylland

Studenterkurset i Sønderjylland (til daglig STUK) er et studenterkursus oprettet i 1976 som Den sønderjyske kostskole i Christiansfeld, og siden 1995 med det nuværende navn. Skolen flyttede til Toftlund i 1978. Studenterkurset er en del af den selvejende institution Studenterkurset og Kostskolen i Sønderjylland. Kostskolen omfatter 7.-10. klasse og den gymnasieforberedende Overbygningen 7.-10. klasse. Derudover fra skoleåret 2018-19, starter en 4-6 klasse. Der er tilknyttet en kostafdeling på skolen. STUK følger den samme bekendtgørelse som den treårige STX, dog gennemført på to år. Det kan lade sig gøre, blandt andet fordi fag som billedkunst, musik og idræt ikke indgår i fagrækken. STUK tilbyder som eneste 2-årige gymnasie et kollegie, der kan huse op til 26 elever fordelt på ligeså mange værelser. STUK huser også en kantine.
Studiebyen

Studiebyen i Hellerup er opført 1920-1924 og består af 104 enkelthuse, dobbelthuse og rækkehuse tegnet af 24 af datidens store arkitekter. Byggeriet var et forsøg på at belyse de forskellige hustypers mangler og fordele økonomisk, indretnings- og materialemæssigt. Bygherren var Københavns Almindelige Boligselskab (KAB) med direktør F.C. Boldsen i spidsen, som i begyndelsen af 1920'erne opførte adskillige lavbebyggelser med haver i København. Formålet var at skabe bedre boliger med lys og luft til arbejderklassen, som fik mulighed for at flytte ud af byen – blandt andet til boligerne i Studiebyen. Bygninger Rækkehusene og porten Rygårds Allé 56-94 & 79-119 Peter Nielsen, August Rasmussen og V. Rørdam Jensen. Skovlæet 3-10, Peter Nielsen & Ole Falkentorp Lundekrogen 3-4, Claudius Hansen Lundekrogen 5, Henning Jørgensen Lundekrogen 6-7-8, Anthon Bendix Lundekrogen 9-10, Kay Fisker Sømarksvej 19-20-21-22, Svend Møller & Georg Ponsaing Sømarksvej 23-24-25-26, Edvard Thomsen Sømarksvej 27-28-29-30, Ivar Bentsen & Thorkild Henningsen Lundeskovsvej 6 & 8, Henning Hansen Lundeskovsvej 10-12 & 13-15, Carl Schiøtz Lundeskovsvej 14-16 & 17-19, Hans Kai Turin-Nielsen Lundeskovsvej 18 & 20, Jesper Tvede Lundeskovsvej 21-23-25, Poul Holsøe Lundeskovsvej 22 & 27, Alfred Brandt Lundeskovsvej 24 & 29, Henning Jørgensen Lundeskovsvej 26 & 31, Tyge Hvass Lundeskovsvej 28-30-33-35, Anton Rosen Lundeskovsvej 32 & 37, K. Kirkerup Lundeskovsvej 34, 36 & 39, Jesper Tvede Rygårds Allé 100 & 127, Poul Hauggaard & Ole Falkentorp Rygårds Allé 102 & 121, Sigurd Christensen Kilder F.C. Boldsen, Studiebyens Huse. Tegning og Beskrivelse af 104 Enkelt-, Dobbelt-, og Rækkehuse i Hellerup, Københavns Almindelige Boligselskab 1924. Eksterne links Kunstakademiets Arkitektskoles Bibliotek Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Studiebyens Boligselskab Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine
Stårup Hovedgård

Stårup Hovedgård eller Staarupgaard er en hovedgård i Højslev Sogn, i det tidligere Fjends Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune, Region Midtjylland. Gården ligger vest for Højslev ca. 1½ km øst for Skive Fjord. Gården er omgivet af voldgrave og der er spor af volde. Den fredede hovedbygning består af én fløj i to etager, med høje hvælvede kældre fra 1300-tallet. Selve bygningen er opført af rigsråd Bjørn Kaas omkring 1554 af munkesten. Den er nu hvidkalket. Der har formentlig været et tårn og en sidefløj mod nord, som blev nedrevet i 1800-tallet. I dag er der ca. 10 td. park og skov omkring den gamle hovedbygning. I midten af 1700-årene var godsets tilliggende ca. 2.500 ha. Omkring år 1800 bortsolgtes alt fæstegods og gennem 1900-årene reduceredes jordtilliggendet drastisk. De sidste 125 td. landbrugsjord blev udstykket til statshusmandsbrug i 1952. Spøgelset på Stårup Hovedgaard Spøgelser og genfærd hører til på de fleste gamle herregårde. Således også på Staarup Hovedgaard. Vort mest berømte genfærd er "den grå dame", Birgitte Rosenkrantz, som Christian 4. lod halshugge i 1603. Birgitte Rosenkrantz var enke efter Bjørn Kaas og fik et seksuelt forhold til hans nevø Niels Kaas, hvilket resulterede i at Birgitte fødte to børn. Birgitte blev halshugget i 1603, dømt for "blodskam". Uden at de var familie med hinanden. Ejerrække (1364-1410) Jep Lavesen (1410-?) Lave Jepsen (?-1499) Jens Nielsen Kaas (1499-1531) Mogens Kaas (1499-1535) Niels Kaas (1535-1539) Anne Bjørnsdatter, gift Kaas (1539-1581) Bjørn Kaas (1581-1597) Niels Kaas (1597-1616) Albert Rostrup (1616-1648) Gunde Rostrup (1648-1648) Helvig Kaas (1648-1653) Elsebe Dorte Rostrup (1648-1653) Sophie Rostrup (1653-1682) Hans Juul (1682-?) Henrik Friis (?-1708) Frederik Christian Holck (1708-1747) Lisbeth Friis (1747-1757) Frederik Berregaard (1757-1760) Frederikke Henriette v. Bünau, gift Berregaard (1760-1763) Jakob Lerche (1763-1768) Hans Henrik Jørgensen (1768-1782) Hans Christian Moldrup (1782-1786) [[Jørgen Ditlev Trampe ]]* (1786-1794) Chr. Kondrup (1794-1804) Bagge Lihme (1804-1809) Christen Friis (1809-1821) Morten Sommer (1821-1822) Christen Friis' sønner (1822-1830) Mads Refsgaard (1830-1855) F. V. Bering (1855-1867) Lucas Peter von Bretton (1867-1870) Nørrejysk Hypothekforening (1870-1881) L. Madsen (1881-1904) Gebhart Kaas (1904-1907) Niels Kaas (1907-1918) A. P. Jørgensen (1918-1926) Chr. Pedersen (1926-1940) Christian Rasmussen (1940-1952) C. S. Jensen (1952-1955) Statens Jordlovsudvalg (1955-1962) A. Paalmann (1962-1988) Holger Diedrichsen (1988-2004) Lis Messmann og Jørgen Kaasfeldt Bram (2004-2016) Lis Messmann (enke efter Jørgen Kassfeldt Bram) (2016-) Linda Marie Therese Bååth I 1980'erne var Stårup Hovedgård meget forfaldent, men en storstilet restaurering har nu genrejst de flotte bygninger. Eksterne kilder og henvisninger Trap Danmark, Viborg Amt . 5. udgave 1925
Støvring Gymnasium

Støvring Gymnasium er et gymnasium beliggende i Støvring i Nordjylland. Gymnasiet har omkring 500 elever. Gymnasiet blev grundlagt i 1978, og eksisterede i sit første leveår under navnet Løvvangsgymnasiet, med base i en del af stueetagen på Løvvangsskolen i Nørresundby, og blev frem til 2006 drevet af Nordjyllands Amt. Siden har det været en selvejende institution. I 1980 flyttede gymnasiet til de nuværende bygninger i Støvring. Gymnasiet er indrettet med et stort, gennemgående fællesareal, der bidrager til det sociale miljø på tværs af klasser og årgange. Det er et typisk oplandsgymnasium, som har elevtilgang fra det meste af Midt- og Østhimmerland, herunder Nibe, Arden, Bælum, Skørping, Klarup, Dall Villaby, Ferslev og Svenstrup. Skolens liv omfatter blandt andet fredagscaféer, årlig gallafest, idrætsdag og et årligt melodi grand prix for 1g'erne, hvor retten til at vælge sofagrupper i fællesarealet er på spil. Enkelte af skolens undervisere har været på stedet siden skolens allerførste år. Rektorer 1978-1999: Per Thomsen 1999-2021: Jens Nielsen Eksterne henvisninger Støvring Gymnasiums hjemmeside
Støvringgård

Støvringgård er en herregård i Østjylland beliggende 2 km øst for Støvring By i Støvring Sogn, Støvring Herred, Randers Kommune. Den nævnes allerede i 1319, hvor den ejedes af Palne Jensen Juul, der førte Lille-Juul'ernes Våben. Hovedbygningen er opført i 1600-1622-1630 og ombygget i 1740-1750. Støvringgård blev i 1735 omdannet til Støvringgård Kloster da gehejmerådinde Christine Harboe (født baronesse Fuiren) i sit testamente bestemte det til et jomfrukloster for en priorinde og tolv jomfruer. Ligeledes fulgte bøndergods og tiender samt en del kapital med bestemmelsen. I dag er bygningerne omdannet til moderne lejligheder efter en ændring i fundatsen i 1978. Støvringgård Gods er på 518,3 hektar Ejer- og tidligere ejere af Støvringgård (1319-1331) Palne Jensen Juul (1331) Palnesdatter Juul gift Bugge (1331-1359) Niels Bugge (1359) Eline Nielsdatter Bugge gift Vendelboe (1359-1400) Christian Vendelboe (1400) Else Christiansdatter Vendelboe gift (1) Thott (2) Holck (1400-1430) Axel Jepsen Thott (1430-1434) Else Christiansdatter Veldelbo gift (1) Thott (2) Holck (1434-1442) Lyder Holck (1442-1470) Jep Axelsen Thott (1470-1496) Axel Jepsen Thott (1496-1510) Jacob Andersen Bjørn (1510-1536) Margrethe Poulsdatter Fikkesen gift Bjørn (1536-1562) Dorte Jacobsdatter Bjørn gift (1) Hak (2) Glob (1562-1564) Anne Bjørnsdatter Bjørn gift Kaas (1564-1578) Niels Nielsen Kaas / Erik Nielsen Kaas (1578-1614) Niels Eriksen Kaas / Mogens Eriksen Kaas (1614-1656) Mogens Eriksen Kaas (1656-1660) Mogens Eriksen Kaas dødsbo (1660-1672) H. Løvenhielm / Hans Svane / Thomas Fuiren (1672-1680) Hans Svane / Thomas Fuiren (1680) Thomas Fuiren (1680-1686) Diderik lensbaron Fuiren (1686-1708) Margrethe Ejlers gift lensbaronesse Fuiren (1708) Christine Dideriksdatter baronesse Fuiren gift Harboe (1708-1709) Jens Harboe (1709-1735) Christine Dideriksdatter baronesse Fuiren gift Harboe Se også Fredede bygninger i Randers Kommune Eksterne henvisninger Støvringgaard Kloster Arkiveret 8. august 2014 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark stovringgaard-kloster.dk Arkiveret 19. august 2007 hos Wayback Machine
Suhrs Friboliger

Suhrs Friboliger, beliggende Valdemarsgade 5, 7 og 9 i København, er oprettet af etatsråd Ole Bernt Suhr og hustru Ida Marie Suhr født Becher ved testamente af 27. april 1874 og trådte i virksomhed i oktober 1877. Anlægget består af 12 friboliger for trængende grosserere og grossererenker. Ejendommen består af 3 bygninger tegnet af Ludvig Fenger og opført 1876-77 af gule mursten i nygotik, i kælder og 2 etager, der indeslutter et til gaden åbent haveanlæg, i hvis midte er placeret en Merkurstatue af zink. Bygningerne er fredet. Stiftelsen bestyres af Grosserer-Societetets komité, der udreder omkostningerne ved dens drift. I 2015 blev anlægget købt af Vallø Stift og skal i fremtiden huse adelige jomfruer. Litteratur Architekten, 18. marts 1905. Kilder og eksterne henvisninger Suhrs Friboliger i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 1. bind, 1906)
Sundby Kirke (København)

For alternative betydninger, se Sundby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sundby Kirke) Sundby Kirke ligger på Amagerbrogade og er sognekirke for Sundby Sogn, der tilhører Amagerbro Provsti (Københavns Stift). Den er tegnet af arkitekt Hans J. Holm. Bygningen er opført i 1869-70 som en korskirke i nyromansk stil af røde mursten med hjørnelisener, der på flankemurene bærer tandsnit og på gavlene stigende rundbuefriser. På taget er rejst en ottesidet tagrytter. Koret vender mod nordøst. Foran skibets sydvestgavl opførtes i 1941 et våbenhus med tympanon og bronzedør tegnet af Max Andersen, tympanonrelieffet er identisk med relieffet over indgangen til Absalonskirken, bronzedøren blev støbt i 1974. I sakristiet er ophængt et udkast i gips til tympanon og bronzedør. Kirken blev istandsat i 1963 ved Fr. Zeuthen og Cai Bertelsen. I 1870 blev apsisrundingen udsmykket med en stor fresko og tøndehvælvene med en dekorativ udsmykning. I 1893 opstillede man en stor altertavle malet af den norske maler A. Ender. Ved istandsættelsen i 1963 blev det store altertavlemaleri af A. Ender taget ned og ophængt i kirken, på alteret blev opstillet tre kors, som symboliserer Golgatha, over en predella fra 1879 med 3 apostelmalerier af F. C. Lund, desuden blev apsisudsmykningen og den dekorative udsmykning i hvælvene overmalet. I sakristiet kan man i loftet se den dekorative udsmykning, som har udsmykket kirkens hvælv. I kirken ses et maleri af A. Hunæus fra 1867, maleriet fremstiller Peter med hanen. I søndre korsarm ses Kongernes tilbedelse malet af et medlem af menigheden, modellerne til maleriets figurer var alle medlemmer af menigheden. Prædikestol og knæfald er tegnet af Zeuthen og Bertelsen i 1963. Ved døbefonten er ophængt et relief af Curt Frandsen, relieffet fremstiller Pilatus, som vasker sine hænder. I korsfløjene ses glasmalerier fra 1908 tegnet af C. N. Overgaard. I nordre korsarm ses "Jesus og synderinden", "Fødslen og Gethsemane". I søndre korsarm ses "Opvækkelsen af Jairus datter", "Korsfæstelsen" og "Jesus som Herre og dommer". Eksterne kilder og henvisninger Sundby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Sundby Kirke hos KortTilKirken.dk C.N. Overgaard hjemmeside Arkiveret 20. oktober 2020 hos Wayback Machine.
Sundby Church

Sundby Church (Danish: Sundby Kirke) is a Church of Denmark parish church located on Amagerbrogade in Copenhagen, Denmark. Completed in 1870 to designs by Hans Jørgen Holm, it is the oldest church on the northern part of Amager. History In the middle of the 19th century, Sundby still belonged to the parish of Tårnby but the old village church there was located almost five kilometres away. A local committee was therefore established in 1868 to raise money for the construction of a new church, charging the architect Hans Jørgen Holm with its design. Construction began in 1869 and the new church was consecrated in 1870. Nathanael's Parish was disjoined from Sundby Parish in 1899. The church was refurbished by Frederik Zeuthen and Cai Bertelsen in 1963. Architecture The church has a cruciform plan and is built in red brick to a Neo-Romanseque design. The roof is topped by an octagonal flèche. The chancel faces north-east. Decorations include corner leseness and round arched friezes on the gables. A porch was built at the nave's south-west gable in 1941. Its tympanum and bronze door were designed by the artist Max Andersen. The bronze door was installed in 1974 to mark the 100th anniversary of the church. The tympanum's relief is identical to the one above the entrance of Absalon Church on Sønder Boulevard. The six reliefs on the bronze door show scenes associated with the Passion of Christ. Sundby Cemetery Sundby Cemetery (Danish: Sundby Kirkegård) was established in 1872 at a site a little to the south of the church and is the main cemetery for Amager. It consists of an old and a modern section, located on either side of Kastrupvej, with a combined area of 10 hectares. The old section will be decommissioned in 2020. References External links Official website Concerts in the church
Sundeved-Centeret

Sundeved-Centeret er en selvejende institiution beliggende i Stenderup. 1970 ophørte Sundeved Frimenighed, som overlod Stenderup Frimenighedskirke og præstegården til en kreds med tilknytning til Indre Mission, Søndagsskolerne og KFUM og KFUK i Sønderjylland. Centret bruges til kurser, lejrskoler, familiefester og lignende. Der er 34 sengepladser fordelt på 3 dobbeltværelser og 5 køjeværelser. Og et nyrenoveret spise- og dagligstue med projektor og AV udstyr samt et storkøkken med opvaskemaskine. Bygningerne udlejes også til andre. Kirken er opført i 1903 af arkitekten Martin Nyrop, der også var arkitekt for Københavns Rådhus. Præstegården er opført i 1912. Eksterne henvisninger Sundeved centrets hjemmeside Info om Sundeved centret Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine
Sundkirken (Københavns Kommune)

For alternative betydninger, se Sundkirken. (Se også artikler, som begynder med Sundkirken) Sundkirken ligger på Lodivej på Amager. Historie Kirkens arkitekt var G. H. Christiansen. Kirkebygningen Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Eksterne kilder og henvisninger Sundkirken hos denstoredanske.dk Sundkirken hos KortTilKirken.dk
Sunds Kirke

Sunds Kirke ligger ca. 8 km nord for Herning. Den nuværende kirke er fra 1897, men samme sted lå tidligere en hvidkalket granitkirke, opført delvis af rå kampesten, opført omtrent år 1200. Kirken er opført i røde teglsten og udvidet to gange. Første udvidelse skete i 1944, hvor sideskibet (korsarmen) mod nord blev tilbygget og hovedskib og kor blev forlænget. Anden udvidelse skete i 1984, hvor sideskibet mod syd kom til, hvorved der opnåedes plads til 360 mennesker. Alteret kan dateres tilbage til 1611, og prædikestolen til 1664. Ved kirkens 100-års jubilæum i 1997 blev en model af Skoleskibet København ophængt i kirkens skib. Døbefonten, som er tilvirket af den romanske stenmester Horderus fra Djursland og udsmykket med tovsnoninger på siden, stammer fra den oprindelige kirke og er således mere end 800 år gammel. Kirkens klokker er fra henholdsvis 1459 og 1965. Den nyeste og største af klokkerne er af engelsk oprindelse og støbt hos firmaet John Taylor & Co. Den 11. juni 2006 indviede kirken et nyt alterbillede af Torbjørn Olsen. Billedet viser Marias nedtagelse af Jesus fra korset med røverne på hver side. Eksterne kilder og henvisninger Mere om stenhuggeren Horderus Arkiveret 20. marts 2014 hos Wayback Machine Sunds Kirke Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine på cofman.com Sunds Kirke hos KortTilKirken.dk Sunds Kirke på sogn.dk Sunds Kirke Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine på kirku.dk
Svanelunden

Svanelunden er en folkepark i Hjørring og ét af byens største parkanlæg, anlagt i 1878 på initiativ af Jørgen H. Nielsen. Svanelunden har siden sin opførelse været et yndet udflugtssted for både børn og voksne. I gammel tid var der opført et traktørsted i parken, og der ligger fortsat en restaurant på stedet. I parken ligger der en friluftscene, der bliver benyttet ved særlige lejligheder; blandt andet ved det årlige Sankt Hans-arrangement, med bål på søen. Eksterne henvisninger Kilder
Svanemosen

Svanemosen er en højmose på i alt 110 hektar og er placeret seks kilometer sydvest for Kolding ved Vonsild. Mosen grænser op til Fovslet Skov og størstedelen af Svanemosen er ejet af staten og forvaltes af Skov- og Naturstyrelsen. Før i tiden blev der gravet meget tørv, og der kan stadig ses tydelige spor efter den intense tørvegravning, der skete under 2. verdenskrig. Den store sø i midten af mosen er for eksempel opstået som resultat af tørvegravningen. Mosen er præget af krat, der fortrinsvis er bevokset med birk, el og fyr og i den centrale del af mosen er et stort areal dækket af planter som lyng, revling, tranebær, soldug og spagnum. Flere dele af Svanemosen er blevet henlagt til urørt skov, der senere vil udvikle sig til naturskov. I 2007 er der startet en større restaurering af højmosen, for at undgå at mosen vil blive helt dækket af krat. Mosen har et rigt dyreliv, da bl.a. lever snog, stålorm, hugorm, almindelig firben, spidssnudet frø og butsnudet frø i mosen. Der lever desuden guldsmede, ilder, mår, hare, ræv, grævling og rådyr i Svanemosen. Den sjældne fyrremejse yngler også i området, og i 2007 blev den sjældne birkemus fanget i en fælde i mosen. Naturbeskyttelse Svanemosen er beskyttet af Naturbeskyttelseslovens §3 og et Natura 2000 Habitat område (Habitatområde nr. 250) Genopretningsprojekt I 2007 igangsattes en større restaurering af højmosen, igangsat af Naturstyrelsen I løbet af 2007 og 2008 blev der ryddet ca. 62 ha krat bevoksning, da træer og buske har en række skadelige effekter på højmoser. For at standse udtørring af højmosen blev vandstanden hævet, ved at blokere eksisterende dræn. Således blev væksten af Sphagnum fremmet og tilgroningen med buske forhindret. Blokering af dræn er udført i 2009. I forbindelse med projektet blev der etablere rekreative stier, borde, bænk og et fugletårn. Kilder og referencer
Svanemøllehallen

Svanemøllehallen, tidligere Svanemøllen Remise, er en sportshal beliggende i Københavns Kommune på Østerbro, hvor der dyrkes et væld af sportsaktiviteter. Svanemøllehallen med det tilhørende idrætsanlæg ligger en smule tilbagetrukket fra Østerbrogade ved siden af Svanemøllen Station på adressen Østerbrogade 240. Hallens historie Hallen blev bygget som sporvejsremisen Svanemøllen Remise i 1912 og fungerede som sådan indtil 1969, hvor den sidst husede linje 6, indtil denne omstilledes til busdrift. Herefter var den i nogle år blandt andet hjemsted for Sporvejshistorisk Selskabs museumsvogne. Siden 1975 har der været dyrket idræt i den 7.200 m² store hal. Navnene "Svanemøllen Remise" og "Svanemøllehallen" har oprindelse i den daværende gamle mølle, Svanemøllen, som var placeret i området tæt på hallens nuværende beliggenhed. Møllen eksisterer ikke mere. For et større millionbeløb gennemgik hallen i 2007 en større tiltrængt renovering, hvor sportsgulv og badfaciliteter blev væsentligt forbedret. Sportsgrene og klubber i Svanemøllehallen Squash (Svanen Squash) Boksning ( IK99 Bokseklub ) tennis (Tennisklubben Ryvang) fodbold (B 93, HB, Østerbro Idræts-Forening) håndbold (Team København) hockey badminton (bl.a. BMK-84) kampsport (Zento Kickboxing) aerobic dans gymnastik basketball volleyball ultimate Eksterne henvisninger http://www.sport.kk.dk/svanemollehallen Arkiveret 27. maj 2008 hos Wayback Machine (portal under Københavns Kommune)
Svanemøllens Kaserne

Svanemøllens Kaserne – oprindeligt Ingeniørkasernen – på Vognmandsmarken i København er et stort kaserneanlæg opført 1895-1896 af arkitekt Caspar Leuning Borch og kaptajn H. Ulrich. Dets nuværende navn er fra 1956. Anlægget er blandt de sidste i københavnsområdet, som fortsat er i brug og som planlægges til at blive brugt af militæret i fremtiden. Fremtid Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse har anmodet Københavns Kommune om at udarbejde en lokalplan for området, idet man ønsker at udvide kasernens areal med et nyt hovedkvarter for Forsvarets Efterretningstjeneste, et campusområde for Forsvarsakademiet og tre officersskoler. Desuden skal der etableres faciliteter til et permanent helikopterberedskab, som bl.a. skal støtte Rigspolitiet i dets antiterrorberedskab. Eksterne henvisninger Startredegørelse Landsplandirektiv Arkiveret 22. september 2020 hos Wayback Machine
Svanninge Kirke

Svanninge Kirke er en kirke i Svanninge Sogn på sydfyn. Svanninge kirke ligger i den lille landsby Svanninge uden for Faaborg. Svanninge Kirke skimtes i baggrunden i Fritz Sybergs maleri Rugmark ved Svanninge fra 1887. Eksterne kilder og henvisninger Svanninge Kirke hos KortTilKirken.dk
Svendborg Tekniske Gymnasium

Svendborg Tekniske Gymnasium, eller HTX Svendborg, tilbyder en HTX-uddannelse. Afdelingen ligger i den vestlige del af Svendborg, og hører under Erhvervsgymnasiet i Svendborg, der igen er en afdeling under Svendborg Erhvervsskole & Gymnasier – den største uddannelsesinstitution på Sydfyn. Historie I Svendborg startede HTX i 1990 som en 2årig uddannelse på den daværende Svendborg Tekniske skole. Fra 1995 blev uddannelsen en 3årig gymnasial uddannelse. I 1998 flyttede Svendborg Tekniske Gymnasium i egne bygninger på Ryttervej i Svendborg. Svendborg Tekniske skole og Svendborg Handelsskole blev fusioneret i 2004, og i august 2007 flyttede Teknisk Gymnasium til nye bygninger på Skovsbovej 43 ved siden af Handelsgymnasiet. IT på skolen Teknisk Gymnasium havde fra august 2000 til 2008 en ordning hvor elever kunne leje en bærbar PC til brug i undervisningen. I dag tilbyder gymnasiet ikke den ordning mere, da de fleste elever ønsker at bruge deres egen PC i undervisningen. Gymnasiet har gennem EFIF-samarbejdet adgang til en Officepakke med mail og kalender. Der anvendes og undervises i en lang række fagrelevante programmer fx i matematik, kemi og kommunikation-it. Der tilstræbes at det er forståelsen af de faglige problestillinger og ikke softwarens faciliteter der har fokus. Internationalt Siden 1998 har skolen haft et samarbejde med Itasca Community College i Grand Rapids, Minnesota i USA. Samarbejdet betyder at studerende kan få lov at gennemføre nogle måneder i starten af 2. år i USA. Under studietiden i USA er der en lærer med fra skolen, men det meste af undervisningen foregår på engelsk med amerikanske lærere. Samarbejdet betyder også at der hvert forår kommer et hold studerende fra Itasca Community College, som så modtager undervisning på skolen. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside HTX.dk