NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stenvad Kirke

Stenvad Kirke er en kirke i landsbyen Stenvad, ca. 16 kilometer vest for Grenaa. Den blev tegnet af arkitekt H. Lønborg-Jensen og opført i perioden 1956 – 1959 af murermester Harry Skriver Rasmussen. Indvielsen fandt sted i 1959. Arkitektonisk er den udformet som en traditionel dansk landsbykirke med elementer af både romansk og gotisk stil. Kirken er udsmykket af billedhuggeren Valdemar Foersom Hegndal. Kirken er forsynet med skib, kor og apsis. Tårnet er vestvendt. Våbenhuset har indgangsparti fra nord, mens kapellet er sydvendt. Referencer Eksterne henvisninger Stenvad Kirke hos KortTilKirken.dk
Stepping Kirke

Stepping Kirke blev bygget i år 1100 og ligger centralt i Stepping på Langfort 4. Kirkens prædikestol er fra 1588 og er den ældste i Sønderjylland. Kirken består af romansk kor og skib af granitkvadre og et sengotisk tårn, våbenhus og sakristi af munkesten og genbrugskvadre. Kirken har sit kirketårn vendt mod øst, hvilket er afvigende fra det normale med kirketårnet mod vest. På tårnet sidder kirkens to messingfløje, der har form som et dragehoved og er forsynet med årstallet 1777. Messingfløjene er originale, de er dog blevet repareret for skudhuller i kobberet og genmonteret. Kirken fremstår hvidkalket med blytag og blev fredet i 1952. Nord og syd for kirken ligger der fredede arealer, hvis formål er at sikre udsigten til kirken. Kilder Eksterne henvisninger Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Stepping Kirke hos KortTilKirken.dk Stepping Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Stevns Kridtbrud

Stevns Kridtbrud er et aktivt kridtbrud syd for Mandehoved. Historien går helt tilbage til 1167, hvor Biskop Absalon indhentede tilbud på kalksten til Københavns besfæstning. I 1964 overtog Faxe Kalk A/S Stevns Kridtbrud. Siden 1999 har kridtbruddet været ejet af Omya A/S . Se også Stevns Klint Referencer Eksterne henvisninger Stevns Kridtbrud Uds Bridge på MARINAS.com
Stevns kridtbrud

Omya A/S Stevns Kridtbrud är ett stenbrott söder om Mandehoved på Sjælland, där det bryts krita. Stevns kalkbrotts historia går tillbaka til 1167, då biskopen Absalon Hvide använde sten till befästning av Köpenhamn. År 1964 övertog Faxe Kalk A/S Stevns Kridtbrud. Faxe Kalk köptes 1996 av belgiska Lhoist Group, varefter Stevns Kridtbrud 1999 såldes vidare till det schweiziska Omya AG, som bildade dotterbolaget Omya A/S Stevns kridtbrud .. Se även Stevns Klint Källor Omya A/S Stevns Kalkbrud på www.dnb.com Noter Externa länkar Stevns Kridtbrud Uds Bridge på MARINAS.com
Stevnsfort

Stevnsfort (dänisch Stevnsfortet) war eine auf der dänischen Halbinsel Stevns gelegene großenteils unterirdische Festung aus der Zeit des Kalten Krieges. Die Festung sollte den südlichen Eingang zum Öresund kontrollieren. Zusammen mit dem Langelandsfort am Langelandsbelt sollte es verhindern, dass Schiffe des Warschauer Pakts aus der Ostsee in Richtung Nordsee oder Atlantik passierten. Die Festung wurde 1951 geplant und dann zügig gebaut. Die Festung hatte 1,7 km lange Gänge in 18 m Tiefe des Kalkfelsen und 1945 übernommene deutsche 15 cm SK C/28 mit einer Reichweite von 22 km. Die Geschütze waren ursprünglich Teil des deutschen Schlachtschiffs Gneisenau. Nachdem die Gneisenau in der Nacht vom 26. auf den 27. Februar 1942 bei einem Luftangriff der Royal Air Force einen schweren Treffer erlitten hatte, wurden sie ausgebaut und in diversen Küstenbatterien verwendet. Unter anderem wurden zwei Geschütztürme der 15-cm-Mittelartillerie auf die dänische Insel Fanø gebracht. Eingebunden in die NATO-Strukturen wurde das Stevnsfort in den 1980er Jahren modernisiert und mit digitaler Technik ausgestattet. Die großen Geschütze auf dem Dach der Festung wurden stillgelegt; damit waren keine großen Bedienmannschaften mehr erforderlich. Die Festung kann seit 2008 besichtigt werden und ist ein Museum. Weblinks Offizielle Website des Museums Stevnsfortet Solveig Grothe, Siegfried Wittenburg: Kalter Krieg in Dänemark: Die letzte Festung. In: Der Spiegel vom 21. Februar 2018
Stiftsmuseet Maribo

Stiftsmuseet Maribo er kulturhistorisk museum i Maribo Tidligere kendt under navnet Lolland-Falsters Stiftmuseum. Museet fusionerede i 2009 med Guldborgsund Museum til Museum Lolland-Falster. Stiftsmuseet fungerer som udstillingssted for skiftende kulturhistoriske udstillinger. Historie I 1879 donerede en lokal købmand ved navn Laurits Schrøder ca. 400 forskellige oldsager og antikviteter til Maribo Kommune, hvorefter genstandende blev udstillet på byens rådhus under navnet "Mariebo Antiqvitetssamling" i 1880. Samlingen voksede snart, da lokale begyndte at skænke gaver til museet. I 1883 begyndte man at arbejde aktivt for at få en bygning udelukkende til udstillingen og rettede henvendelse til J.J.A. Worsaae, der var direktør for Oldnordisk Museum for at få hans hans anbefaling til at danne en forening for Lolland-Falsters Stift som skulle værne om den eksisterende samling samt andre oldsager i stiftet. I 1884 blev der, med Worsaaes anbefaling, udsendt en opfordring til stiftets beboer om at give økonomisk støtte til opførslen af en museumsbygning. Året efter var der doneret nok penge til at man kunne erhverve en grund tæt ved stationen. Man valgte Ove Petersen, der tidligere havde tegnet Det Kongelige Teater, til at tegne bygningen. Byggeriet begyndte i januar 1889 og stod færdigt til indvielse i oktober 1890. I 1940'erne blev der lavet en tilbygning i form af en stor sal, som i dag bruges til udstillinger. 1. januar 2009 blev Lolland-Falster Stiftmuseum lagt sammen med Guldborgsund Museum og blev således en del af det nye Museum Lolland-Falster. Udstilling Udstillingen om den polske indvandring, urudstillingen og legetøjsudstillingen er sammen med Stiftsmuseets øvrige faste udstillinger blev taget ned i foråret 2020. Museet viser nu udstillingen LOLA, der fortæller om resultaterne af Museum Lolland-Falsters udgravninger forud for etableringen af den faste forbindelse over Femern Bælt. Udstillingen fokuserer på stenalderen og de mange meget velbevarede fund, som er dukket op under udgravningerne. Blandt andet et stykke birkebaksbeg, som rummede et komplet genom af en kvinde, der levede 3.700 f.Kr. Stiftsmuseets enestående samling af middelalder krucifikser vises i udstillingen Oh My God. Krucifikser Museet råder over en unik samling krucifikser fra perioden 1250-1350, og der findes ikke lignende samlinger andre steder i landet. Syv krucifikser kom i museets eje i 1930'erne og kommer fra Horbelev, Nørre Ørslev, Musse, Horreby, Holeby, Horreby og Skovlænge. Yderligere to krucifikser fra Hillested og Torslunde hører til samlingen. Kulturarvsstyrelsen har doneret 470.000 kr. til konservering af samlingen, der er af enestående national betydning. Arbejdet med at restaureringen foregik i slutning af 2007 og forløb frem til foråret 2009. Det blev varetaget af Bevaringscenter Næstved. Krucifikserne vises i udstillingen Oh My God på Stiftsmuseet. Runesten I forhallen står de to runesten Sædingestenen fundet i 1854 fra Sædinge og Skovlængestenen fundet i 1627 fra Skovlænge, som er en del af de syv runesten fundet på Lolland. Referencer
Stiftsmuseum Maribo

Stiftsmuseum Maribo, also known as the Maribo County Museum, is a museum located in the centre of Maribo on the Danish island of Lolland. Its archeological and cultural heritage collections are housed in a specially designed building completed in 1890. Currently the exhibits include rustic furniture from Toreby, a variety of old clocks and the Maribo book collection consisting of some 2,000 volumes. There is also a complete set of the 18th-century Flora Danica illustrations of plants and flowers. Funded by donations from the local population, the museum was designed by the architect Ove Petersen (1830–1892) who also designed the Royal Danish Theatre in Copenhagen. References External links Official website
Stilling Kirke

Stilling Kirke er en kirke beliggende i den østlige del af bydelen Stilling, ca. 5 km nordøst for Skanderborgs centrum. Tidligere lå den i Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt, og herefter indtil 2006, Århus Amt. Eksterne henvisninger Stilling Kirke på korttilkirken.dk Stilling Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Stilling Vandtårn

Stilling Vandtårn er et tidligere vandtårn beliggende i Stilling. Tårnet er privatejet. Der er udsigt over byen samt Stilling-Solbjerg Sø fra toppen. Arkitektur Tårnet har en cirkelformet grundplan og er hovedsageligt opført som 2 cylindre (5 + 6 meter høj). Øverst er et brystværn og tårnet prydes af en vindfløj, der forestiller en fugl, som er tilføjet omkring 1990. Eksterne henvisninger Om vandværket og -tårnet på stillinglokalhistorie.dk
Stillings Gård

Stillings Gård er en bygning placeret på Nytorv i Viborg. Den er opført i klassicistisk stil år 1813 af bygmester Willads Stilling. Bygningen har været fredet siden 1919. I starten var der værksteder og boder og placeret i stueetagen, mens der var privat beboelse på de øvrige etager. Stillings Gård blev totalt renoveret og ændret indvendigt i årene 1971-73. Bygningerne blev indtil 2011 brugt til administration for Viborg Kommune. Fredningen blev ophævet i år 2014 grundet, at intet af det historiske interiør havde overlevet Viborg Kommunes renovering i 1970'erne. Litteratur Thomsen, Kristian Buhl: "De tidligere administrationsbygninger i Viborgs domkirkekvarter 1726-2012", Fra Viborg-egnen 2012, s. 184-216. Eksterne henvisninger Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen Om Stillings Gård på Viborghistorie.dk
Stjær Kirke

Stjær Kirke, Framlev Herred, Århus Amt. Kor og kirkeskib er opført af granitkvadre i romansk stil. Tårnet er fra slutningen af middelalderen og er opført af både kvadre og munkesten. Et nyere våbenhus er nedrevet igen for at frilægge det flotte granitrelief omkring syddøren, der er et af den jyske granits hovedværker. Eksterne henvisninger Stjær Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Stjær Kirke på korttilkirken.dk Stjær Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Stoholm Fritids- og Kulturcenter

Stoholm Fritids- og Kulturcenter er et idrætanlæg i Stoholm, der bl.a. bruges til sportsarrangementer og kurser. Centret er hjemmebane for håndboldklubben Stoholm Håndbold. Det har 7 mødelokaler, der kan rumme fra 6 personer op til over 100, og et vandrerhjem med over 100 sengepladser. Nogle af lokalerne ligger i vandrerhjemmet, der også kan lejes som forsamlingshus, hvor man selv står for hele festen. Noter Eksterne kilder/henvisninger Stoholm Fritids- og Kulturcenter
Stoholm Kirke

Stoholm Kirke er en kirke i Viborg Stift. Kirken er opført i en modernistisk stil 1971 efter tegninger af kgl. bygningsinspektør Leopold Teschl, som er fra Frederikshavn. Her er der en søsterkirke, som er udført af andre materialer. Bygningen i Stoholm er udtryk for moderne arkitektur med sine store sammenhængende mur og vinduesflader. Samtidig indeholder den elementer fra ældre kirkers opdeling i kor, skib og tårn. Litteratur Kunst og blomster i Stoholm Kirke, 2006. ISBN 87-991156-0-3. DK5=63.59. Med fotografier Kilder Skiveegnens kirker De lokalhistoriske Arkiver i Salling, Fjends og på Fur Eksterne kilder og henvisninger Stoholm Kirke Arkiveret 3. juli 2007 hos Wayback Machine Stoholm Kirke hos KortTilKirken.dk
Storcenter Nord

Storcenter Nord er et indkøbscenter i bydelen Christiansbjerg i Aarhus, 2 km nordvest for byens centrum. Storcenteret rummer 50 butikker og spisesteder og har tilknyttet i alt 1.000 parkeringspladser i kælderen og på taget. Storcenter Nord slog dørene op for første gang i 1991. Herman Salling så helt nye muligheder for bygningen og købte den således i februar 1986. Tidligere har den været brugt af GASAs (Gartnernes Salgsforening) som auktionshus, og blev indviet i april 1952. Centret ejes af Salling group , der også ejer den største butik; et Føtex-varehus samt fra juni 2013 en Netto-butik. Centret har desuden rigt udvalg af udvalgsvarebutikker, herunder kæder som Matas, Expert, H&M og Synoptik. Centrets teatersal er et samlingssted for områdets kulturliv og fungerer bl.a. som auditorium for Institut for Medievidenskab på Aarhus Universitet. Rummet har også lagt vægge til mere betydningsfulde arrangementer, fx de nordiske mesterskaber i skak. Fra busstoppestederne ved Storcenter Nord og det nærliggende Vanggaard Centret går følgende bybuslinjer: 2A 13 I 2007 blev centret udvidet og antallet af butikker dermed øget til 65. Mest bemærkelsesværdigt ved udbygningen er glasfoyeren. Referencer Eksterne henvisninger Storcenter Nords hjemmeside
Store Frederikslund

Store Frederikslund ligger i Kindertofte Sogn, Slagelse Kommune mellem landsbyerne Kindertofte og Sorterup, 1–1,5 km nord for Vestmotorvejen, Kindertofte kirke og landevejen Sorø-Slagelse. Store Frederikslund er dannet ved sammenlægning af de to mindre gårde Landbytorp og Davidsrød. Gårdens navn var Landbotorp. Navnet Store Frederikslund er fra 1783. Hovedbygningen er opført i 1782-1790 ved arkitekt Andreas Kirkerup. Store Frederikslund Gods er på 1.070 ha. I Hans Scherfigs bog Frydenholm fortælles om den fiktive godsejer Rosenkop-Frydenskjold på det ligeså fiktive gods Frydenholm ved en landsby i Præstø Amt. Romanens godsejer (og godset) er en sammensætning af godsejerne på Broholm, Frydenlund og Store Frederikslund (og deres godser) under besættelsen. Ejere af Store Frederikslund (1673-1687) Poul Nielsen Rosenpalm (1687-1691) Enke Fru Rosenpalm (1691-1719) Bertel Petersen (1719-1774) Kronen (1774-1783) Hans Larsen Fogh (1783-1786) Hans Henrik Valentinsen von Eickstedt (1786-1813) Jørgen Frederik Castenschiold (1813-1854) Caspar Jørgensen Holten Grevencop-Castenschiold (1854-1856) Caspar Jørgensen Holten Grevencop-Castenschiolds dødsbo (1856-1874) Jørgen Frederik Johannes Casparsen Grevenkop-Castenskiold (1874-1913) Hans Schack Helmuth Jørgensen Grevenkop-Castenskiold (1913-1935) Jørgen Adolph Hansen Grevenkop-Castenskiold (1935-1995) Erik Wilhelm Jørgensen Grevenkop-Castenskiold (1995-1999) Ellen Egeskov (1999-2012) Store Frederikslund Holding A/S v/a Klaus Helmersen og hans 4 børn (2012-) St. Frederikslund A/S v/a Kattegat-Fonden Eksterne henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Store Frederikslund Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016.
Store Grundet

Store Grundet er dannet af en nedlagt landsby "Grundet" på 7 gårde. som Frederik II i 1578 mageskiftede for Starup til Iver Vind. Gården ligger 2 km nord for Vejle. Store Grundet er helt udstykket i dag og ligger i Hornstrup Sogn, Nørvang Herred, Vejle Kommune. Hovedbygningen er opført i 1840-47. Ejere af Store Grundet (1536-1578) Kronen (1578-1586) Iver Vind (1586) Henrik Iversen Vind / Christen Iversen Vind / Jacob Iversen Vind (1586-1607) Henrik Iversen Vind (1607-1610) Jacob Iversen Vind (1610-1615) Iver Jacobsen Vind (1615-1624) Helvig Skinkel gift Vind (1624-1646) Niels Iversen Vind (1646) Kirsten Nielsdatter Vind gift (1) Krabbe (2) von Gamm (1646-1670) Tage Krabbe (1670-1679) Kirsten Nielsdatter Vind gift (1) Krabbe (2) von Gamm (1679-1685) Otto Frederik von Gamm (1685-1701) Christoffer Ottesen von Gamm (1701-1705) Erik Tagesen Krabbe (1705-1710) Ditlev von Brockdorff (1710-1722) Schack von Brockdorff (1722-1730) Heinrich Ditlevsen von Brockdorff (1730-1731) Enkefru von Brockdorff (1731-1780) Schack von Brockdorff (1780-1784) Hedevig Sophie von Grabow gift von Brockdorff (1784-1801) Hans Helmuth von Lüttichau (1801-1822) Schack Hansen Lüttichau (1822-1834) Hans Helmuth Lüttichau / Mathias Lüttichau (1834-1870) Mathias Lüttichau (1870-1872) Mathias Lüttichaus dødsbo (1872-1885) Johan Sigismund Knuth (1885-1887) Johan Sigismund Knuths dødsbo (1887-1909) Christian Frederik Johansen Knuth (1909-1930) Niels Skou (1930-1975) Niels Skou / Christian Skou (1975-1999) Vejle Kommune (hovedbygningen) (1975-1981) Niels Skou (godset) (1981-1999) Niels Skou (godset) (1999-2003) Martin Johansen (hovedbygningen) (2003-) Otto Niels Skou Christensen (hovedbygningen)
Store Ladegård

Store Ladegård er en gammel sædegård, den nævnes første gang i 1181. Gården ligger i Slaglille Sogn i Sorø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1833 og stærkt ombygget i 1923. Navnet på gården skrives i dag som Sorø Store Ladegård. Store Ladegård Gods er på 406,6 hektar med Krebshusgård, Køkkenhøjgård, Engelsborg og Strølstrupgård Ejere af Store Ladegård (1181-1200) Kronen (1200-1536) Sorø Kloster (1536-1643) Kronen (1643-1864) Sorø Akademi (1864-1871) Chr. A. Amonsen (1871-1902) D. J. T. Jordy (1902-1910) Poul Gunnar Juncker (1910-1914) Anna Margrethe Jensdatter Kjeldsen gift (1) Juncker (2) Hornemann (1914-1918) H. P. Hansen (1918-1919) skibsreder Henschel (1918-1922) forpagter W. Schourup (1922-1923) Frederik Conrad Christian Christopher Ludvigsen lensgreve Holstein-Holsteinborg (1923-1940) W. Steenberg (1940-1943) W. Steenbergs dødsbo (1943-1977) Erich Steenberg (1977-1995) Hans Steenberg (1995-2019) Lars Erik Nobel (2019-2023) Anders Herbo (2023-Nu) Rasmus Bay Simonsen Eksterne henvisninger https://www.danskeherregaarde.dk/nutid/soroe-store-ladegaard
Store Rugtved

Store Rugtved er en herregård, beliggende ca. 15 km syd for Sæby, i Albæk Sogn i Frederikshavn Kommune. Hovedbygningen er opført 1855. Samtidig blev avlsgården nedrevet og gården er i dag på 50 hektar. Rugtved Borg Kong Valdemar Atterdag erhverede borgen Rugtved, der skal have været af betydelig størrelse. Den havde før den tid antagelig tilhørt Claus Limbek. Senere udkøber dronning Margrethe 1. yderligere andre arvingers rettigheder, men sidenhen blev den pantsat. I 1393 skænkede dronningen for sin sjælemesse Rugtved til Børglum bispestol. Det skete dog med den betingelse, at "bygningen, både sten og træ, som nu er på nævnte gård Rugtved, straks skulle nedbrydes og bruges til domkirkens bygning i Børglum". Hermed ville dronningen sikre, at borgen ikke i fremtiden kunne bruges af kronens fjender. Voldstedet Fra den gamle borg er bevaret et stort voldsted, der dog er delvist ødelagt i 1800-tallet. De arkæologiske undersøgelser har sandsynliggjort, at borgen blev opført i begyndelsen af 1300-tallet, og den således har haft sit stærke befæstningsanlæg før de urolige år under holstenervældet i 1330'erne. Ejere af Store Rugtved (ca. 1300-1393) Kronen (1393-1536) Børglum bispestol (1536-1544) Kronen (1544-1576) Hans Eilersen Jyde (1576-1585) Otte Banner (1585-1604) Ingeborg Skeel (enke) (1604-1608) Otte Banner og Ingeborg Skeels arvinger (1608-1611) Hans Axelsen Arenfeldt (I. Skeels fætter) (1611-1658) Jørgen Arenfeldt (søn) (1658-ca. 1662) Ellen Arenfeldt(datter) (ca. 1662-1675) Manderup Parsberg (ægtemand) (1675-1683) Manderup Parsbergs arvinger (?) (1683-1684) Jens Poulsen Kolding (1684-1698) Peder Hansen Müller (1698-1699) Ebbe Ulfeldt Gjedde (svigersøn) (1699-1725) Kirsten Hansdatter, Søren Nielsen Müller m.fl. (?) (1725-1750) Jens Müller (Karen Hansdatters søn) (1750-1780) Peder Reedtz (1780-1791) Holger Reedtz-Thott (søn) (1791-1818) Jens og Niels Andersen Steenild (1818-1847) Anders Christensen Steenild (nevø) (1847) Otto Reedtz-Thott (1847-1886) Johan Heinrich Ahnfeldt (1885-1895) Enke Fru Ahnfeldt (1895-1905) Johan Heinrich Ahnfeldt (søn) (1905-1907) A. Dons (1907-?) Ole Rasmussen (?-1956) Christian Rasmussen (søn) (1956-?) Jens Larsen
Store Søgård Sø

Store Søgård Sø er en sø beliggende ca. 5 km øst for Kliplev i Aabenraa Kommune i Sønderjylland. Søen er ca. 3 km lang, og op til 1 km bred. Ved nordenden ligger den tidligere herregård, der nu huser Søgårdlejren, der ved den nord-sydgående gamle hovedvej 10 er forbundet med Lille Søgård Sø, der ligger mod øst. Søen er omgivet af den 153 hektar store Søgård Skov . Et område på 40 hektar blev fredet i 1935; området består af søbredderne ved nordenden af søen, med den skov, der naturligt hører med til disse bræmmer. Søerne, der ligger i 35 moh. er begge meget næringsrige, og får tilført for meget fosfor; Tidligere var de rene og klarvandede lobeliesøer. Biologisk Institut ved Syddansk Universitet har siden 2001 haft en feltstation i Forsvarets bygninger. Ved østsiden af den sydlige del af søen ligger byen Søgård Eksterne kilder og henvisninger
Storgården

Storgården er oprettet i 1748 som avlsgård til Svanholm Gods og var senere en arvefæstergård. Gården ligger til venstre for vejen mellem Dalby og Oreberg Gods. Storgården ligger i Krogstrup Sogn i Frederikssund Kommune. I 1900 var gården på 19½ tønder hartkorn og dermed en proprietærgård. Storgården Gods er i dag på 356 hektar med Herlevgård Ejere af Storgaarden (1748-1763) Jonas Jørgensen de Svanenskiold (1763-1798) Niels Jørgensen de Svanenskiold (1798-1801) Johanne de Neergaard gift de Svanenskiold (1801-1805) Peder Jørgensen de Svanenskiold (1805-1821) Preben Bille-Brahe (1821-1827) Den Danske Stat (1827-1854) O.G. Müller (1854-1882) Otto Müller (1882-1899) Jens Christian Bille-Brahe (1899-1901) Preben Vilhelm Bille-Brahe (1901-1909) Frederik Lassen Landorph (1909-1914) Ch.H. Christensen (1914-1920) C. Ulrich Petersen / H. Riis Hansen (1920-1930) Elias J. Eliasen (1930-1970) A. Rand (1970-2007) Karsten Falkentoft (2007- Karsten Falkentoft / Claes Falkentoft (Herlevgaard) Kilder J.P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug.
Stougård

Stougaard er en gammel hovedgård. Gården nævnes første gang i 1396 som Røverkulen; gårdens første ejer var Peder Skram, han var ejer fra 1440. Gården ligger i Tørring Sogn i Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1763 og ombygget i 1844-1846. Stougaard bedrift er på 280 hektar med Eliseholm og Hvejselgård Ejere af Stougaard (1396-1440) Forskellige Ejere (1440-1480) Peder Nielsen Skram (1480-1505) Niels Pedersen Skram (1505-1525) Peder Nielsen Skram (1525) Bege Pedersdatter Skram gift Juel (1525-1550) Jørgen Juel (1550) Karen Jørgensdatter Juel gift Lunge (1550-1565) Christoffer Lunge (1565-1600) Erik Christoffersen Lunge (1600) Anne Eriksdatter Lunge gift Sehested (1600-1615) Thomas Maltesen Sehested (1615-1657) Christen Thomesen Sehested (1657-1666) Axel Christensen Sehested (1666) Cort Mercher (1666-1667) Markvard Rodsteen (1667-1676) Niels Rosenkrantz (1676-1686) Berte Skeel, gift Rosenkrantz (1686-1701) Peiter Ferdinand von Haugwitz (1701-1718) Christian Albrecht Brockdorff (1718-1722) Heinrich Brockdorff (1722-1751) Henning von Arenstorff (1751) Maximilian von Dombrock (1751-1760) Enke Fru Anna Margrethe Helms gift Schmidt (1760-1769) Gotfred Schmidt (1769-1776) Christian Frederik Tønne von Lüttichau (1776-1778) Frederik L. Chr. Beenfeldt (1778-1787) Just Frederik Wodschou (1787-1792) Thyge Jesper de Thygeson (1792-1797) Poul Glud (1797-1804) Knud Pagh (1804-1810) Ole Anchersen Secher (1810-1813) J. B. Secher (1813-1817) Chr. D. von Holstein (1817) Johannes P. Ingwersen (1817) Else Christine Johannesdatter Ingwersen gift Mazanti (1817-1843) Ferdinand Anton Mazanti (1843) Else Christine Johannesdatter Ingwersen gift Mazanti (1843-1890) Rasmus Johannesen Ingwersen (1890-1923) Hans Henrik Rasmussen Ingwersen (1923-1926) Enke Fru Marie Ingwersen (1926-1938) Christen Linde Schougaard Ingwersen (1938-1975) Regnar Ingwersen (1975-) Hedda Paaske (født Ingwersen) & Torben Paaske