NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pilehaven

Pilehaven er et offentligt parkanlæg beliggende ved Sct. Ibs Gade på vestbredden af Nørresø i Viborg. Anlægget ligger på et område, der i middelalderen var ejet af munkene fra Johanniterordenen. Pilehaven blev i 2001 indrettet som det sted hvor alle nye arter af Pile-slægten der kan købes offentligt, bliver præsenteret. Historie I 1285 er klosteret for første gang nævnt, og det menes at det på dette tidspunkt var nyopført. Klosterbygningerne blev opført som et firfløjet anlæg med en gård i midten, og med kirken som den nordlige fløj. I det nordøstlige hjørne var kirkegården placeret og johanniternes sygehus lå i umiddelbar nærhed af denne. Ned til søen, lige øst for kirkegården lå klosterets æblehave, og vest for Sct. Ibs Gade menes klosterets ladegård placeret. Efter at klosteret efter reformationen blev til et kongeligt len, blev bygningerne ikke brugt, bortset fra kirken der blev benyttet som domhus for Viborg. I 1578 blev bygningerne revet ned og byggematerialerne blev efterfølgende brugt ved en renovering af Viborg Domkirke og en ombygning af bispegården. I dag er klosterbygningerne helt væk, men fundamentet til klosteret er fundet ved flere udgravninger. Den mest kendte munk på klosteret var Hans Tausen. Etablering af park I 1972 blev Sct. Ibs Gade udvidet og flere af de gamle og tætliggende huse blev nedrevet. Flere af grundene var kun 6 meter bredde og blev sammenlagt til Sct. Ibs Gade Parken. Flere frugttræer fra de gamle haver blev stående og er i dag markante i parken. Navnet "Pilehaven" fik anlægget efter 1995-96, da hele arealet gennemgik en stor renovering. Landskabsarkitekt Marie Vedel-Rieper og kurvemager Bent Vinkler designede flere områder af blandt andet flettede ahorn- og pilegrene. Pilehaven blev i 2001 indrettet som det sted hvor alle nye arter af Pile-slægten der kan købes offentligt bliver præsenteret. Dette gælder buske, træer samt bunddækkende planter. I 2002 blev hele randbeplantninger i haven renoveret med fritvoksende pilebuske. Det 42 meter lange pilehegn ud til Sct. Ibs Gade blev i foråret 2011 udskiftet med et nyt. Referencer Eksterne henvisninger Pilehaven Arkiveret 3. februar 2010 hos Wayback Machine på Viborg Kommune's hjemmeside
Pindstrup Kirke

Pindstrup Kirke, Marie Magdalene-Pindstrup Sogn, Sønderhald Herred i det tidligere Randers Amt. Kirkens historie Da Pindstrup by fik vokseværk på grund af oprettelsen af Pindstrup Mosebrug i begyndelsen af 1900-tallet, opstod der naturligvis ønske om at få sin egen kirke i byen. Pindstrup hører under Marie Magdalene Kirke, der ligger ca. 4 km mod øst. I første omgang ombyggede man et gammelt missionshus, som blev taget i brug som kirke i 1949. Næste skridt blev anlæggelse af en kirkegård som blev indviet 1955. Først i 1968 fik man opført en ny kirkebygning i Pindstrup. Kirkebygningen Opgaven med at tegne kirken blev lagt i hænderne på den kendte Aarhus-arkitekt C.F. Møller. Han skabte en kirke, der i sin udformning med skib og kor og tårn ligger tæt op af traditionen. I sit udtryk er det dog en moderne bygning. Materialerne er hvidmalede betonblokke og partier tækket med cedertræsspåner. Til højre for indgangsdøren er der indmuret 5 munkesten fra moderkirken i Marie Magdalene. Alterudsmykningen er et krucifiks udført i 1971 af Robert Jacobsen. Kirken blev 1997 udsmykket med glasmosaikker udført af kunstneren Peter Brandes. Eksterne henvisninger Pindstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Rådmandshaven

Rådmandshaven er et naturområde i Næstved på Sydsjælland. Den aller sydligste del af området er græs, lige op mod Næstved Kommunes bygninger. Mod vest ligger Susåen og mod øst ligger et boligområde, hvor også Næstved Sygehus er placeret. Mod nord ligger Herlufsholm som ejer Rådmandshaven foruden Friheden i nærheden af Næstved centrum, Stenskoven og Kalbyrisskoven. Disse skove kaldes samlet for Herlufsholmskovene. Rådmandshaven som dækker 57 ha, blev fredet i 1947. Rådmandshaven er primært løvskov. Som naturtype er skoven karakteriseret som bøgeskov på muld, fugtig egeskov og ellesump. På et højdedrag i midten af skoven findes en samling nåletræer, som er plantet mellem 1891 og 1960. Skoven har stor artsrigdom, og der findes flere meget gamle træer og ellesumpe. Den har været fredet siden 1947. Rådmandshaven har en af Danmarks fineste bestande af almindelig hæg. De fleste af kommunens skove og parker bliver vedligeholdt af Næstved Park & Vej. Rådmandshaven er en del af Natura 2000 plan område nr. 163 Suså, Tystrup-Bavelse Sø, Slagmosen, Holmegårds Mose og Porsmose. Flora og fauna Mange gamle træer, blandt andet ask, eg og bøg og en underskov af hæg, hassel, hyld, tjørn og benved præger Rådmandshaven. Om foråret dækkes skovbunden af hvid og gul anemone, hulrodet lærkespore og fladkravet kodriver, der tilsammen danner et usædvanlig rigt skovbundsflor. Vandstær, isfugl og bjergvipstjert – tre fuglearter der er knyttet til rindende vand – findes ofte findes langs Susåen på den strækning, der fører forbi Rådmandshaven, og kan her opleves på nært hold. Selve skoven huser en række almindelige småfugle som forskellige arter af mejser og spætmejse, der trives godt blandt de gamle træer. Også den store flagspætte er almindelig. Pinetum En del af Rådmandshaven er nåletræsskoven Pinetum på ca. 2,75 ha. Her er store, gamle rødgraner som blev plantet i 1873, og andre nåletræer som er plantet i perioden fra 1891 til ca. 1960. Det er hovedsageligt træer som stammer fra Nordamerika og Østasien, hvoraf nogle er sjældne i Danmark. Arrangementer På græsarealet mod syd blev der i slutningen af 1980'erne afholdt koncertarrangementet Grøn, men det er siden blevet afholdt andre steder i byen. Området har også været brugt til at afholde middelaldermarkeder. Referencer Eksterne henvisninger Rådmandshaven på fredninger.dk
Pjedsted Kirke

Pjedsted Kirke ligger i den gamle del af landsbyen Pjedsted ca. 8 km NV for Fredericia (Region Syddanmark). En runesten, Pjedsted-stenen, sad i tårnmuren indtil 1857, hvor den blev udtaget. Stenen kom i 1879 til Nationalmuseet. Eksterne kilder og henvisninger Pjedsted Kirke på KortTilKirken.dk
Platan Biografen

Platan Biografen var en biograf på hjørnet af Vesterbrogade og Platanvej på Frederiksberg. Biografen eksisterede i perioden 1939-72. I dag indeholder bygningen et supermarked. Etablering Ebba Heyman var indehaver af Rahbek Teatret som var en stumfilmbiograf beliggende på den anden side af Vesterbrogade. Baseret på denne biografs bevilling anlagde hun Platan Biografen som blev indviet 19. marts 1939 og dermed erstattede den eksisterende. Bygningen er opført i Art Deco og er tegnet af Ernst Kühn, men blev ombygget 1959 af Ole Hagen ved opførelsen af boligejendommen mod Vesterbrogade. Salen havde pladser i to niveauer og var indrettet af Olaf Stær Nielsen. Selve biografsalen var placeret i en separat bygningskrop som ligger i en vinkel på 45 grader bag ved hovedhuset som har facade mod Vesterbrogade. Driften I januar 1942 holdt parret Heyman nattefest i biografen, med jazzfilm og dansemusik ved Leo Mathisen, blandt deltagerne var Kai Ewans, Svend Asmussen, Freddy Albeck, Jeanne Darville og Helge Jacobsen. I den sidste tid af anden verdenskrig ramtes biografen den 1. april 1944 af schalburgtage. Den 21. marts 1945 var dagen for bombningen af Shellhuset og den ulykkelige fejlbombning af Den franske Skole. I forbindelse med redningsarbejdet indrettede kommunens socialtjeneste opsamlingssted for de husvilde efter katastrofen. I 1964 spillede gruppen The Shakers live i forbindelse med premieren på Leif Jedigs film Mallorcas søde liv. I forbindelse med ophævningen af bevillingssystemet begyndte Palladium Film at opkøbe biografer og overtog den 3. oktober 1973 Platan Biografen, som dermed kom i familie med Husum Bio og Triangel Teatret. Afvikling Biografen ophørte den 28. august 1976. Siden blev der indrettet supermarked i biografens nedre del, først SuperBrugsen, siden Irma og fra 2024 Brugsen. Siden september 2005 har bygningen været en del af Andelsboligforeningen Platanvej 32. På gavlen mod Platanvej blev der i 2019 opsat en stor gengivelse af Storm P.'s oliemaleri Børsherren, der blev lavet til Esbjerg Centralbibliotek i begyndelsen af 1930'erne. Det viser en børsherre, der studerer aktiekurser i avisen uden sans for den park, han går igennem. Kilder
Pomlerende Lejrplads

Pomlerende Lejrplads på Møn er en af Danmarks ældste campingpladser og vel nok den mest originale. Den åbnede i 1927 og hed oprindeligt Liselund Camping. Den har ikke ændret sig meget gennem årene og de eneste faciliteter på pladsen er et lokum og koldt vand. Eksterne henvisninger Om Pomlerende Lejrplads Arkiveret 11. maj 2013 hos Wayback Machine
Poskær Stenhus

Poskær Stenhus er Danmarks største runddysse og blev opført i Tragtbægerkulturen omkring 3.300 f. Kr. og fungerede som en fælles grav- og kultplads. Et nærliggende vandhul med navnet Porskær har givet navn til Poskær Stenhus. Stenene i Poskær Stenhus er af imponerende størrelse. Det sekskantede gravkammer er omkranset af 23 mandshøje sten, kammeret består af fem store sten, hvorpå der ligger en næsten 12 ton tung sten, kaldet dækstenen. Gravkammeret har sandsynligvis været overdækket og skjult af en græsbeklædt jordhøj. Dækstenen er halvdelen af en enorm granitsten, der er kommet til Danmark under den sidste istid for cirka 15.000 år siden, og dens underside er helt flad. Undersøgelser har vist, at den er blevet kløvet, og at den anden halvdel der er 19 ton tung ligger som dæksten på Grovlegård-dyssen eller Agri Dyssen omkring to kilometer væk, lidt nordvest for Agri. Stenen er måske blevet delt midtover af isens tryk eller en frostsprængning, men teknisk set kunne stenalderfolket godt have flækket af stenen ved hjælp af ild, vand og trækiler. Stendysser og jættestuer til stenhugst I Danmark har store sten altid været et eftertragtet byggemateriale, og de fleste af oldtidens stendysser og jættestuer er derfor helt forsvundet eller kraftigt beskadiget af stenhugst. Poskær Stenhus er også forsøgt udnyttet til stenhugst. I 1859 forsøgte jordejer Ole Hansen nemlig at sprænge dyssens sten til byggemateriale. En kæde af vigtige mænd blev sat i gang med at standse ødelæggelsen. Først henvendte den lokale præst sig til amtmanden i Randers. Amtmanden havde forståelse for sagen. Han fik flere lokale embedsmænd til at udtale sig og indsendte oplysningerne til ”Inspektoratet for de Antikvariske Mindesmærkers Bevaring”. I 1860 blev dyssen fredet, mod at Ole Hansen fik en erstatning på 100 rigsdaler. En krudtsprængt sten uden for kammeret vidner stadig om ødelæggelsesforsøget. Galleri Litteratur Palle Eriksen, Poskær Stenhus – myter og virkelighed, Moesgård Museum, 1999. ISBN 87-87334-34-8. Noter Eksterne henvisninger Poskær Stenhus i Slots- og Kulturstyrelsens database Poskær Stenhus – Danmarks største runddysse – Nationalpark Mols Bjerge Poskær Stenhus, Reddet fra sprængstof – 1001 fortællinger om Danmark Arkiveret 5. december 2014 hos Wayback Machine
Poskær Stenhus

Poskær Stenhus in Djursland, einer Halbinsel von Jütland, ist neben dem Runddysse von Vielsted eine der größten und der schönste Runddolmen in Dänemark. Er stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Sie liegt an der Straße von Knebel nach Agri auf der Halbinsel Mols, einen Kilometer von Knebel entfernt in der Kommune Syddjurs. Neolithische Monumente sind Ausdruck der Kultur und Ideologie neolithischer Gesellschaften. Ihre Entstehung und Funktion gelten als Kennzeichen der sozialen Entwicklung. Beschreibung Die Kammer liegt nicht mittig, sondern nach Nordosten hin versetzt im Randsteinkreis. Im südöstlichen Teil lag vielleicht ein zweiter, ausgegangener Dolmen. Damit wäre Poskær Stenhus eine der wenigen runden Steinsetzungen mit doppelter Kammer. Zwei Kammern sind bei dem Breddysse bei Kirke-Stillinge auf Seeland erhalten, ihr fehlt allerdings der Steinkreis. Bei den rechteckigen Einfassungen (Langdyssen bzw. Riesenbetten) sind mehrere Kammern (bis zu fünf) verbreiteter. Ob die runde Form (mit etwa 300 erhaltenen Anlagen) der Nachfolger der doppelt so häufigen rechteckigen ist, ist forschungsgeschichtlich offen. Poskær Stenhus wurde von der Trichterbecherkultur um 3300 v. Chr. angelegt. Der Steinkreis hat etwa 20 m Durchmesser. Er besteht aus 23 von ursprünglich 24 dicht stehenden, mehr als mannshohen und über fünf Tonnen schweren Randsteinen. Der Kammergrundriss entspricht einem Polygonaldolmen aus fünf Tragsteinen. Vom kurzen Gang ist eines von vermutlich zwei Tragsteinpaaren erhalten. Der Deckstein der Kammer wiegt 15 Tonnen und ist ein Zwillings- oder Paarstein. Er ist die eine Hälfte eines rötlichen Granit-Findlings. Die andere Hälfte wurde als 19 Tonnen schwerer Deckstein des Dolmen von Grovlegård oder Agri-Dolmen knapp zwei Kilometer nordöstlich verwendet. Paarsteine sind ein bekanntes geologisches Phänomen, man findet sie an vielen Stellen als natürliche Spaltprodukte durch Frost. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Palle Eriksen: Poskær Stenhus. Myter og virkelighed. Moesgård Museum, Højbjerg 2000, ISBN 87-87334-34-8. Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 167–168. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger.). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 104. Jakob Vedsted: Fortidsminder og kulturlandskab. En kildekritisk analyse af tragtbaegerkulturens fundmateriale fra Norddjursland. Forlaget Skippershoved, Ebeltoft 1986, ISBN 87-981329-5-4. Weblinks Poskær Stenhus - Dänemarks größter Runddolmen Poskær Stenhus auf Grosssteingraeber.de Beschreibung dän. und Skizzen Einzelnachweise
Poskær Stenhus

Poskær Stenhus is the largest round barrow in Denmark, dating back to 3.300 B.C. It is located by the village Knebel on the hilly southern part of the peninsula Djursland, at the entrance to the Baltic Sea between Denmark and Sweden in northern Europe. The central burial chamber is equipped with a capstone weighing 11 tonnes (12 tons), surrounded by 23 slabs taller than a man, forming a circle. The capstone is the lesser half of a granite slab brought to Denmark from Northern Scandinavia by ice age glaciers' movements. The underside is remarkably flat, and possibly split from another half, by the dolmen builders. The other half is a 19-tonne (21-ton) slab 2 km (1.2 mi) to the northwest, placed as a capstone on another dolmen, Agri Dyssen. How these slabs were transported and erected by Stone Age people is not known. Apart from Denmark's easternmost island, Bornholm, the country has no bedrock. Therefore, large granite slabs have been sought out for construction purposes and many dolmens have disappeared or been damaged. In 1859 a landowner, Ole Hansen, attempted to dynamite slabs from Poskær Stenhus. A local priest started a process to stop the destruction of the burial site, ending with an official protection of the site in 1860. As part of this, Hansen was given a compensation of 100 rigsdaler. A broken slab-part with drill-marks from dynamiting at the barrow gives witness to his endeavor. At least one slab was destroyed before the site was protected. Literature Palle Eriksen, Poskær Stenhus – myter og virkelighed, Moesgård Museum, 1999. ISBN 87-87334-34-8. References External links Poskær Stenhus – Danmarks største runddysse – Nationalpark Mols Bjerge Poskær Stenhus, Reddet fra sprængstof – 1001 fortællinger om Danmark Archived 2014-12-05 at the Wayback Machine
Poskær Stenhus

Poskær Stenhus – neolityczny grobowiec megalityczny, znajdujący się w Danii, na półwyspie Djursland we wschodniej części Jutlandii, pomiędzy wsiami Agri i Knebel. Wiązany z kulturą pucharów lejkowatych datowany jest na ok. 3300 p.n.e. Pierwsza wzmianka źródłowa na jego temat pochodzi z 1763 roku. Składa się z liczącego 23 (pierwotnie 24) głazy kamiennego kręgu o średnicy 13 metrów, otaczającego dolmen. Dolmen, skrywający sześciokątną komnatę grobową z wejściem od strony południowo-wschodniej, zbudowany jest z pięciu kamiennych płyt podtrzymujących kamień stropowy o wadze ok. 11,5 tony. Na stanowisku nigdy nie przeprowadzono prac archeologicznych, jedyne znalezisko to kamienny topór. Poskær Stenhus dwukrotnie uniknęło zniszczenia. Najpierw w 1859 roku Ole Hansen, właściciel pola, na którym znajdują się głazy, planował je wysadzić i sprzedać jako budulec. Powstrzymał go miejscowy proboszcz, który po interwencji w Muzeum Narodowym w Kopenhadze doprowadził do uznania grobowca za zabytek. W 1890 roku miejsce zakupił kamieniarz z Aarhus. Zanim został powstrzymany przez lokalnego urzędnika, zdążył rozbić na kawałki jeden z 24 otaczających dolmen kamieni. Przypisy
Poskær stenhus

Poskær stenhus är en dös i Syddjurs kommun, Danmark. Dösen byggdes av person som var en del av trattbägarkulturen ungefär 3300 f.Kr. Det är Danmarks största runddös. Hela momentet består av två delar, dels själva dösen som består av fem stenar (inklusive en täcksten på 11,5 ton), dels en stenkrets som består av 23 stenar (ursprungligen 24). Täckstenen var ursprungligen en del av en ännu större del på 19 ton, där den andra delen ingår i Grovlegårdsdösen. Det är okänt om stenarna delats på naturlig väg eller av människor. Fornminnet är skyddat sedan 1860 och inte arkeologiskt utgrävt. Referenser
Poul Henningsens Plads

Poul Henningsens Plads er en plads på Østerbro i København, beliggende hvor gaderne Østerbrogade, Jagtvej og Strandboulevarden mødes. Pladsen blev opkaldt efter arkitekten og kulturpersonligheden Poul Henningsen i 1994. Da Københavns Metro blev udvidet med Cityringen, var det oprindeligt planlagt at placere en station på pladsen. Som arbejdstitel for stationen valgtes derfor Ved Poul Henningsens Plads. Denne station blev i stedet placeret lidt væk fra Poul Henningsens Plads, på den anden side af Jagtvej, på en unavngiven plads på hjørnet af Tåsingegade og Reersøgade, dog uden at navnet er blevet et andet. Eksterne henvisninger Noter
Prins Jørgens Gård

Prins Jørgens Gård er en plads på Slotsholmen i København. Pladsen ligger mellem Christiansborg Slot, Christiansborg Slotskirke og Thorvaldsens Museum. Fra Prins Jørgens Gård er der indgang til Kongehusets repræsentationslokaler på Christiansborg igennem Dronningeporten, til Statsministeriet og til Højesteret. Prins Jørgens Gård er opkaldt efter den danske Prins Jørgen, der var bror til Christian 5. I 1670 gav Christian 5. ordre til at nedrive et ældre hus og opføre en staldbygning til brug for broderen på dette sted. I Prins Jørgens Gård står fire bronzestatuer af figurer fra den græske mytologi og romerske mytologi udført af Bertel Thorvaldsen og Herman Wilhelm Bissen. De forestiller henholdsvis Herkules, Minerva, Æskulap og Nemesis. Højesteret har sin hovedindgang i Prins Jørgens Gård, og her har man genbrugt indgangspartiet fra Kongeporten på det andet Christiansborg slot, som dog nu er blevet løftet op til en placering for enden af indgangstrappen. Se også Rigsdagsgården Eksterne henvisninger Artikel om Prins Jørgens Gård fra Politikens oplysning
Priorskov

Priorskov er en avlsgård på Lolland, nær Guldborg Sund, 3 km syd for Sundby. Den hører under Fuglsang. Den fredede hovedbygning er opført i 1854. Fuglsang / Priorskov Godser er på 1731 hektar Ejere af Priorskov (1609-1611) Knud Eriksen Rud (1611-1630) Corfitz Eriksen Rud (1630-1638) Helvig Corfitzdatter Rud gift Krabbe (1638-1661) Vibeke Gregersdatter Krabbe gift Daa (1661-1685) Dronning Sophie Amalie (1685-1726) Kronen (1726) Christian Carl Gabel (1726-1757) Abraham Lehn (1757-1788) Cathrine Margrethe Abrahamsdatter Lehn gift von Wallmoden (1788-1793) Christopher Georg von Wallmoden (1793-1819) Frederik von Wallmoden (1819-1835) Peter Johansen de Neergaard (1835-1849) Johan Ferdinand Petersen de Neergaard (1849-1850) Enkefru Charlotte Louise Elisabeth de Neergaard (1850-1863) Carl Peter Ulrich Johansen de Neergaard (1863-1866) Enke Fru de Neergaard (1866-1915) Rolf Viggo Carlsen de Neergaard (1915-1947) Ellen Bodil Hartmann gift de Neergaard (1947-) Det Classenske Fideikommis Eksterne henvisninger Fuglsang / Priorskov Godser https://trap.lex.dk/Priorskov,_Toreby Priorskov - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine
Prismet

Prismet er et højhusbyggeri på 63 m i 18 etager ved Ceres-krydset i Aarhus. Højhuset stod færdigt i 2001 og er opført af PFA Pension. Arkitektfirmaet Friis & Moltke har tegnet højhuset. Den rådgivende virksomhed Alectia var rådgivende ingeniører på byggeriet af højhuset. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Aarhus Skyline Arkiveret 27. december 2013 hos Wayback Machine aarhusportalen.dk (JyllandsPosten) (07.10.13) Billeder af højhuset.
Prismet

Prismet (English: The Prism) is an office building in Aarhus, Denmark. It is one of the tallest buildings in the city and it was the first building more than 50 meters tall built in Aarhus city center since the early 1970s. Prismet was built by the Danish investment group PFA Byg A/S between 1999 and 2002. The contractor was H. Hoffmann & Sønner A/S, the engineer Birch & Krogboe A/S and the architect company Friis & Moltke. The landscape architect firm Schønherr designed the outdoors areas, including a small park. The project covers 17800 m2. Controversy Prismet is known for its location in proximity to the Old Town Museum from which the building is clearly visible and offers a strong contrast to the old, half-timbered buildings in the museum. Prismet has been criticized for ruining the illusion of being in a medieval town. Gallery See also Architecture of Aarhus References External links
Privathospitalet Mølholm

Privathospitalet Mølholm er et sygehus i Vejle. Det drives i privat regi af og ejes af en speciallægegruppe. Stedet etableredes i 1992 af speciallæge Steen Kofod og er beliggende omkring en patriciervilla i Mølholm-området i Vejle. Virksomheden har udvidet flere gange og er i kontinuerlig vækst. Privathospitalet har de fleste lægelige specialer repræsenteret. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Professor Ostenfeld Kollegiet

Professor Ostenfeld Kollegiet er et kollegium i Hjortekær nord for København. Kollegiet ligger nær DTU på den modsatte side af Helsingørmotorvejen, og 1 km fra Dyrehaven. Kollegiet består af 276 enkeltværelser, 12 dobbeltværelser og 18 fælleskøkkener fordelt ligeligt på to blokke med en glasgang i mellem. Alle værelser har eget bad og toilet. Kollegiet er en selvejende institution, der er stiftet den 13. oktober 1968 på 102-års dagen for professor Asger Ostenfelds fødsel. Kollegiet er opført med støtte på 1,5 mio. kr. fra Knud Højgaards Fond med det formål at skaffe egnede studenterboliger for unge under uddannelse, specielt ved DTU. Kollegiet er det tredje af "ingeniør-kollegierne", der er opført af Polyteknisk KollegieByggeselskab (PKB), det nuværende Polyteknisk KollegieSelskab (PKS). Eksterne referencer Kollegiets hjemmeside Arkiveret 2. april 2006 hos Wayback Machine
Projektilmagasinet

Projektilmagasinet ligger på Torvet i Frederiksværk, i umiddelbar tilknytning til Arsenalet. Den lille magasinbygning er opført samtidig med Arsenalet omkring år 1800. Som navnet antyder, har husets oprindelige funktion sikkert været opbevaring først og fremmest af projektiler, kugler og granater – men også fængrør, lunter, tændstikker og andre mindre sager til brug for Det Kongelige Artillerikorps. Projektilmagasinet er en del af Industrimuseet Frederiks Værk. Ekstern henvisning Industrimuseet Frederiks Værk/Projektilmagasinet Arkiveret 15. januar 2010 hos Wayback Machine
Proviantbroen

Proviantbroen er en bro mellem Frederiksholm og Arsenaløen (over Proviantmagasingraven) i København. Broen skulle have stået færdig i februar 2013, og er en gave fra A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal. Broerne skulle opføres af entreprenørselskabet E. Pihl & Søn, men grundet dette firmas konkurs blev afleveringen forsinket. Broen blev indviet den 21. december 2014. Kilder/Litteraturhenvisninger