NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Haraldsgave

Haraldsgave (også kendt som "Haga") er et tidligere landsted, Skovalléen 30-32 i Bagsværd bygget 1915-1918. Bygherre var Harald Plum, som senere var involveret i Landmandsbankens kollaps via sit selskab Transatlantisk Kompagni. Han planlagde byggeriet som en gave til sin bror, ingeniøren Niels Munk Plum, men processen omkring huset kom til at forløbe noget anderledes. Arkitekt var Aage Lønborg-Jensen, der var knyttet til Plum-familien, og som i øvrigt døde her i 1938. Parken blev indrettet af den internationalt berømte landskabsarkitekt Gudmund Nyeland Brandt. Historie Grundstenen til Haraldsgave blev lagt i 1915 af Niels Munk Plum og hustruen Hanne. I juni 1915 erhvervede Niels Munk Plum en parcel af Aldershvile Slotspark, hvor selve hovedbygningen Haraldsgave kom til at ligge. Plum købte endnu nogle grunde i 1916 og 1917, og i alt kom ingeniøren til at eje omkring 10 tdr land, som oprindelig havde indgået i Aldershvile Slotspark og Højgård. Haraldsgave stod færdigt i 1918. Men storebror Harald havde jo lovet at forære ejendommen til lillebror, og dette blev udført via en legatstiftelse, kaldet Harald Plums Legatstiftelse. Denne legatstiftelse ejede i forvejen øen Thorø ved Assens, og nu købte den tillige Haraldsgave af Niels Munk Plum i 1921 formedelst 385.000 kr. I legatstiftelsens fundats fra 1921 stod følgende om Haraldsgave: "Beboelsesret har til enhver Tid kun eet Medlem af Slægten Plum. Første Indehaver af Retten er Ejendommens ovennævnte Sælger, Ingeniør N. M. Plum". I den endelige fundats fra 1926 stod der om stiftelsens formål i § 2: "Stiftelsens Formaal er et dobbelt, dels at bevare den Slægtsskabsfølelse og styrke det Sammenhold, der i Tidens løb har givet sig Udtryk indenfor Slægten Plum, dels at yde Hjælp og Bistand til Slægtens enkelte Medlemmer og eventuelt tillige andre". Harald Plums selvmord og konkurs 1929 bevirkede imidlertid, at også legatstiftelsen i hans navn gik konkurs. Derfor fik Niels Munk Plum året efter skøde på Haraldsgave, og denne gang var der tale om en reel gave, for han fik ejendommen kvit og frit af konkursboet – dog mod at overtage, hvad der stadig resterede af gæld tinglyst på ejendommen. Ejendommen var på det tidspunkt vurderet til 175.000 kr. Da Niels Munk Plum havde fået ejendomsretten til sit hus tilbage, solgte han en del af grunden fra. Selve Haraldsgave lod ægteparret indrette til et eksklusivt pensionat og rekreationshjem, hvor bl.a. Niels Bohr var at finde blandt stamgæsterne. I 1949, efter Plums død i 1942, blev bygningerne solgt til Bagsværd Kostskole. Kilder www.gladsaxe.dk/_lokalplan Brochure bl.a. om Haraldsgave Noter
Haraldskirken

Haraldskirken er en kirke, der ligger i Gladsaxe, omkring 7 kilometer NV for Københavns centrum. Kirken blev opført i 1967, tegnet af arkitektfirmaet Hoff & Windinge, og opkaldt efter Harald Blåtand, da det var ca. 1000 år efter at Jellingstenen var blevet rejst. Historie Kirken blev opført i forbindelse med den nye bydel Høje Gladsaxe, der blev bygget af det samme arkitektfirma i begyndelsen af 1960´erne. En særlov, der blev kaldt "Lex Gladsaxe" betød, at kirkebygningen og den vedhørende bebyggelse blev finansieret gennem kirkeministeriet fremfor ved lokale indsamlinger. Der er blevet spekuleret om hvorvidt det skyldtes den daværende borgmester i Gladsaxe Kommune Erhard Jakobsens forbindelse til partifællen Bodil Koch, der dengang var kirkeminister. Præcedensen betød en stor forandring for finansieringen af kirkebygninger i almindelighed. Kirkebygningen Kirken har mure af lys kalksten lige som det store Høje Gladsaxe boligkompleks, der udgør hele sognet. En pergola går fra kirken til Grønnemose Skole, og er med til at omslutte torvet. Midt i denne pergola står det store åbne klokketårn, der har tre klokker. Kirkebygningen hæver sig fra det ret lave indgangsparti mod altervæggen, hvor der i den højre side står et orgel og en prædikestol. På altervæggen er der en symbolsk udsmykning, udført af Henrik Starcke. Eksterne kilder/henvisninger Haraldskirken på KortTilKirken.dk
Haraldskær

Haraldskær er et gods 6 km vest for Vejle på nordsiden af Vejle Ådal. Det hører til Skibet Sogn i Vejle Kommune. Gården nævnes første gang på Erik af Pommerns tid, da den i 1434 tilhørte Niels Friis. Hovedbygningen er opført i 1590 og har fået en tilbygning i 1768. Siden 1969 har hovedbygningen været ejet af Boligselskabernes Landsforening, der har brugt den som kursusejendom. Vejle Kommune købte avlsgården og de 270 hektar jord i 1980. I 2007 blev hovedbygningen forpagtet af Danmarks Lærerforenings hotelkæde Sinatur, der driver den som Sinatur Hotel Haraldskær. Moselig I tørvegravene ved Haraldskær blev der i 1835 blev fundet et moselig. Kvinden var velbevaret, og blev undersøgt ved Vejle Sygehus, hvor man konkluderede med, at der nok var tale om liget af den norske dronning Gunhild Kongemor der ifølge en islandsk saga blev narret til Danmark for at skulle giftes med Harald Blåtand. Senere er det blevet påvist at liget stammer fra ca. 490 f.Kr., hvilket vil sige fra begyndelsen af jernalderen og altså længe før Harald Blåtand og vikingetiden. Ejere af Haraldskær (1434-1448) Niels Friis (1448-1507) Anders Nielsen Friis (1507-1543) Bodil Christensdatter Steenfeld gift Friis (1543-1549) Jørgen Andersen Friis (1549-1557) Iver Andersen Friis (1557-1570) Sophie Albertsdatter Glob gift Friis (1570-1601) Albert Iversen Friis (1601) Karen Albertsdatter Friis gift Bryske (1601-1622) Truid Bryske (1622-1634) Frederik Munk Lange (1634-1654) Sophie Albertsdatter Friis gift Munk Lange (1654-1662) Jørgen Frederiksen Munk Lange (1662-1677) Anne Frederiksdatter Munk Lange (1677-1696) Conrad von den Brincken (1696-1730) Godske von den Brincken (1730-1731) Godske von den Brinckens dødsbo (1731-1751) Pierre D`Andischou (1751-1754) Gerhard Hansen de Lichtenberg (1754-1767) Christen de Linde (1767-1768) Hans Henrik de Lichtenberg (1768-1781) Ove Bernhardt von Lüttichau (1781-1793) Henrik Schmidt (1793-1794) Birgitte Ravn gift (1) Schmidt (2) Lautrup (1794-1806) Severin Laurentius Lautrup (1806-1820) Johannes Ditlev Rahr (1820-1829) Nicolaj Nyholm (1829-1838) August Theodor Schütte (1838-1842) Dan Qvart Neergaard (1842-1871) Carl August Søltoft (1871-1872) Oluf Henrik Niels de Bang nr1 (1872-1914) Hjalmar Olufsen de Bang (1914-1916) Oluf Hjalmarsen de Bang nr2 (1916-1929) Christian Martin Hess nr1 (1929-1931) Christian Martin Hess dødsbo (1931-1962) Christian Martin Hess nr2 (1962-1969) Christian Martin Hess nr3 / Mogens Hess (1969-) Boligselskabernes Landsforening (hovedbygningen) (1969-1980) Christian Martin Hess nr3 / Mogens Hess (godset) (1980-) Vejle Kommune (godset) Se også Dronning Gunhild (moselig) (fundet i Haraldskær Mose) Haraldskær Fabrik http://www.sinatur.dk/hoteller/hotel-haraldskaer/ Arkiveret 3. juli 2017 hos Wayback Machine
Haraldslund

Haraldslund er en herregård nær østjyske længdebane, 2 km nordøst for Hinnerup. Den er kendt fra jordebøgerne fra 1300-tallet. Harrildsmark, der var ødegårdsjord, blev i 1661 udlagt til Gabriel Marselis. En arving af hans søn, Generalløjtnant Christian Rodsteen, solgte i 1716 148 tdr. hartkorn gods i Grundfør Sogn, heriblandt Harildsmark (5½ tdr. hartkorn) og Grundfør Kirke (21 tdr. hartkorn), for 9000 rdl. til Hans Hansen Rosborg fra Friisholt. I 1718 opbyggede han Haraldslund der var på 23 fag bindingsværk, hvoraf de 5 var i to stokværk. De to sidefløje i bindingsværk er af det oprindelige byggeri. Den nuværende hovedbygning med sin smukke beliggenhed i skovkanten er fra 1840. Samme år blev Haraldslund købt af Niels Bygom Christian Krarup. Han havde før den tid været forpagter på Frijsendal i Haurum Sogn, og havde der i 1837 oprettet Danmarks første landbrugsskole. Denne skole fik nu hjemsted på Haraldslund. Ved indkørslen står to stenpæle med indskriften HRB 1718 og HMD 1718 – formentlig deres navneskilt: Hans RosBorg og hans kone: Helle MadsDatter.
Haraldsted Skov

Haraldsted Skov er en skov, der ligger uden for Ringsted. Skoven er berømt som gerningsstedet for mordet på Knud Lavard, som hans fætter, Magnus den Stærke myrdede den 7. januar 1131, dagen efter Helligtrekongersdag. Mordet blev starten til flere års borgerkrig mellem kong Niels og Magnus på den ene side og Erik Emune, Knud Lavards halvbroder, på den anden side. Omkring 1150 blev der opført et kapel på et sted, hvor Lavard blev myrdet. Det blev et pilgrimsmål efter hans helgenkåring i 1170. I dag fremstår det som en ruin. Referencer
Harrestedgård

Harrestedgård er et gammelt gods. Godset ligger i Hyllinge Sogn i Næstved Kommune. Den ældste del af hovedbygning er fra 1325. Tilbygget i 1840. Harrestedgård Gods er på 189,8 hektar. Ejere af Harrestedgård (1325-1344) Karl Nielsen Rani (1344-1350) Ingerd Karlsdatter Rani gift Grubbe (1350-1355) Asser Grubbe (1355-1387) Iver Markmand (1387-1406) Henrik Iversen Markmand (1406-1426) Iver Henriksen Markmand (1426-1456) Karl Iversen Markmand (1456-1485) Evert Karlsen Markmand (1485-1500) Jørgen Evertsen Markmand (1500-1525) Jørgen Parsberg / Tønne Parsberg (1525-1535) Tønne Parsberg (1535-1567) Verner Tønnesen Parsberg (1567-1575) Tønne Vernersen Parsberg (1575-1592) Niels Vernersen Parsberg (1592-1634) Frederik Nielsen Parsberg (1634-1637) Niels Lykke (1637-1638) Kronen (1638-1644) Jørgen Vind (1644-1674) Holger Jørgensen Vind / Hans Jørgensen Vind / Christian Jørgensen Vind (1674-1683) Holger Jørgensen Vind (1683-1702) Frederik Holgersen Vind (1702-1723) Vilhelm Carl Vind (1723-1758) Carl Adolph von Plessen (1758-1763) Frederik Christian von Plessen (1763-1771) Det Plessenske Fideicommis (1771-1801) Christian Ludvig Scheel-Plessen (1801-1819) Mogens Scheel-Plessen (1819-1853) Mogens Joachim greve Scheel-Plessen (1853-1898) Carl Theodor August Scheel-Plessen (1898-1924) Gustav Frederik Hugo baron von Plessen (1924-1925) Gustav Frederik Hugo baron von Plessens dødsbo (1925-1946) Johann Ludvig Hugo Camillo Edgar Alexander baron von Plessen (1946-1948) Konfiskeredes godset af den danske stat (1948-1980) Ove Christian Riisberg (1980-2002) Lars Foghsgaard (2002-2012) J. A. H. J. A/S v/a Jannik Hartvig Jensen (2012-) Vincens baron Lerche Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Stamtavle over Scheel-Plessen
Harteværket

Harteværket er et vandkraftværk lidt øst for Sønderjyske Motorvej, syd for Koldingbydelen Harte, som blev bygget i årene 1918-1920 og var Danmarks første større vandkraftværk. Kraftværket udnytter vandets faldhøjde på 25–26 m. Det drives nu som oplevelsescenter i naturskønne omgivelser. Historie De indledende undersøgelser blev foretaget af ingeniøren, cand. polyt. Mikkel Thomsen, og selve projektet blev gennemgået af Hedeselskabet. Kolding Højspændingsforsyning fik grønt lys for projektet og d. 19. september 1918 blev det besluttet at danne et interessentskab, der fik navnet Sydøstjydske Elektricitetsværker, forkortet SØE. Efter indhentning af tilladelse hos Ministeriet for offentlige Arbejder blev bygningen af Harteværket påbegyndt mod slutningen af 1. verdenskrig for at dække et voksende behov for el. Arkitekten var Ernst Petersen og byggeriet beskæftigede ca. 350 arbejdere (såkaldte børster). Projektet omfattede opkøb af land, bygning af kanaler og opførelsen af en dæmning i Ferup, samt maskinbygning og materiel. Budgettet lød på 3,6 mio. kr. eller i nutidens kroner ca. 1300 mio. Værket fik en tidsubegrænset ret til vandet. Harteværket drives i dag som et oplevelsescenter af Fonden Harteværket Harteværket blev overdraget til fonden af TRE-FOR 1. januar 2007. Vandteknik For at opnå tryk nok, til at drive turbinerne, blev der bygget en dæmning, der opstemmede Vester Nebel Å. Derved steg vandstanden ca. 4 m, som var det man manglede. De omkringliggende søer, Donssøerne (Nørresø, Søndersø) og Stallerup sø, samt tilstødende åer, Vester Nebel Å og Alminde Å forsyner vandværket med vand. Vandet ledes fra Donssøerne gennem kanaler og ender i et 80 meter langt rør, der har et fald på 25-26 meter, og derfra ind i værkets turbiner. Der strømmer 6.000 liter vand gennem det 1.7m store rør hvert sekund. Faldrøret er et nittet stålrør, der er blevet repareret for huller mange gange i årenes løb, pga. korrosion. Røret er nu foret med glasfiberarmeret polyesterrør for at sikre den videre drift. Efter kraftværket føres vandet gennem en kanal til Kolding Å. Efter naturgenopretningen af Vester Nebel Å i 2008 er vandtilførslen til Harteværket reduceret med 60%, men produceres fortsat el på Harteværket, der i dag fungerer som et arbejdende museum, der formidler natur og kulturhistorie til besøgende. Det meste af det tekniske udstyr, er det originale fra selve opførelsen. F.eks er de tre Francis-turbiner, stadigvæk i brug. De originale turbiner fra 1920 producerer 1,8 GWh i et gennemsnitsår – afhængig af vandmængden. Dengang dækkede produktionen næsten halvdelen af Kolding by og oplands forbrug af el. I 1992 dækkede værket omkring 1% af elforbruget i Kolding. Noter Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Waterkrachtcentrale Harteværket

De waterkrachtcentrale Harteværket is een waterkrachtcentrale in de rivier Kolding Å bij de stad Kolding in Denemarken. Deze waterkrachtcentrale is in 1920 in gebruik genomen, en wordt onderhouden door de eigenaar stichting Harteværket als een gedenkplaats voor de industrialisatie. Er is een bezoekerscentrum ingericht met titel 'Harteværket - portal voor energie, gezondheid en natuurlijke schoonheid'. Zie ook Lijst van energiecentrales in Denemarken Externe links Officiële website ntsnet.dk }
Hasle Church

Hasle Church (Danish: Hasle Kirke) is a church located in Hasle Parish in Aarhus, Denmark. The church is located 3 km. west of Aarhus city centre and north of Åbyhøj. It is a parish church within the Church of Denmark servicing a parish population of 7.515 (2015). Architecture The original building was erected in the mid-12th century in romanesque style. The walls are constructed of raw boulders with ashlar in the corners, windows and doorways. The north wall has two preserved, original windows while the north door and a window on the east wall has been walled off. The church porch was built in 1871–72 in place of an older half-timbered building and in 2005 the porch was widened to make the original granite reliefs visible. The church is notable for its intricate stonemasonry. The original reliefs in the porch includes a tympanum depicting Jesus Christ on the cross, lions fighting dragons and people and a head with a halo at the left base of the entryway. In the south corner of the tower sits a granite ashlar decorated with reliefs, thought to be from the walled off north door. The relief depicts a man holding his right hand behind the skirt of a woman while the woman is reaching through the stone for a ring in the mouth of a person with the head of a horse. Both man and woman holds their left hands up to their ears as if listening. See also List of Churches in Aarhus References External links Hasle Church Website
Hasle Skole (Aarhus Kommune)

For alternative betydninger, se Hasle Skole. (Se også artikler, som begynder med Hasle Skole) Hasle Skole er en tre-sporet folkeskole i Hasle med bl.a. egen svømmehal. Pr. 2023 har skolen ca. 725 elever fordelt på 34 klasser. Den ældste bygning i den nuværende skole stammer fra 1917, men skolen blev udvidet i 1939 og flere gange siden ca. 1950. På grunden, hvor skolen ligger, har der været skole siden 4. december 1743, hvor Balthazar Lagesen blev indsat som degn. Den første skolebygning var opført af Johan Arent Althalt til Lyngbygård og lå på østsiden af Viborgvej, syd for Hasle Kirke og en smule vest for den nuværende skole. Der har dog været en form for skoleundervisning i Hasle Sogn før da, for i 1724 fik man en fastboende degn, Niels Isachsen Schanderborg, og før da havde en løbedegn fra Aarhus Katedralskole ansvaret for undervisningen i sognet. Hvor disses undervisning har fundet sted vides dog ikke. Den første skolebygning blev først afløst i 1859, selvom den allerede i 1813 blev karakteriseret som "mørk og skiden samt uværdig sin bestemmelse". Den nye bygning, som lå hvor inspektørboligen i dag ligger, fungerede frem til 1917 og blev herefter brugt som overlærerbolig indtil slutningen af 1940'erne. 1917-skolen var tegnet af arkitekt S. Knudsen Sørensen. I 1929 blev den forlænget mod øst, og i 1940 kom en skole- og gymnastiksalsfløj til mod Herredsvej. Samme år overgik skolen til det købstadsordnede skolevæsen, dvs. den syv-klassede skole. I 1950 kom der også mellem- og realskole til. Under besættelsen benyttede tyskerne de ældste dele af skolen fra 1943 og fra årsskiftet 1944/1945 hele skolen, så undervisningen måtte foregå på Haslegård. Et varigt spor, som tyskerne efterlod, var, at de kort før besættelsen malede skolen sort, hvilket ikke kunne fjernes fra de gule murstensbygninger fra 1940, så de måtte males over med hvidt. Skolens elevtal kulminerede i 1970'erne med ca. 1000 elever. I denne periode blev Ellekærskolen opført til aflastning og blev taget i brug i 1973, men stod dog først fuldt udbygget i 1979. Eksterne henvisninger Hasle Skole Arkiveret 27. april 2006 hos Wayback Machine – skolens hjemmeside Hasle Skole Arkiveret 14. februar 2006 hos Wayback Machine – i Aarhus Leksikon
Hasle Vandtårn

Vandtårnet i Hasle er et vandtårn beliggende på Bispehavevej i Hasle, Aarhus ud til Ringvejen. Vandtårnet er opført i jernbeton og har en kapacitet på 2100 m3. Tårnet blev opført i 1970 i stilen ekspressiv modernisme og er det eneste vandtårn i Aarhus, der stadig er i funktion. Det er samtidig områdets vartegn og kan ses omkring 10 km væk. Dets funktion er som trykskaber for Århus Kommunale Værker. Tårnet blev i 2005 renoveret med reparation af betonskader og pålægning af nyt tagpap samt udskiftning af vinduer. Arkitektur Bygningen er paddehatformet, hvilket har været et brugt tema til formen af vandtårne siden 1950'erne, hvor et af de første af slagsen kaldet Svampen blev opført i Örebro, Sverige i 1958. Heraf blev lavet en 33 % større kopi i Saudi Arabiens hovedstad, Riyadh, men også andre paddehatformede modeller er opført, heriblandt Vandtårnet i Roihuvuori, Finland og Vandtårnet i Leverkusen-Bürrig, Tyskland. Kulturelle tiltag Under en lysfestival tjente vandtårnet som kunstobjekt, idet det blev belyst, så det lignede et glas med champagne. Se også Vandtårnet på Randersvej – et aarhusiansk vandtårn af ældre dato Fodnoter
Haslev Privatskole

Haslev Privatskole er en dansk privatskole beliggende i Haslev, hvis historik går tilbage til 1973, men har eksisteret i sin nuværende skikkelse siden juli 2000. Skolen har to spor fra børnehaveklasse til og med 9. klasse og afslutter med Folkeskolens Afgangsprøve. Skolen har desuden førskoleklasser med start 1. februar. Skolen er vokset kraftigt de sidste år, og har nået et elevtal på ca. 430 elever. Til skolen er der tilknyttet en SFO og en klubordning med morgen- og eftermiddagsåbent samt en nøglehulsmærket kantine
Haslev Gymnasium

Midtsjællands Gymnasium afd. Haslev er et gymnasium og HF-kursus placeret på Skolegade i Haslev. Det er tidligere kendt som Haslev Gymnasium & HF. Gymnasiet er det eneste gymnasium i Faxe Kommune. Haslev Gymnasium var oprindeligt et indremissionsk gymnasium. Midtsjællands Gymnasium har også en afdeling i Ringsted, der udbyder en STX-uddannelse. Historie 1914: Den indre-missionske højskolemand Peder Celius Davidsen grundlagde gymnasiet med kostafdeling. 1964: I anledning af gymnasiets 50-års jubilæum blev der lavet en lille film om livet på Haslev Gymnasium, som indgår i materialet Danskernes egen historie: Danskerne på skolebænken. 1974: Gymnasiet afskaffede sin kostafdeling. 2009: Gymnasiet etablerede en afdeling (campus) i Ringsted. Ringsted Gymnasium og Haslev Gymnasium har en samlet ledelse og har fået fællesbetegnelsen Midtsjællands Gymnasium (MSG). Midtsjællands Gymnasium (MSG) MSG Haslev er den nye betegnelse for Haslev Gymnasium. Mens MSG Ringsted betegner Ringsted Gymnasium. MSG har lagt videoer om matematik og andet på YouTube. Referencer Ekstern henvisning msg-gym.dk Haslev Gymnasium & HF's hjemmeside Arkiveret 10. oktober 2007 hos Wayback Machine
Hasmark Kirke

Hasmark Kirke er en af de to kirker i Norup Sogn. Den ligger i landsbyen Hasmark nær Enebærodden på Nordfyn. Kirken er opført efter tegninger af arkitekt Emil Schwanenflügel, Odense, og indviet 27. november 1892. Den blev bygget som filialkirke til Norup Kirke for at styrke betjeningen af sognets østlige del. Bygning Kirken er opført i nyromansk stil og står mere eller mindre i sin oprindelige udformning. Den består af et skib med svage fremspring, der giver karakter af en korskirke, et kor med jævnbred apside og et tårn med fremskudt vestportal. Inventar Inventaret stammer hovedsagelig fra kirkens opførelse 1892 og er tegnet af arkitekten, Schwanenflügel. Døbefonten er imidlertid betydelig ældre, idet man har genanvendt fonten fra den 1555 nedrevne Egense Kirke (Norup Sogn). Der er tale om en Gotlandsk bægerbladsfont fra 1200-tallet, hvis kumme imidlertid er blevet skåret ned og siden fornyet i dens trunkerede form. Dette var nødvendigt, fordi fonten igennem århundreder havde stået i haven ved den gamle præstegård i Egense, hvor den i 1800-tallet havde tjent som fuglebad. Af nyere inventar kan nævnes Jette Nevers' billedtæppe, der blev opsat 1992 i anledning af kirkens 100-årsjubilæum, og klokken fra 1978, der er støbt af Petit & Fritsen, Nederlandene. Den gamle klokke blev 1991 skænket til St. James Anglican Church, Obiangwu, Nigeria. Referencer Litteratur Burmeister, David; Wangsgaard Jürgensen, Martin (2019). Danmarks Kirker, vol. IX, Odense Amt. Hasmark Kirke (PDF). Nationalmuseet. Eksterne kilder og henvisninger Hasmark Kirke hos KortTilKirken.dk Hasmark Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Hasseris Gymnasium

Hasseris Gymnasium er et gymnasium i Aalborg. Udover den traditionelle almene studentereksamen udbydes den internationale studentereksamen International Baccalaureate. Der er i skoleåret 2021/2022 i alt ca. 800 elever fordelt på 24 gymnasieklasser og 3 IB-klasser. Historie Efter at Aalborg Katedralskole i mere end 400 år havde haft nordjysk monopol på højere undervisning, åbnede der i 1958 endnu et gymnasium i Aalborg – Aalborghus Statsgymnasium. Det blev en aflastning, men det var ikke nok. De daværende kommunalbestyrelser i Aalborg, Nørresundby, Sundby-Hvorup og Hasseris blev derfor i samarbejde med Aalborg Amtsråd enige om, at der skulle oprettes et tredje gymnasium nord for Limfjorden og, at et fjerde skulle placeres i bydelen Hasseris. Hasseris Gymnasium & IB World School blev etableret i 1970 i midlertidige rammer på Stolpedalsskolen, men fik i 1972 sin nuværende placering i en nybygget skole, beliggende på Hasserisvej 300. Skolen var et resultat af en lokal og regional politisk beslutning om at bygge et fjerde gymnasium i Aalborg. Bygningen er tegnet af arkitekterne Jacob Blegvad og Henning Jørgensen i modernistisk stil, og skolen fik Aalborg Kommunes pris for godt byggeri. Placeringen på en skrånende grund betyder, at der fra mange af lokalerne er udsigt over Gammel Hasseris og Limfjorden. Centralt i byggeriet er det åbne fællesareal, der med hvide vægge og store vinduespartier giver et lyst studiemiljø. I 2009 gennemgik gymnasiet en stor ombygning, hvor man øgede antallet af almindelige klasselokaler for at kunne rumme de mange nye elever og skolen fik to nye musiklokaler, øvelokale og lydstudie. I 2011 foretog gymnasiet ligeledes en større ombygning af skolens naturvidenskabsfløj. I 2014 blev udbygningen af gymnasiet med en fløj med drama- og musiklokaler færdiggjort. Ledelse Pr. april 2022 er Ole Droob rektor og Lars Korslund Nielsen vicerektor. Kendte studenter 1973: Søren Espersen, folketingsmedlem 1976: Anna Grue, redaktør og forfatter 1976 Jan Beyer Schmidt-Sørensen, erhvervschef i Aarhus Kommune 1984: Kim Nøhr Skibsted, tidligere folketingsmedlem og kommunikationsdirektør i Grundfos 1988: Jakob Ejersbo, forfatter til Nordkraft og Afrikatrilogien Noter Eksterne henvisninger Gymnasiets hjemmeside