NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Skovvangskolen

For alternative betydninger, se Skovvangskolen (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Skovvangskolen) Skovvangskolen er en folkeskole på Skovvangsvej 150 i Aarhus N i Aarhus Kommune. Skolen dækker 0.–9. klassetrin og havde 578 elever i skoleåret 2024/2025. Skolen blev bygget tilbage i 1935, og stod færdig blot to år efter 2. april 1937. Den blev tegnet af Harald Salling-Mortensen og Alfred Mogensen, der i 1933 vandt konkurrencen om en ny folkeskole. Skolen har 36 klasselokaler og kan således med lethed rumme 1.600 "små århusianere", eller 900 "store århusianere". Derudover består skolen af et stort udendørs areal med blandt andet en fodboldbane. Skolen har en stor aula, hvor alle eleverne kan samles. Skolen er også i besiddelse af et stort tunnelsystem. Der skulle angiveligt være en tunnel, der forbinder skolen med Århus Kommunehospital. (Se diskussion) 2. Verdenskrig Under 2. Verdenskrig spillede skolen en vigtig rolle for de tyske tropper. Tyskerne brugte skolens aula som en slags parkeringsplads for deres heste, mens tunnellen, der forbinder skolen med hospitalet, angiveligt skulle have reddet mange tyske liv. Knagerækkerne som nogle steder stadig hænger på skolens vægge, skulle angiveligt også være brugt af tyskerne til at fæstne deres heste. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Skovvejskirken

Skovvejskirken i Ballerup, der også kaldes Skovvejens Kirkesal og Skovvejens Kirke og Krematorium, blev bygget som kapel ved Skovvejens kirkegård, der blev anlagt, fordi der var mangel på gravsteder på kirkegården ved Ballerup Kirke. Efter menighedsrådets ønske blev kapellet udformet i størrelse, stil og udstyr, så der var mulighed for at anvende bygningen som egentlig kirke. Eksterne kilder og henvisninger Skovvejskirken hos KortTilKirken.dk
Skrillingegård

Skrillingegård er dannet i 1800, som en avlsgård til Billeskov. Gården ligger i Kauslunde Sogn, Vends Herred, Odense Amt, Middelfart Kommune. Skrillingegård Gods er på 124 hektar Ejere af Skrillingegård (1800-1803) Hans Rudolph Grabow Juel (1803-1808) Karen Basse Fønss gift von Adeler (1808-1815) Karen Basse Fønss dødsbo (1815-1828) Niels Basse Fønss (1828-1881) H. V. Kragh (1881-1895) J. N. Jensen (1895-1898) Enke Fru Jensen (1898-1908) Hans Peter Hansen (1908-1910) Enke Fru Gerda Hansen gift Møller (1910-1934) G. Møller (1934-1947) Ivar Christian Bjerg Pedersen Lundgaard (1947-1985) Peder Bjerg Lundgaard (søn) (1985-1986) Birte Rostrup gift Lundgaard (1986-2007) Peder Lundgaard (søn) (2016-nu) Verdens bedste naboer Kilder Kraks Landbrug
Skt. Anna Kapel

Skt. Anna kapel er en kirkeruin på Gudhjem ældre Kirkegård lige øst for Gudhjem Kirke på Bornholm. Skt. Anna kapel blev opført i 1200-tallet som kystkapel for de mange bornholmske og tyske fiskere, der i middelalderen drev sildefangst omkring Bornholm. Kapellet blev opført i kløvet kamp og tegl og viet til Sankt Anna (Jesu mormor). Det oprindelige, romanske kapel med smalt kor og bredere skib blev i middelalderen ændret til et gotisk langhus. Sagnet fortæller, at det var en greve, som byggede Skt. Anna kapel, efter at han var blevet reddet fra havsnød. Kapellet skulle have ligget på Nørresand, men hvad man her opførte om dagen, forsvandt om natten. Først da man valgte det nuværende sted, blev kapellet fuldført. Bygningen målte ca. 17,5 x 6,5 m og var ca. 3,7 m høj. Den var bygget som en kassemur af utilhugget, men i hjørnerne kløvet granit, med fyld af rullesten og brokker af munkesten lagt i den bornholmske cementmørtel. Omkring dør- og vinduesåbningerne var der benyttet teglsten. Taget var hængt med munk- og nonnetagsten. Et våbenhus blev tilføjet ved kapellets nordfacade efter reformationen i 1536. I 1776 blev kapellet yderligere ombygget. Bygningen blev forhøjet med 1 meter og fik et nyt tagværk med muret spidsgavl mod vest og halvvalm mod øst. Desuden blev der over vestgavlen opsat et pyntespir og en klokkestol. Den blev i 1870 erstattet af en ny af form som et lysthus, placeret lige bag spiret. Efter reformationen har kapellet til stadighed været fattigt og i ret dårlig stand. Det og behovet for en større kirke medførte, at en ny kirke blev opført i 1893. Kapellets videre skæbne delte byen i to lejre. Tilhængere af en nedrivning argumenterede med, at der var et stærkt behov for at udvide kirkegården, hvorfor kapellet burde nedrives, så jorden kunne blive inddraget til gravsteder. Et forsøg på bevaring af kapellet blev ikke imødekommet af ministeriet, der gav tilladelse til nedrivning på betingelse af, at kapellet blev bevaret som ruin med murene i 1 meters højde. Da modstanderne af nedrivningen ville forelægge sagen for Nationalmuseet, skyndte man sig at sprænge kapellet i luften, inden en eventuel fredning kunne blive iværksat. På vestgavlen opsatte Bornholms Marineforening i 1940 en stentavle over 11 finske søfolk, der druknede ved Alexander og Dyggans forlis 22. maj 1840 ud for Gudhjem. Litteratur Udateret informationstavle ved kapellet opsat af Skov- og Naturstyrelsen. Referencer
Skuldelev Kirke

Skuldelev Kirke er en kirke i Skuldelev Sogn i Frederikssund Kommune. Præst ved kirken er Victor Graeser-Greve. Eksterne kilder og henvisninger Skuldelev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Skuldelev Kirke hos KortTilKirken.dk Skuldelev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Skuldelevs kyrka

Skuldelevs kyrka (danska: Skuldelev Kirke) är en kyrka som ligger i norra delen av samhället Skuldelev i Frederikssunds kommun i norra Själland. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes vid mitten av 1100-talet och bestod då av långhus, kor och absid. Under 1400-talet förlängdes långhuset mot väster. Ett kyrktorn i väster och ett vapenhus i söder uppfördes. Vid ett byggnadsarbete 1964 rasade det medeltida vapenhuset samman och ersattes av ett nytt. I sin nuvarande form består kyrkan av ett långhus med smalare kor i öster som avslutas med en absid. Vid långhusets västra kortsida finns ett kyrktorn. Mitt på långhusets södra sida finns ett vidbyggt vapenhus med kyrkans huvudingång. Långhuset, koret, vapenhuset och tornet har alla sadeltak. Långhusets och vapenhusets tak är belagda med taktegel, medan övriga tak är belagda med plåt. Inventarier Predikstolen är tillverkad på 1620-talet av Roskildemästaren Brix Michgel. Dopfunten av norsk marmor är skänkt 1835 till kyrkan. En äldre funt av granit såldes 1835. Ett krucifix från 1100-talets första hälft förvaras i Nationalmuseet. Orgeln med sex stämmor och en pedal är tillverkad 1952 av Frobenius. Tillhörande orgelfasad är byggd efter ritningar av Fin Ditlevsen. Referenser Skuldelev Kirke hos nordenskirker.dk Skuldelev Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Skuldelevs kyrka.
Arena Randers

Arena Randers, tidligere Skyline Arena, Elro Arena og Randershallen, er en multiarena, sports- og kultur kompleks der er beliggende i Randers. Hallens historie går tilbage til 1952, hvor Randers Freja opførte Annekshallen. Grunden blev stillet til rådighed af Randers Kommune, der i 1962 overtog hallen. Det blev også kommunen, der bekostede opførelsen af selve Randershallen, der stod færdig i 1972 og kostede 9 mio. kr. at opføre. Hallen har gennem årene lagt gulv til alt fra boksning over håndboldkampe til forbrugermesser. Den tredje hal, slet og ret kaldet Hal 3, blev indviet i 2007. I dag drives hallen af den selvejende institution Randers Idrætshaller, der også ejer andre haller i byen. Energiselskabet Elro købte i 2006 et navnesponsorat, og hallen hed derfor Elro Arena frem til 2011. Fra 2011 går hallerne under navnet Skyline Arena I 2020 stod den nye multiarena klar. Arenaen er bygget i forlængelse og i sammenhæng med den eksisterende hal fra 1972. Med den nye multiarena, er det muligt at afholde større sports- og kulturbegivenheder grundet den større tilskuerkapacitet, moderne faciliteter samt fleksible tribuneopbygning. Arenaer Kompleksets fire haller fordeler sig således:[1] Arena 1 (2020) Kapacitet sport: 3.402 Siddepladser: 2.902 (2.878 sæder + 24 VIP lounge pladser) Koncert: 6.000 Arena 2 (1972) Kapacitet sport: 2.500 Siddepladser: 2.160 Koncert: 3.500 Arena 3 (2007) Kapacitet sport: - Siddepladser: 350 Arena 4 (1952) Kapacitet sport: - Siddepladser: 50 Referencer Eksterne henvisninger Arena Randers' hjemmeside Randershallen der blev til Elro Arena Arkiveret 1. juli 2013 hos hos Archive.is Randers Amtsavis 23. december 2010
Arena Randers

Arena Randers is a complex of sports facilities, located in Randers, Denmark. The hall's history goes back to 1952, when Randers Freja constructed Annex Hall. The ground was provided by Randers Municipality, which in 1962 took over the hall. It was also the municipality that paid for the construction of the Randershallen, which was completed in 1972 and cost 9 million kroner to construct. The hall has over the years laid floor for everything from boxing handball matches to consumer fairs. The third hall, simply called Hall 3, was inaugurated in 2007. Today the hall is run by the private institution Randers Sports centers, which also owns other halls in the city. The energy Company Elro bought in 2006 a name sponsorship, and the hall was therefore called Elro Arena until 2011. From 2011 the hall has gone under the name Skyline Arena. Sources and external references Arena Randers' homesite (Danish) Randershallen that was to Elro Arena Randers Amtsavis December 23, 2010 (Danish)
Skårupgård (Todbjerg Sogn)

For alternative betydninger, se Skårupgård. (Se også artikler, som begynder med Skårupgård) Skårupgård Gods (Skaarupgaard Gods) er en herregård i Aarhus Kommune, beliggende i Todbjerg Sogn, Øster Lisbjerg Herred, i det tidligere Randers Amt. Skaarupgaard Gods har traditioner og aner helt tilbage fra middelalderen. Fra begyndelsen af 1500 tallet og frem til 1661 tilhørte stedet kronen, og det har således hørt under en række fremtrædende danske konger, bl.a. Kong Christian IV. Kong Frederik III overdrog i 1654 Skaarupgaard til rigsråd Gunde Rosenkrantz. Syv år senere lykkedes det Gunde Rosenkrantz at få gjort Skaarupgaard til en herregård, som var fri og uafhængig af kronen. Den nuværende hovedbygning er opført fra 1770 til 1774 under justitsråd Peder Nicolaj Secher, og siden da har skiftende ejere sat deres præg på stedet. Den 12. september 1986 brændte alle avlsbygninger på Skaarupgaard. Heldigvis lykkedes det at redde den gamle bindingsværksbygning, og hverken dyr eller mennesker kom til skade under den omfattende brand. Ved genopbygningen af gården tilføjede den daværende ejer, Ole Christiansen, et nyt og markant vartegn i form af et 17 meter højt tårn til hovedbygningen. Inspireret af det forestående 400 års jubilæum for Kong Christian IV’s tronbestigelse i 1588, blev tårnet opført som en hilsen til den byggeivrige konge. I dag drives Skaarupgaard Gods af Søren Wümpelmann Juhl og hans hustru Rikke Wümpelmann Juhl. Til Skaarupgaard Gods hører et samlet jordareal på ca. 560 hektar, inklusiv tilhørende landbrugsejendomme. Ejere af Skårupgård Gods (Skaarupgaard Gods) (1522-1654) Kronen (1654-1662) Gunde Rosenkrantz (1662-1665) Henrik Thott (1665) Gunde Rosenkrantz (1665-1670) Anne Laurence de la Ford gift Brockmand (1670-1677) Hans Hansen Brockmand (1677) Jens Lassen / Dines Pedersen Winds (1677-1678) Jens Lassen / Hans Arenfeldt (1678) Enevold Hansen Brockmand (1678-1686) Jesper Nielsen Hutfeld (1686-1706) Thyger Jespersen Kramer (1706-1709) Anna Mikkelsdatter gift Kramer (1709-1728) Ole Krabbe (1728-1733) Ida Sophie Gjedde gift Krabbe (1733-1759) Ole Olesen (1759-1768) Edel Nielsdatter Secher gift Olesen (1768-1769) Edel Nielsdatter Sechers dødsbo (1769-1803) Peder Nicolaj Secher (1803-1823) Niels Jørgen Pedersen Secher (1823-1838) Den Danske Stat (1838-1847) N. Nyholm (1847-1848) Christian Frederik J. Risom (1848-1855) Andrea Nicolie Stillmann gift (1) Risom (2) Glæsel (1855-1877) F.E. Glæsel (1877-1887) Andrea Nicolie Stillmann gift (1) Risom (2) Glæsel (1887-1897) A.C.P. Jessen (1897-1919) Hans E.E. Jessen (1919-1946) Mathias Sørensen (1946-1975 J.C. Priergaard Petersen (1975-1993) Ole Christiansen (1993-2013) Rasmus Juhl Rasmussen (2014-) Søren Wümpelmann Juhl
Skælskør Skole

Skælskør Skole ligger i den vestsjællandsk by Skælskør i Slagelse kommune. Skælskør Skole ligger i det centrale Skælskør mellem nor og fjord tæt ved kirken og sejlklubben. Skolen har i september 2002 ligget på dette sted i 100 år. Skolen har elever fra 0. til 9. klasse, med tilknyttet SFO for de yngste elever. Skoleleder Jimi Willesen og viceskoleleder Poul Kjær Sørensen. juni2018. Skolen har pr 2010 332 elever, fordelt på 175 drenge og 157 piger. Eksterne henvisninger Skælskør skoles hjemmeside
Skæring Skole

Skæring Skole er den syvendestørste skole i Aarhus. Den ligger i forstaden Skæring der hører under bydelen Egå. Skolen har eksisteret siden 1976. Den havde i 2018 ca 850 elever elever, men har tidligere været over 1000 elever. Elevantallet har været faldende de seneste par år. Skolen har 3-4 spor og omkring 400 af skolens elever går i SFO for 0-3. klasse eller klubben for 4. klasserne. Personalet udgør ca. 135 fastansatte medarbejdere. Skolen er opdelt i 4 afdelinger: Indskoling (0-4. årgang) Udskoling/overbygningen (5.-9. årgang) Specialklasser Skolefritidsordning – SFO, dækker distriktets fritidstilbud for 0. – 3. kl. samt tilbud for specialklassebørn 0. – 9. kl. Der er gode idrætsfaciliteter omkring skolen bl.a. flere fodboldbaner, atletikbane samt håndboldhal og HEI (Hjortshøj-Egå idrætsforening) som hører til ved Skæring Skole. Kilder
Skærvad

Skærvad er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1386 da Dronning Margrethe 1. skødede den til Jens Andersen Brock. Skærvad Hovedgård ligger i Ginnerup Sogn i Norddjurs Kommune. Den tidligere hovedbygning er opført i 1750. Skærvad Gods er på 142 hektar hvoraf hovedparten udgør 97 ha fredskov. Hovedbygningen i bindingsværk blev renoveret i 2007-2009. Renoveringen var omstridt idet regionplanen havde udlagt hovedgården som bevaringsværdigt kulturmiljø, hvilket ifølge Djurslands Museum betød, at bygningerne ikke måtte ændres. Men kommunen mente, at ombygning var tilladt. Der er udover hovedbygningen en ny driftsbygning fra 2009 og blandt andet en ældre lade. Skærvad Voldsted I godsets have findes det fredede Skærvad Voldsted som er et firkantet voldsted med omgivende voldgrave der er delvist vandfyldte. I 2007 blev voldstedet oprenset. Ejere af Skærvad (1380-1385) Ture Knudsen Dyre / Vilhelm Svave (1385-1386) Dronning Margrethe 1. (1386-1408) Jens Andersen Brock (1408-1435) Lave Jensen Brock (1435-1447) Axel Lavesen Brock (1447-1460) Axel Lavesen Brock / Niels Munk (1460-1498) Axel Lavesen Brock / Svend Udsen (1498) Mette Engelbrechtsdatter Bydelsbak gift Gjøe (1498-1544) Mogens Gjøe (1544) Ida Mogensdatter Gjøe gift Rosenkrantz (1544-1557) Otto Ottesen Rosenkrantz (1557-1563) Ida Mogensdatter Gjøe gift Rosenkrantz (1563) Sophie Ottosdatter Rosenkrantz gift Seefeld (1563-1599) Jacob Enevoldsen Seefeld (1599-1608) Enevold Jacobsen Seefeld (1608-1613) Hans Jacobsen Seefeld (1613-1631) Jørgen Christensen Skeel (1631-1640) Jytte Eskesdatter Brock gift Skeel (1640-1688) Christen Jørgensen Skeel (1688-1695) Jørgen Christensen Skeel (1695-1731) Christen Jørgensen Skeel (1731-1786) Jørgen Christensen Scheel (1786-1823) Christen Jørgensen Scheel (1823-1829) Den Danske Stat (1829-1840) Jacob von Benzon (1840-1845) Christian Frederik Otto von Benzon (1845-1846) C. F. J. Risom (1846-1856) Johan Andreas de Neergaard (1856-1891) Christian Frederik Carøe / Johan Frederik Carøe (1891-1893) Johan Frederik Carøe (1893-1912) Nicolaj Christian Carøe / Carl Johan Carøe / Martin Christian Carøe / Augusta Christiane Johansdatter Carøe gift Trock-Jensen (1912-1918) J. Skriver (1918-1920) N. Hougaard (1920-1921) Alfred Chr. Hansen (1921) Randers Amts Udstykningsforening (1921-1950) Søren Sørensen (1950-1957) Enke Fru Sørensen (1957-1976) Gudrun Marie Sørensen/ gift med Tage Bøystrup (1976-2007) Søren Kristian Bøystrup/gift med Anna Understrup Sønderby (2007-2015) Lone Moldrup (2015-2021) Morten Kristoffer Larsen (2021-) Peter Brøgger Andersen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug. Skærvad på danskeherregaarde.dk udgivet af Dansk center for Herregårdsforskning Referencer
Skæve Kirke

Skæve Kirke (Dronninglund Herred i Hjørring Amt) består af det romanske kor og skib, en sengotisk forlængelse mod vest, som oprindelig er underdelen af et tårn, samt vesttårnet fra 1789. Af den romanske bygning, der er opført af granitkvadre på skråkantsokkel, står korets og til dels skibets nordside nogenlunde uændret, hver med ét rundbuevindue. Norddøren spores. Allerede i senromansk tid er der med tegl foretaget betydelige ombygninger på korets øst- og sydside, der har savsnitgesims. Skibets sydside er dels i gotisk tid, dels senere helt omsat i tegl, og der er indsat store, falsede vinduer. Indvendigt fik koret ét, skibet to otteribbede krydshvælv, og der tilføjedes i vest et tårn med krydshvælvet underrum og spids tårnbue. Tårnet er nedskåret til skibets murhøjde, og 1789 opførtes af Jørgen Gleerup og hustru (jerninitialer) et nyt spinklere tårn vest for det nedskårne. Tårnet har gavle med murede vindskeder og ovale åbninger. Våbenhus mod syd nedbrødes ved midten af 1800-tallet, og indgangen henlagdes til tårnets vestside (nu flyttet til sydsiden). Et blyindfattet vindue fra omkring 1600 fra korets nordvindue er nu i Nationalmuseet. I korhvælvingen er der 1884 fremdraget livlige kalkmalerier fra omkring 1560 forestillende lidelseshistorien, restaureret 1919 af E. Rothe. En tradition vil vide, at de er bekostet af Ingeborg Skeel til Voergård. Alterbordet har panelværk fra slutningen af 1600-tallet med malet efterligning af intarsia. Altertavlen i landlig renæssance er vist fra begyndelsen af 1700-tallet med samtidige malerier. En prægtig sølvforgyldt kalk og disk fra 1568 skænket af Aksel Juel til Willestrup og Kirstine Lunge. Oblatæske skænket af Ide Sophie Skeel. Renæssancestager givet af præsten Jens Mørk og hustru Sophie Nielsdatter. Præstestol fra 1700-tallet. En sengotisk korbuekrucifiks. Lille romansk granitfont med rudemønster og uforholdsmæssig stor fod. Sydtysk fad fra omkring 1575 med bebudelsen. Prædikestol i højrenæssance fra 1587 med hjørnehermer. Nyere himmel. Jernbeslået pengeblok. Klokke fra slutningen af 1400-tallet med støberens mærke: "PLP". I våbenhuset under tårnet gravsten over Kirsten Madsdatter Wolf (-1697), gift med forpagter på Dybvad Ove Jespersen Haugaard. På kirkegården sten over sognepræst H. Kampmann (1795). Her også begravet departementschef Frederik Graae og hustru Christiane Henriette (født Winkel) (begge omkommet ved rutebåden Kjøbenhavns forlis 1948). Eksterne kilder og henvisninger Skæve Kirke hos KortTilKirken.dk
Skævinge Kirke

Skævinge Kirke. Sognekirken i byen Skævinge i Hillerød Kommune. Kirken er en romansk kampestensbygning på hulkantsokkel med rå hjørnekvadre af bl.a. granit og kalksten. Vinduer og døre er af kridt. Tårnet er i renæssancestil, bygget 1614 af Bastian Murmester fra Helsingør, korsarmen nord for koret er dog fra 1935. I 1757 døde sognepræst Erik Wilhelm Jørgensen Quists hustru Mette Jensdatter Quist (født Rhode). Erik Wilhelm lod opføre et gravkapel til hustruen som en sidebygning til venstre for alteret. Det blev bygget af gule mursten, og har siden 1839 fungeret som sakristi. En mindeplade over Mette Jensdatter hænger stadig i bygningen. I indberetningerne til Oldsagskommissionen af 1807 fortæller sognepræsten i Skævinge og Gørløse at der findes 2 epitafier over forrige sognepræster. På den ene var skriften ulæselig, på den anden kunne læses en latinsk indskrift: "Hic sepultus est vir honestus et doctus Doñs Petrus Nicolai, præpositus provinciæ hujus Strøæ, et pastor ecclesiæ Skefing et Giørløf, qvi piis votis et suspiriis ex hoc ærumnarum pelage ad beatum portum hinc emigravit 29 Julii Ao 1604., ætatis suæ 69, cum uxoribus cariss. Anna Petri f. qvondam mortua et hic recondita, et Chatarina Joannis f. jam relicta moestiss, ex qva qvatuor liberos procreavit, qvi ipsi dudum morte perempti et una hic humati sunt." De to epitafier er nu forsvundne. I 1889 blev fremdraget resterne af kirkens kalkmalerier, heriblandt en for kalkmalerier enestående afbildning af Holger Danske fra ca. 1550. Nogle år før, i 1534, var den danske oversættelse af Holger Danske-krøniken, foretaget af Christiern Pedersen udkommet, hvilket sandsynligvis forklarer motivet. Altertavlen er et maleri af den vantro Thomas malet af Christoffer Wilhelm Eckersberg. Alterstagerne i barok stil er skænket af Hans Nansen den Yngre i 1696. Kirkeklokken er støbt 1516, og bærer en latinsk indskrift, der, oversat til dansk, lyder: "Herren elskede Andreas i sødheds duft. Johannes Fastenowe gjorde mig i det Herrens år 1516. Sognepræst var Mathias Henriksen." Indskriften er identisk med indskriften på klokken i Syv Kirke (i landsbyen Kirke Syv syd for Roskilde), og begge kirker var derfor muligvis viet til apostlen Andreas. Henvisninger Eksterne kilder og henvisninger Trap Danmark bind III : Frederiksborg Amt. Skævinge Kirke hos KortTilKirken.dk Skævinge Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Skørping Vandtårn

Vandtårnet ved Skørping Station er et af elleve fredede vandtårne i Danmark. Det er opført i forbindelse med ombygningen af jernbanestationen i Skørping i 1898 efter tegninger af den afdøde overarkitekt N.P.C. Holsøe, som var involveret i opførelsen af en stor del af stationsbygningerne i sidste halvdel af 1800-tallet hos Statsbanerne. Tårnet er en kopi af Vandtårnet ved Skjern Station fra 1874 af samme arkitekt – denne type er ret almindelig inden for DSB's vandtårne og er også lavet som model af Heljan. Tårnet er opført i gule mursten med tanken øverst kamoufleret af blåt træværk. Det er rundt og i tre etager. På tårnet er en vandstandsmåler, hvilket er et træk, der går igen på mange af statsbanernes vandtårne. Tårnet blev i 1992 fredet sammen med stationsbygningen. Noter
Skørringe Kirke

Skørringe Kirke er en kirke i romansk stil i den lille landsby Vester Skørringe på Lolland. I 1700-tallet blev tårnet formentlig tilføjet. Referencer Eksterne henvisninger Skørringe Kirke hos KortTilKirken.dk Skørringe Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Skørring Kirke

Skørring Kirke er en kirke fra 1887 i landsbyen Skørring på Djursland. Forhistorie I 1100-tallet byggedes opførtes en traditionel romansk landsbykirke i Skørring. Den var uden tårn, og materialerne var granit og munkesten. Sagnhistorien fortæller, at denne kirke byggedes af en Jomfru Gunder fra Stenalt. En gravsten i granit med et græsk kors bevaret i våbenhuset siges at være hendes. Sagnet hidrører dog vistnok snarere til en formentlig i 1500-tallet forsvunden kirke i Fløjstrup i Hørning Sogn. Bygningshistorie Den gamle middelalderkirke var i 1800-tallet efterhånden meget forfalden. Man valgte derfor helt at nedbryde den og opføre en ny kirke fra grunden. Arkitekten var kgl. bygningsinspektør Walther. Den nye kirke blev bygget i nyromansk stil. Materialet er nye tilhugne granitkvadre og tagdækningen skifer. Den består af et sammenhængende skib og kor, der mod øst afsluttes af et apsis. Skibet har en forholdsvis lav tagrejsnning. Mod vest et tårn med en sydvendt indgangsportal. Tårnet har pyramideformet tag, ligeledes med skiferdækning. Enkelte dør- og vinduesoverliggere fra den gamle middelalderkirke findes indmuret i den nye kirke. I det inde har kirken bjælkeloft. Inventar Døbefonten er som det eneste stykke inventar genanvendt fra den gamle kirke. Den er i granit og fra romansk tid. Den bliver med sine "dobbeltløver" betragtet som enestående eksemplar blandt de østjyske middelalderlige fonte. Prædikestolen er fra 1887. Altermaleriet er udført af Anton Dorph. Motivet er "Jesus og synderinden". Kilder Eksterne henvisninger Skørring Kirke hos KortTilKirken.dk