NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dalumcentret

Dalumcentret er et mindre indkøbscenter i Odense-bydelen Dalum. Centret blev indviet 1. november 1989. Centeret har i kommuneplanlægningen status af et bydelscenter. Bydelscenter Dalum ligger omkring Dalumvej ca. 2 km syd for Odense bymidte. Centerområdet strækker sig ca. 1 km fra Dalumgårdsvej i syd til Faaborgvej i nord. Der boede i alt 22.053 indbyggere inden for Dalumcenterets umiddelbare opland i 2012 Bydelen Dalum havde i 2012 i alt 47 butikker og en årlig omsætning på ca. 375 mio. kr. I Dalum er butikkerne fordelt på tre steder: i og omkring Dalumcenteret, desuden i tilknytning til en Netto-butik nærmere ved Faaborgvej og nær en ny Rema 1000 i den sydligste del af bydelscentret. Dalumcenteret må med sine ca. 11 butikker (herunder Kvickly og Fakta) anses at udgøre tyngdepunktet for detailhandlen i Dalum. Med 23 udvalgsvarebutikker (5 beklædnings- og 18 andre udvalgsvareforretninger) er Dalum relativt vel forsynet. Omsætningen inden for udvalgsvarer ligger i 2012 på ca. 114 mio. kr. Udvikling fra 2007 til 2012 viser en positiv tendens, idet der er tilkommet 4 butikker og omsætningen er vokset med ca. 30 mio. kr. svarende til en fremgang på 8% i løbet af de 5 år. Denne udvikling skyldes, at omsætningen for dagligvarer er steget med ca. 65 mio. kr., mens omsætningen inden for udvalgsvarehandlen er faldet med ca. 30 mio. kr. Noter Eksterne henvisninger Dalumcentrets websted Arkiveret 6. oktober 2016 hos Wayback Machine COWI: Detailhandelseundersøgelse 2012; Odense Kommune 2013
Damhusengen

Damhusengen er et rekreativt område på grænsen mellem Københavns Kommune (østside) og Rødovre Kommune (vestside). Langt det meste af området ligger dog i Københavns Kommune. Beliggenhed Engen grænser mod syd op til Damhus Sø, hvorfra den i 1938 blev inddæmmet, og Jyllingevej mod nord. Området bliver bl.a. brugt til fodboldbaner, institutioner og forskellige naturfaciliteter. Historie Oprindelig udgjorde engen og søen ét samlet vådområde med et samlet areal på 75 hektar. I 1855 lod Københavns Kommune, som da havde overtaget arealet, gennemføre en omfattende nyregulering, hvorved søen blev omgivet af dæmninger, hvilket muliggjorde en forøgelse af vandstanden uden at skade omgivende marker. Desuden blev inddiget en kanal langs den østlige side af den nordlige del af søen, dengang kaldet "bagsøen" nu Damhusengen. Kanalen gjorde det muligt at føre vandet fra Harrestrup Å uden om området. Senere blev etableret en dæmning tværs over søen, hvorved Damhusengen endeligt blev adskilt fra søen. I 1936 blev Københavnsegnens Grønne Omraader. Forslag til et System af Omraader for Friluftsliv, forfattet af Oluf Forchhammer, offentliggjort af Dansk Byplanlaboratorium. Forslaget gik ud på at i tide sikre grønne områder for befolkningens friluftsliv og ikke mindst i tilknytning til strande, søer og åer. Disse områder skulle indbyrdes være forbundne med et netværk af grønne stier for gående og cyklende. Heri hed det blandt andet om Det vestlige Parkbælte: "Med en Længdeudstrækning af 9-10 km finder vi Stadens vestlæigste naturlige Parkbælte strækkende sig i Harrestrupaadalen og Damhusaadalen langs Grænsen mod Rødovre og Hvidovre; mod Nord kan Parkbæltet faa direkte Forbindelse med Kagsmose og ad Vestenceinten med Utterslev Mose. Mod Syd kan opnaas Forbindelse med fremtidige Parkanlæg paa Valby Fælled. Det smukke Terræn omkring Damhussøen har allerede længe været tilgængeligt." I forslaget pegedes endvidere på den stærke befolkningsvækst, der var sket i årene 1901-1934 i blandt andet Rødovre og Hvidovre kommuner. Damhusengen blev på forhånd regnet som et rekreativt område. Man foreslog af frie arealer, der skulle reserveres rekreative formål, blandt andet "Strandengene ved Damhusaaens Udløb samt nogle mindre hovedsagelig daarlig bebyggelige Englodder spredt langs Aaløbene." Man foreslog desuden etablering af "Parkstriber med Gangstier og Cykleveje ud til Vestenceinten". I 1941 blev Damhusengen endeligt tørlagt. Sø og eng blev sammen fredet i 1966. Se også Damhusengens Skole 500 m øst herfor Kilder Litteratur Knud Dahl (1988). Fredede områder og statsskole. Øerne. Danmarks Naturfredningsforening. ISBN 87-87030-35-7. Olaf Forchhammer (1936). Københavnsegnens Grønne Omraader. Forslag til et System af Omraader for Friluftsliv. København: Dansk Byplanlaboratorium.
Damhuskroen

Damhuskroen er et spise- og dansested ved Damhussøens sydvestlige hjørne, ud til Roskildevej i Rødovre vest for København. Kroens historie går tilbage til første fjerdedel af 1600-tallet, hvor Christian 4. gav tilladelse til at opføre et mindre vagthus ved dæmningen over Damhussøen. Huset fungerede som bolig for en opsynsmand, der holdt øje med dæmningens sluse. I 1682 optræder en kro for første gang i beskrivelsen af Rødovre – navnet var dengang Langvejs Damhus. Der var imidlertid ingen bevilling til at drive kro; først i 1757 opnås kongeligt privilegium til dette. Anlæggelsen af jernbanen fra København til Roskilde betød et drastisk fald i antallet af gæster til kroen, men i slutningen af 1800-tallet oplevede den en renæssance, idet mange københavnere frekventerede stedet grundet dets landlige idyl. Blandt gæsterne var forfatterne Holger Drachmann og Viggo Stuckenberg. Omkring 1930 var Damhuskroen dog atter ringe besøgt, og de besøgende der var, blev betegnet som tvivlsomme. Familien Stephansen overtog driften af kroen i 1936 og fik gjort den til et populært sted for folkelige arrangementer som foreningsmøder, baller, dilettanter, juletræsfester m.m. Under Besættelsen dannede kroen ramme om mange nationale møder, bl.a. alsang. En del af arrangementerne var arrangeret af Rødovre og Omegns Gymnastikforening, der bl.a. engagerede Gunnar Lemvigh, Ib Schønberg, Christian Arhoff og Erika Voigt. Siden er Damhuskroen blevet kendt for sine enkeballer, kaldet Ladies Night. Kroens julefrokoster er også populære. Flere entertainere optrådte jævnligt på kroen, bl.a. Monrad & Rislund. The Old Irish Pub overtog i juni 2020 Damhuskroen. Referencer Eksterne henvisninger Damhuskroens webside Rødovres Lokalhistoriske Samling om Damhuskroen Arkiveret 12. april 2008 hos Wayback Machine
Damsbo

Damsbo er en gammel hovedgård mellem Helnæs Bugt og Jordløse på Sydvestfyn. Den blev oprettet i 1552 af Jacob Mikkelsen Brockenhuus, og var i 1600-tallet hjem for rigsmarsk Anders Bille. Den fredede hovedbygning er opført i 1654-1657. Damsbo Gods er på 353 hektar På Damsbos marker udgravedes i 2002-2008 på et 80x200 m stort areal en jættestue, 3 langdysser, 4 dyssekamre, 2 jordgrave og en stordysse Damsbo er tillige navnet på en arkæologisk lokalitet der viser menneskerester fra stenalderen fra omkring 3000 f.Kr til 2000 f.Kr. Ejere af Damsbo (1547-1577) Jacob Mikkelsen Brockenhuus (1577-1602) Eiler Jacobsen Brockenhuus (1602-1606) Karen Brockenhuus gift Pogwisch (1606-1620) Hans Pogwisch (1620-1624) Henning Valkendorf / Jacob Ulfeldt (1624-1657) Anders Eriksen Bille (1657-1658) Henrik Andersen Bille (1658-1660) Sophie Jacobsdatter Rosenkrantz gift Bille (1660-1693) Sophie Andersdatter Bille gift Rosenkrantz (1693-1695) Mogens Rosenkrantz (1695-1717) Christian Corfitz Mogensen Rosenkrantz (1717-1724) Axel Mogensen Rosenkrantz (1724-1730) Hans Nobel (1730-1731) Henrik Larsen Lund (1731-1754) Søren Henriksen Lund (1754) Susanne Brahe gift Hein (1754-1786) Preben baron Brahe (1786-1787) Axel Frederik Henriksen baron Bille-Brahe (1787-1789) Henrik baron Bille-Brahe (1789-1857) Preben Henriksen greve Bille-Brahe (1857-1875) Henrik greve Bille-Barhe (1875-1918) Preben Charles greve Bille-Brahe-Selby (1918-1922) Henrik greve Bille-Brahe-Selby (1922-1935) Preben Charles baron Bille-Brahe-Selby (1935-1954) Preben Skou (1954-1970) Rita Lizzi Thrane gift Skou (1970-2001) Alfred Pedersen (2001-2015) Katrine Pedersen (2015-2018) Steen Pedersen og Mads Ulrik Pedersen (2018-) Clara Ludmilla Jebsen Referencer Eksterne henvisninger Damsbo - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Dan Turèlls Plads

Dan Turèlls Plads er beliggende i Vangede, Gentofte Kommune mellem Vangede Bygade og Vangedevej. Pladsen er opkaldt efter forfatteren Dan Turèll, der i bogen Vangede Billeder beskrev sin barndom i byen. Pladsen blev navngivet 19. marts 2007. Gentofte Kommune reserverede allerede i 2001 navnet Dan Turèll med tanke for på et senere tidspunkt at navngive en plads eller vej efter bysbarnet Dan Turèll. Det skete, da Kommunalbestyrelsen på sit møde den 18. december 2006 besluttede at navngive pladsen mellem Vangedevej og Vangede Bygade: Dan Turèlls Plads. Navngivningen blev foretaget af borgmester Hans Toft og Dan Turèlls enke Chili Turèll under stor festivitas og pressedækning. En gruppe kulturelt interesserede personer tog initiativ til, at Dan Turèll blev hædret med en skulptur, der skulle opstilles på Dan Turèlls Plads. Gruppen bad kunstneren Kenn André Stilling om at skabe kunstværket, der i 2011 blev indviet på pladsen. Skulpturen benævnes Alfabet Turèll og består af hele alfabetet fra A til Å samt tegnsætning. Dette var Dan Turèlls værktøj og grundlag for hele hans udtryk, som digter, forfatter, foredragsholder og debattør. Pladsen var tegnet af 1:1 Landskab og projektet støttet at Realdania og Augustinus Fonden. Gentofte Kommune arbejder pt. aktivt på at skabe et attraktivt byrum på Dan Turèlls Plads i Vangede. Se også Onkel Dannys Plads Referencer Eksterne henvisninger Om Dan Turèlls Plads Arkiveret 3. marts 2017 hos Wayback Machine på Gentofte.dk
Dan Turèlls Plads

Dan Turèlls Plads is a public square in the Vangede district of Gentofte Municipality in the northern suburbs of Copenhagen, Denmark. It was named for the writer Dan Turèll on 19 March 2007. Turèll grew up in the Vangede in the 1950s and published the memoir Vangedebilleder in 1975. The square feature a 47 metre long, turquoise bench and a sculpture from 2011. The square is located of the east side of Vangedevej, just south of Brogårdsvej. Alphabet Turèll An iron sculpture created by the artist Kenn André Stilling, a friend of Turèll, was installed on the square in 2011. It is a composition of all the letters in the Danish alphabet in different sizes with Dan Turèll's initials as the two largest. The sculpture is inspired by a poem in Turèll's last poetry collection Tjah-a cha-cha from 1993: "The alphabet is my best toy and I will play with it until it has become too dark for me to see it anymore" ("Alfabetet er mit bedste legetøj. Jeg vil lege med det lige til det bliver for mørkt til at jeg kan sé det"). See also List of squares in Copenhagen References External links
Danmarks Borgcenter

Danmarks Borgcenter er et historisk museum i Vordingborg, som indsamler og formidler viden om Danmarks ca. 2000 borge og voldsteder. Centret ligger midt i landets største rigsborgruin, Vordingborg Slot. Museet fokuserer på borge, konger og magt, og viser skiftende udstillinger med disse emner i fokus. Lokation Danmarks Borgcenter er fysisk placeret på borgterrænet fra Vordingborg Slot. Museet ligger i to gamle bindingsværksbygninger, det ene et 1700-tals-hus, der som del af de såkaldte Ahlefeldts logementer havde dannet afslutning på Prins Jørgens Palæ, det andet et hus fra 1800-tallet. Centret erstattede ved oprettelsen i 2006 det tidligere lokalhistoriske museum Sydsjællands Museum, som fra stiftelsen i 1915 hørte til i samme bygninger. Den indendørs udstilling er i kælderniveau i en ny stor bygning, der er blevet opført til formålet, nedgravet ved siden af de gamle bygninger, for ikke at skæmme landskabet. Indgang og cafe befinder sig i bindingsværksbygningen. Historie Museet åbnede officielt 11. april 2014, hvor man bl.a. havde udstillet Jyske Lov og Hans Talhoffers fægtemanual, som begge var udlånt af Det Kongelige Bibliotek. I foråret 2016 fyrede Museum Sydøstdanmark, som borgcentret er en del af, 7 ud af 22 arkæologer i forbindelse med en sparerunde. Blandt de fyrede arkæologer var den danske borgforsker Dorthe Wille-Jørgensen, der siden 1993 havde gravet på Vordingborg og forsket i borgens historie. Hun havde ligeledes udgivet bogen Kongens Borg - 123 års arkæologi på Vordingborg. I april 2017 åbnede Borgcentret en særudstilling med en lang række fund fra Hedeby, som tidligere har været udstillet på Vikingemuseum Hedeby, Den 28. august 2017 brød to tyve ind i tre udstillingsmontre, hvor de bl.a. stjal en kopi af et unikt guldsmykke, der var udlånt fra Stralsund Museum i Tyskland kaldet Hiddensee-smykket, samt nogle forme til at fremstillet guldsmykker i. De to mænd flygtede over Storstrømsbroen mod Falster, hvor de blev holdt tilbage af en mejetærsker, der kørte over broen og spærrede begge spor. Politiet fangede dem. Udstilling Udstillingen på museet fordeler sig på en indendørs udstilling, en udendørs udstilling i to opstillede containere og en plancheudstilling i Gåsetårnet. De to containere indeholder mindre udstillinger om arkæologi på borgen, og i Gåsetårnet fortælles om borgens og især tårnets historie. Ved køb af billet til museet får man en audioguide, som man kan lytte til på sin egen telefon. Den fortæller om den aktuelle udstilling i udstillingshuset og byder også ind til en gåtur på ruinerne med fortællinger om alle de bygninger, Vordingborg Slot bestod af. Referencer Eksterne henvisninger Danmarks Borgcenter - officiel hjemmeside
Danmarks Cykelmuseum

Danmarks Cykelmuseum er et museum i Aalestrup, der behandler cyklernes tekniske udvikling. Det er indrettet i en bygning, der blev opført i 1921 som bolig for cykelfabrikken Jydens direktør. Fabrikken lukkede i 1962, og museet startede i 1974. Cykelsamlingen omfatter omkring 150 cykler fra træcyklen til nutidens modeller. Den ældste er en velocipede, der er bygget i Frankrig i 1865 og deltog i Frankrigs første cykelløb på 123 km fra Rouen til Paris i 1869. Den nyeste er fremstillet i Indien i 2002. Cykelsamlingen er suppleret med cykeltilbehør gennem tiderne. Museet har også cykler med hjælpemotor og knallerter, hvoraf den ældste blev lavet i 1903. Desuden findes en omfattende samling af symaskiner fra 1850 og fremefter samt gamle radioapparater. I kælderen er indrettet bødkerværksted, fortrinsvis med materiale fra bødker P.C. Pedersen, der i starten af 1900-tallet drev forretning i Aalestrup. I kælderen findes også en lille samling af gamle skrivemaskiner. Museet har tit udlejet effekter til andre museer samt film- og teaterproduktioner. Eksterne kilder/henvisninger Cykelmuseets hjemmeside Artikel og billeder på PDFnet
Danmarks Cykelmuseum

Danmarks Cykelmuseum är ett privat danskt teknikmuseum i Ålestrup i Himmerland på Nordjylland. Det är Nordens enda museum som detaljerat beskriver cykelns tekniska utveckling. Museet är inrymt i en byggnad som uppfördes 1921 som direktörsbostad för cykelfabriken Cykel- og Ringfabrikken Jyden A/S, som grumndades 1892 av Peder Andersen (1868-1942 i Aalestrup som ett grossistföretag och som 1899 byggde en fakrik. Företaget gick i konkurs 1922, men Peder Andersen lyckades återstarta tillverkningen igen i ett aktiebolag samma år. Museet rymmer, förutom cyklar (cirka 200 stycken), från en träcykel till en modern indisk modell från 2002, samt cykeltillbehör och samlingar av mopeder, symaskiner, radioapparater och skrivmaskiner. I källaren finns en tunnbindarverkstad med föremål huvudsakligen från P.C. Pedersen som i början av 1900-talet drev ett tunnbinderi på orten. Museets äldsta moped är en cykel med hjälpmotor från 1902. Motorn är en fyrtakts bensinmotor och mopeden går upp till 50 km/timme. Museet har också en samling symaskiner från 1850 och framåt. Danmarks Cykelmuseum grundades 1974 på basis av den 1962 nedlagda cykelfabriken. Fabrikören Harald Horn köpte byggnaderna och utrustningen. Externa länkar Danmarks Cykelmuseums webbplats Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Danmarks Cykelmuseum, 9 september 2013.
CLAY Keramikmuseum Danmark

CLAY Keramikmuseum Danmark er et selvejende museum for keramisk kunst, kunsthåndværk og design i Grimmerhus i Middelfart. Museet blev stiftet i 1994 under navnet Keramikmuseet Grimmerhus på initiativ af en gruppe keramiske kunstnere, Clay Today. I 2002 blev det fusioneret med det internationale keramiske center Guldagergaard ved Skælskør under navnet Danmarks Keramikmuseum. Efter fusionens ophævelse i 2004 fik museet i Middelfart navnet Danmarks Keramikmuseum Grimmerhus. I foråret 2015 skiftede museet så navn til CLAY Keramikmuseum Danmark. Ud over en række enkeltværker af danske og internationale keramikere rummer Clay flere samlinger af keramisk kunst: Poul Erik Madsen-samlingen (2006), Erik Veistrups samling (erhvervet i hhv. 2005 og 2012) og Royal Copenhagen Museum (2011). Sidstnævnte omfatter værker produceret på fabrikkerne Den kongelige Porcelainsfabrik, Bing & Grøndahl og fajancefabrikken Aluminia. Litteratur Lise Seisbøll (red.): Fra ler til keramik. 61 s., ill. i farver, Middelfart 2002. ISBN 87-91135-03-6. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside VisitMiddelfart om Clay Keramikmuseum Danmark
Danmarks Lodsmuseum

Danmarks Lodsmuseum ligger på Dragør Havn i den gamle lodsbygning fra 1823. Det 16 meter høje lodstårn er fra 1912. Lodsmuseet blev oprettet i 2011, og er en del af Museum Amager, som også har udstillinger på tre andre adresser. Eksterne henvisninger Danmarks Lodsmuseum på Museum Amagers hjemmeside
Rockmuseet

Rockmuseet (fra 2016 til 2026 Ragnarock - Museet for pop, rock og ungdomskultur og tidligere Danmarks Rockmuseum) er Danmarks nationale kulturhistoriske samtidsmuseum med fokus på musik og ungdomskultur. Museet åbnede i sin nuværende form den 29. april 2016 og ligger på adressen Rabalderstræde 16 i bydelen Musicon i Roskilde. Museet fortæller den danske rock, pop og ungdomskulturs udvikling fra 1950´erne og frem – fortalt gennem lyd, billeder, genstande og symboler. Året rundt afholder museet en lang række events og arrangementer samt nye særudstillinger. Rockmuseet er en del af Museumskoncernen ROMU. Faste udstillinger Rockmuseets 1200 kvadratmeter store hovedudstilling består af 11 temaer, der præsenterer fortællingen om, hvordan musikken og ungdommen gennem tiden har flyttet grænser og påvirket samfundet. Temaerne er f.eks: Når musikken så lyset!, Dans, Kan musikken ændre verden?, Musikalske strømninger. Arkitektur Museumsbygningen er på 3500 kvadratmeter fordelt på 3 etager og huser udstillingsområde, koncertscener, café, butik og meget mere. Udstillingsboksens guldnittede facade er et af bygningens hovedkendetegn. Adgangsstien "Den røde løber" er de besøgendes første møde med museet og leder fra gaden Rabalderstræde op til museets bygning. Arkitekterne bag museets bygning er de hollandske MVRDV og danske Cobe. Arkitekturen er både udadtil og indadtil med til at understrege den historie og stemning, som museet ønsker at formidle. Ideen bag museets arkitektur er, gennem brug af ubehandlede og robuste materialer pakket i glamourøse gyldne farver og skiftende lyssætning. at fremhæve rockens rå og larmende side, poppens glimmer og farver og ungdomskulturens upolerede og direkte fremfærd. Dette er arkitektonisk udført ved at kombinere elementer fra områdets tidligere betonfabrikshaller med nye elementer i skarpe kontraster bl.a. ved bygningens guldnittet facade. Museumspatioen er museets indre gårdhave og skaber en grøn oase med mulighed for at stikke hovedet ud i det fri. Find Vej Museet ligger området Musicon, en ny kreativ bydel i Roskilde, der ligger på et areal, der tidligere rummede en betonvarefabrik. Området ligger mellem Roskilde Dyrskueplads og Roskilde Station og fylder ca. 250.000 m2. Referencer Eksterne henvisninger rockmuseet.dk - officiel hjemmeside www.romu.dk - Museumskoncernen ROMU og Roskilde Museum
Museum Ragnarock

Museum Ragnarock is een museum in de Deense stad Roskilde. Het is gewijd aan rockmuziek, popmuziek en jeugdcultuur. Het werd geopend op 29 april 2016 en ligt in de wijk Musicon. Achtergrond De naam is afgeleid van Ragnarok – de ondergang van de goden in de noordse mythologie – waaraan de c uit rock is toegevoegd. In de popmuziek is de vestigingsstad vooral bekend om het Roskilde Festival (sinds 1971), het grootste muziekfestival van Denemarken. Het gebouw werd ontworpen door het Nederlandse architectenbureau MVRDV met het Deens-Duitse COBE op basis van ontwerpwedstrijd uit 2011. Het ontwerp is gebaseerd op de twee kanten van de rockmuziek: "ruig en 'trashy' aan de ene kant en glitter en spectaculair aan de andere". Het futuristische gebouw staat op een industrieterrein tussen oude cementfabrieken. Het gebouw heeft een vloeroppervlakte van 3100 m². Boven de entree, die bereikt wordt via een lange rode loper, hangt een 20-meterlange uitkragende ligger. Presentatie en activiteiten Het wordt veel bezocht door jongeren onder de 18 jaar. De presentatie is gewijd aan moderne muziekgeschiedenis en jeugdcultuur en wordt door het museum omschreven als "exploratorium". De bezoeker kan meezingen in "het grootste koor van de wereld" en meedansen op verschillende muziekstijlen. In het gebouw zijn een expositieruimte, opnamestudio's, auditorium, workshopruimte, café en museumwinkel ondergebracht. Daarnaast worden films vertoond, voordrachten gehouden en buitenconcerten gehouden in de openlucht. In de wanden wordt een historisch overzicht van de Deense popmuziek geboden, met stekkers waarop bezoekers een koptelefoon kunnen aansluiten. In de expositieruimte worden tijdelijke, speciale tentoonstellingen gehouden die gewijd zijn aan uiteenlopende Deense cultgroepen uit het verleden. Zie ook Lijst van muziekmusea Lijst van musea in Denemarken
Museum Ragnarock

Museum Ragnarock – Museet for pop, rock og ungdomskultur (tidigare Danmarks Rockmuseum) är ett danskt museum för pop, rock och ungdomskultur som öppnade den 29 april 2016. Museet ligger i stadsdelen Musicon i Roskilde på Själland. Museum Ragnarock är en kombination av ett "musikexperimentarium", kallat Lydlaboratoriet ("Ljudlaboratoriet"), och en museal utställning om ungdomskultur. Museet utgör en del av ROMU, en grupp museer där bland annat Roskilde Museum ingår. Under de första fem månaderna efter invigningen hade Museum Ragnarock 50 000 besökare, varav en mycket hög andel under 18 år. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Museum Ragnarock - Museet for pop, rock og ungdomskultur, 16 oktober 2016. Externa länkar Museum Ragnarock