NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bjerring Kirke

Bjerring Kirke ligger i Bjerring Sogn i det tidligere Middelsom Herred (Viborg Amt), nu Viborg Kommune, Region Midtjylland. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over profileret dobbeltsokkel. Begge de oprindelige portaler af Viborg-typen er bevaret med to par frisøjler og et par trekvartsøjler. Syddøren er tilmuret, norddøren er stadig i brug. Over norddøren ses en tympanon med to løver. Portalerne knytter sig til portalen i Mammen Kirke. Dørene sidder langt mod vest og har formodentlig ført ind til en forhal, som muligvis har været et tårnfag, idet skibets vestende har ret svært murværk. En omfattende omsætning af murværket i 1889 har slette spor efter oprindelige detaljer. Det nuværende tårn er opført i sengotisk tid, nordgavlen har bevaret sin blændingsdekoration, der er af den nordvestjyske type. Våbenhuset er opført i 1889. I våbenhuset er runestenen Bjerring-stenen opstillet. Den blev fundet under våbenhusets gulv ved en restaurering af kirken i 1996. Runestenen er blevet tilhugget og genanvendt som tærskelsten og delvist fundament under søjleportalen Apsis har kuppelhvælv, kor og skib flade bjælkelofter. Altertavlen er fra 1617, storfeltet og topstykket har malerier af Stefan Viggo Pedersen fra 1928. Prædikestolen er et renæssancearbejde fra 1600-tallet, med billeder af evangelisterne i de 4 felter. Døbefonten er af granit, romansk med en glat kumme, men et lille hul til dåbslys. Kirkeskibet er en 1:24 model af Gokstadskibet fra omkring år 890. Modelskibet, som blev udført i 1958 af den hollandske model­skibs­bygger, Willem Karel Versteeg (1880-1962), er en foræring til kirken. Det blev ophængt den 23. september 2018. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Bjerring Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Bjerring Kirke hos KortTilKirken.dk
Bjerringbro Gymnasium

Bjerringbro Gymnasium er et mindre gymnasium i Bjerringbro mellem Randers og Viborg. Gymnasiet, der ligger i udkanten af Bjerringbro, er tegnet af arkitekterne Friis og Moltke og opført i 1980/1981. Skolen har været en af foregangsskolerne inden for udviklingen af bioteknologisk undervisning i Danmark. Skolen har ca. 12 klasser. Skolens studieretninger inddeles under tre søjler: Herunder BeScience, BeGlobal & Business - Business: Herunder (matA/iøB/samfB) & (matA/iøB/fysB) - BeGlobal: Herunder bl.a. (samfA/engA) & (spanskA/engA) & (franskA/engA) - BeScience: Herunder (matA/bioteknologiA/fysikB) & (matA/fysA/kemiB) Gymnasiet holder i løbet af året seks fester, som er arrangeret af eleverne i Festudvalget. Udover festudvalget, er der også Elevråd, Aktivitetsudvalg, Caféudvalg mv. Aktivitetsudvalget laver fællestimer på tværs af klasserne, hvor de f.eks. har arrangeret besøg og andre spændende foredrag og shows. Én gang om året er der fælles juleklip, forårskoncert, 1.g hyttetur, sportsdag og prom. Udlandsture indebærer: tur med sproghold (Tyskland/Frankrig/Spanien) + skolerejse til Bruxelles hver 3 år. Derudover udlandstur med studieretning (F.eks: Spanien for Businnes, Frankrig for BeGlobal, og Tanzania for BeScience) Desuden bruger skolen Lectio og Teams, hvor der kan tjekkes skema, karakterer og afleveringer. Rektor er Claus Smedegaard Kjeldsen, ansat 1. marts 2022. Kilder og henvisninger Bjerringbro Gymnasiums hjemmeside Hjemmeside for Bjerringbro Gymnasiums Festudvalg Arkiveret 31. januar 2009 hos Wayback Machine
Bjerringbro Kirke

Bjerringbro Kirke er en kirke fra 1919 i den midtjyske stationsby Bjerringbro . Behovet for en kirke i byen voksede sammen med byens indbyggertal, som øgedes hurtigt efter anlæggelsen af Langå-Struer-banen i 1863. Hidtil havde byens borgere været delt på hele tre sogne, Hjermind, Bjerring og Gullev. I 1910 nedsattes et udvalg for at få bygget en kirke, som 9 år senere kunne indvies. Kirken er tegnet af arkitekt Harald Lønborg-Jensen, i primært gotisk landsbykirkestil. Byggematerialet er mursten, dog er tårnet af marksten. I det indre har bygningen rundbuede hvælvinger. Kirken er sidenhen udvidet flere gange. I 1957 blev præsteværelse og apsis bygget, og i 1961 blev der bygget sideskib og dåbsventeværelse. I august 2020 indviedes en renoveret forplads, med en skulptur og et springvand symboliserende dåbsritualet. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Bjerringbro Kirke hos KortTilKirken.dk
Bjorholmsminde

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Bjorholmsminde er en proprietærgård i Tirslund Sogn (Tønder Kommune), som går langt tilbage i historien. Gården er en af de største i sognet, idet der hører over 200 hektar land til Bjorholmsminde og derudover et stuehus fra 1995 på 416 m². Bjorholmsminde har fra 1767 været i Bjorholmslægtens eje. Siden 1977 har Inge Lene og Carl Erik Zachariassen drevet gården. I 1995 blev der opført en ny hovedbygning, hvor første etage bliver anvendt til kurser i blomsterbinding. I 2003 blev den gamle hestestald renoveret. Derudover er der tilknyttet en Nordex-vindmølle til ejendommen, som leverer strøm til over 1000 husstande i nabolaget. Referencer
Bjørnemose (Svendborg Kommune)

For alternative betydninger, se Bjørnemose. (Se også artikler, som begynder med Bjørnemose) Bjørnemose er en sædegård, der ligger i Tved Sogn, Sunds Herred, Svendborg Kommune. Bjørnemose var oprindeligt i kronens besiddelse, for første gang man hører om gården, er i 1531, da Christian 3. overlod den på livstid til Hans Ottesen. I de efterfølgende år skiftede godset hænder mellem forskellige adelsfolk, indtil 1867 hvor godset blev købt af Jens Hansen. Hans efterkommere ejede gården i de næste 130 år, Indtil den blev købt af Heidi Sommer i 1995. Godset blev herefter en del af en større arvestrid mellem Heidi sommer og hendes eksmand Jens Dinesen. Heidi sommer endte med at sælge godset i 2017 til Vagn Rasmussen. Hovedbygningen er opført i 1745-1756 og tilbygget i 1854. Bjørnemose Gods er på 165 hektar. 4. januar 2021 opstod der en skorstensbrand, som bredte sig til den øvrige del af taget. Branden ødelagde det meste af hovedbygningen, men er efterfølgende blevet helt genopbygget. Ejere af Bjørnemose (før 1531) Kronen (1531-1561) Hans Ottesen (1561-1618) Kronen (1618-1630) Jacob Ulfeldt (1630) Birgitte Jacobsdatter Ulfeldt gift Krafse (1630-1638) Otto Krafse (1638-1658) Henning Valkendorf (1658) Henning Valkendorf (1658-1659) Hans von Ahlefeldt (1659-1679) Margrethe Blome gift Valkendorf (1679-1705) Knud Sivertsen Urne (1705-1707) Anna Beate Henningsdatter Valkendorf gift (1) Urne (2) Skeel (1707-1729) Erik Christoffersen Skeel (1729-1742) Ida Christoffersdatter Skeel gift von Holsten (1742-1757) Erik Christian Sehested (1757) Jens Juel (1757-1759) Elisabeth Jensdatter Juel gift Ahlefeldt-Laurvigen (1759-1791) Christian greve Ahlefeldt-Laurvigen (1791-1804) Vilhelm Carl Ferdinand greve Ahlefeldt-Laurvigen (1804-1811) Albrecht Christoph von Heinen (1811-1812) Peter Johansen de Neergaard (1812-1825) Adam Gottlob Josva von Bülow (1825-1835) Rasmus Hartvig von Bülow (1835-1847) J. P. Jensen (1847-1848) J. P. Jensens dødsbo (1848-1854) Jens Christian Harreschou (1854-1866) Erik Carl baron Bille-Brahe (1866-1867) Hedevig Charlotte Amalie baronesse Schaffalitzky de Muckadell gift Bille-Brahe (1867-1897) Jens Hansen Kromann (1897-1920) M. Jensen Kromann (1920-1965) Jens Otto Kromann (1965-1995) Jens Kromann (1995-2017) Bjørnemose ApS v/a Heidi Sommer (2017-) Vagn Rasmussen Kilder
Bjørnkær Voldsted

Bjørnkær er et middelalderligt voldsted, der ligger i Vandmose Skov ca. 2 km vest for Hov og ca. 8 km sydøst for Odder. Bjørnkær er et af de største og bedst bevarede østjyske voldsteder. Voldstedet er i dag dækket af løvtræer, men takket være et stort plejearbejde og afgræsning med får, er det nemt at se hvor voldene oprindelig har været. Voldstedet, som Nationalmuseet udgravede i 1930, består af to næsten firkantede borgbanker, som adskilles af en ca. 5 m bred vandfyldt grav. Borgen menes at være opført engang i 1200-tallet. I de fredeligere tider som fulgte i 1300-årene mistede borgen sin funktion, og den har sikkert fået lov at forfalde. De skriftlige kilder beretter intet om borgens tidlige historie. Først i 1427 nævnes at enken efter Niels Kalf overgav gården til bispen i Århus. Sidste gang Bjørnkær nævnes er i 1509, hvor stedet underlægges gården Porsborg, som menes at være forløberen for det nuværende Gersdorffslund, der ligger 700 m fra Bjørnkær Voldsted. I brønden ved Bjørnkær har man fundet hvad der kan tolkes som det ældste destillationsapparat i Norden. Fundene fra Bjørnkær er udstillet på Odder Museum. Litteratur Peter Mose Jensen; Lars Krants Larsen (2022). "Genbesøg på Bjørnkær". KUML. 71 (71). ISSN 2446-3280. Wikidata Q124078418. Eksterne henvisninger Bjørnkær Voldsted i Slots- og Kulturstyrelsens database Bjørnkær Voldsted Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark
Bjørum

Bjørum eller Bjørumgård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1560, som et selvejerbol. Gården ligger i Vadum Sogn, Kær Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune og Vendsyssel. Hovedbygningen er opført i 1790 Bjørum Gods er på 265 hektar Ejere af Bjørum (før 1560) Kronen (1560-1579) Anders Kjærulf (1579-1585) Anders Pedersen Galt (1585-1587) Stygge Høg Banner (1587-1625) Slægten Mørk (1625-1645) Anders Jensen Mørk (1645-1662) Jens Andersen Mørk (1662-1686) Eiler Holck (1686-1688) Peter Rodsteen (1688-1719) Kirstine Steensdatter Beck gift Rodsteen (1719-1730) Else Elisabeth Frederiksdatter Rodsteen (1730-1733) Christine Birgitte Jørgensdatter Bille gift Holck (1733-1776) Schack Vittinghof greve Holck (1776-1785) Burchard Georg greve Holck (1785-1788) Mariane Dorothea Detlevsdatter Trappaud gift (1) Holck (2) von der Lühe (1788-1795) Carl Gottlob von der Lühe (1795-1800) Mariane Dorothea Detlevsdatter Trappaud gift (1) Holck (2) von der Lühe (1800-1806) Jørgen Møller (1806-1807) Peder Thøgersen Mollerup (1807-1808) Hans Svanholm (1808-1819) Niels Gleerup (1819-1820) Elisabeth Kirstine Gleerup gift (1) Koefoed (2) Koefoed (1820-1830) Carl Christian Koefoed (1830) Elisabeth Kirstine Gleerup gift (1) Koefoed (2) Koefoed (1830-1853) Jørgen Koefoed (1853) Severin Chr. N. Gleerup (1853) Christian Christensen / Støcken (1853-1856) E. Benthien (1856-1863) A. Jessen / V. Brünes (1853-1865) Severin Chr. N. Gleerup (1865-1895) W. A. Th. Westrup (1895-1897) Landmandsbanken (1897-1904) Niels Brüel (1904-1910) rigsgreve Christian von Platen zu Hallermund (1910-1912) P. A. Hansen (1912-1923) A. P. Andreasen (1923-1939) Enke Fru Katrine Andreasen (1939-1963) Knud Andreasen (1963-1975) Poul G. Karlshøj (1975-2006) Erik Blach (2006-) Michael Blach Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Blangstedgaard

Blangstedgaard er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1309. Gården ligger i det sydøstlige Odense Kommune, Odense Herred. Historie Blangstedgaard nævnes første gang i 1309 som »Blansvet«. Det var en stærk befæstet borg og tilhørte biskopperne i Odense. Ved reformationen lagdes Blangstedgaard til Odense bys hospital. Blangstedgård blev afbrændt under svenskekrigen 1658-60. Byg og Bo Der blev i 1988 afholdt en international boligudstilling "Byg og Bo" på Blangstedgaards jorder, hvor arkitekter i alle genrer fik lov at udfoldede sig. Det resulterede i mange spændende og anderledes boliger. Udstillingen varede i 1½ måned og havde 110.000 besøgende, og området er nu bydelen Blangstedgård med en blanding af udlejning, andelsboliger og parcelhuse omgivet af store grønne områder og et omfattende stisystem. Ejere af Blangstedgaard (1309-1536) Odensebisperne (1536-1540) Kronen (1540-1791) Graabrødre Hospital og Kloster (1791-1814) Albrecht Christopher von Heinen (1814-1822) Major Lassen (1822-1849) Ernst Albrecht Lüders (1849-1852) Simon Lüders (søn) (1852-1872) Verner Theodor Borchsenius (1872-1894) Johannes Brochsenius (søn) (1894-1908) Niels Unger (1908-1915) Carl Steenbach (1915-1937) Udstykningsforeningen For Sjællands Og Fyns Stifter (1937-1988) Den Danske Stat (1988-nu) Grundejerforeningen Blangstedgaard Eksterne kilder og henvisninger Blangstedgaard.dk
Blegdamsvejens Fængsel

Blegdamsvejens Fængsel er det ældste danske fængsel, der stadig benyttes. Det er beliggende på Blegdamsvej på det indre Nørrebro i København og drives af Københavns Fængsler. Fængslet blev tegnet af Gottlieb Bindesbøll og indviet den 18. december 1848. Bygningskomplekset blev udvidet i 1880 samt ombygget og moderniseret 1907-1913 ved Carl Thonning og 1927-28 ved Emil Jørgensen. I dag fungerer Blegdamsvejens Fængsel som en mandlig fællesskabsafdeling med plads til 91 indsatte fordelt på 3 etager. Til at varetage denne opgave er der ansat ca. 40 fængselsbetjente. Udover cellerne er der blandt andet indrettet skolestue, kirkesal, kondirum, fællesskabsrum og gårdtursarealer. Desuden er der indrettet en kirkesal til de indsatte, hvor der afholdes ugentlige gudstjenester. Kilder og eksterne henvisninger Københavns Fængsler Arkiveret 7. februar 2014 hos Wayback Machine Blegdamsvejens Fængsel Arkiveret 29. juni 2017 hos Wayback Machine, Københavns Fængsler Blegdamsvejens Fængsels historie, Københavns Fængsler
Blegdamsvej Prison

Blegdamsvej Prison (Danish: Blegdamsvejens Fængsel) is a prison operated by Københavns Fængsler on Blegdamsvej in the Nørrebro district of Copenhagen, Denmark. Established in 1848, it is the oldest prison building still in use in Denmark. History The prison was built by Copenhagen County as a replacement for Frederiksholms Arresthus which was located in a former powder magazine from 1665 at Langebro. Copenhagen County's prison was used for prisoners from the suburbs as well as for employees at the royal court. The prison at Langebro Bridge had been considered outdated for at least half a century when it was finally decided to build a new onne. The site that was selected was located within the so-called demarcation line that enforced a no-built zone outside Copenhagen's fortification ring and it therefore had to be approved by king Christian VIII. Michael Gottlieb Bindesbøll was charged with the design of the new building that was inaugurated on 18 December 1949. Adam Oehlenschläger had written a cantata for the opening ceremony that was attended by Frederik VII who had succeeded his father earlier that year. The prison was expanded in 1880. It was modernized in 1907–13 to designs by Carl Thonning and again in 1927-28 under supercision of Emil Jørgensen. Today Blegdamsvej Prison is now managed by Københavns Fængsler and used for male prisoners. The three-storey building has room for 91 inmates. See also Copenhagen Stocks House Women's Prison, Christianshavn References External links Københavns Fængsler
Blegind Kirke

Blegind Kirke, Blegind Sogn, Hjelmslev Herred i det tidligere Skanderborg Amt. Kor og skib er opført i romansk tid af rå kamp og granitkvadrer, især som hjørnekvadre. Den oprindelige syddør er stadig i brug og har profilerede kragsten og tympanon med to dyr omkring et træ eller en figur, tympanonrelieffet er nært beslægtet med tympanonreliefferne i Stilling og Vitved Kirke. Den tilmurede norddør har råt tilhugget overligger. Korets nordvindue er oprindeligt, desuden ses i vestgavlen et romansk vindue med rundstav langs kanten, det har formodentlig siddet et andet sted. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid. Tårnet er et såkaldt styltetårn, der åbner sig mod vest ved en rundbue, kamtakgavlene har cirkelblændinger og spidsbuede højblændinger. Våbenhuset har en ganske enkel blændingsdekoration i gavlen. Da korets tag blev fornyet i 1901, fandt man 43 sølvmønter, som præsten Laurits Nielsen Torrild havde skjult under svenskekrigen (1658-60), præsten døde i 1659. Kirken blev hovedistandsat i 1953-54. Den runde korbue er blevet forhøjet og gjort bredere sidst i 1400-tallet, ved den lejlighed blev de brede kragbånd indmuret i nordvæggen, ved restaureringen i 1953-54 blev de atter indsat i korbuen, kragbåndene har dyr og fugle samt vegetativ udsmykning i relief. Altertavlen fra begyndelsen af 1600-tallet har maleri af A. Dorph fra 1895. Nogle gårdmandskoner havde i slutningen af 1800-tallet set det nye alterbillede i Hørning Kirke, som var en kopi efter A. Dorph, de indsamlede et beløb og bad den lokale præst om at bestille et tilsvarende alterbillede hos Dorph. Dorph svarede imidlertid, at beløbet var alt for lille, men da præsten skrev tilbage, at det ville bedrøve gårdmandskonerne, skænkede Dorph et billede til kirken, og det indsamlede beløb blev brugt til at istandsætte rammeværket. Prædikestolen blev skænket af præsten Laurits Nielsen Torrild og hustru i 1651. Dåbshimlen er fra omkring 1700. I korbuen hænger et lille sengotisk krucifiks fra omkring 1500. I korets nordvæg er indsat et epitafium over præsten Rasmus Nielsen og præsten Lauritz Nielsen Torrild samt deres hustruer. Begge er formodentlig begravet i skibet, hvor stenen lå indtil 1922. Epitafiet er formodentlig udført omkring 1650 mens Lauritz Nielsen Torrild og hans hustru endnu levede, idet deres dødsdatoer ikke er indhugget. Den romanske granitdøbefont har løvefigurer på kummen. Eksterne kilder og henvisninger Blegind Kirke Arkiveret 4. oktober 2007 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Blegind Kirke hos KortTilKirken.dk Blegind Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Blenstrup Kirke

Blenstrup Kirke ligger i landsbyen Blenstrup, ca. 17 km S for Aalborg (Region Nordjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Nordjyllands Amt og til Kommunalreformen i 1970 i Hellum Herred (Aalborg Amt). Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Begge døre er bevaret, den retkantede norddør er stadig i brug, over den tilmurede syddør ses et svagt forsænket tympanonfelt, der strækker sig over to kvadre. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid. Tårnets overdel blev stærkt skalmuret i 1788. Våbenhuset har to krydshvælv. Dørfløjen mellem våbenhus og skib har jernbeslag fra 1592 og våben for Corfits Tønnesen Viffert og Anne Gyldenstjerne, hvis figurgravsten med anevåben er ophængt i våbenhuset. Kor og skib fik indbygget krydshvælv i sengotisk tid. Det hvælvede tårnrum åbner sig mod skibet ved en spidsbue. Alterbordet har et renæssancepanel på forsiden. På alterbordet står et sengotisk korbuekrucifiks. Prædikestolen er fra 1700-tallet. I tårnrummet ses to tidligere altertavlemalerier, det ene er formodentlig en kopi efter A. Dorph, det andet er udført af Anker Lund o.1900. I tårnrummet ses desuden flere kisteplader. Den romanske granitfont har fire fremspringende mandshoveder på kummen, på foden kors, nøgle og andre symboler som på fonten i Borris Kirke. Eksterne kilder og henvisninger Blenstrup Kirke på gravstenogepitafier.dk Blenstrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Blenstrup Kirke på KortTilKirken.dk
Blidstrup Kirke

Blidstrup Kirke ligger i landsbyen Blidstrup, ca. 13 km SV for Nykøbing M (Region Nordjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Viborg Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Morsø Sønder Herred (Thisted Amt). Kirken bærer præg af tilknytning til Blistrup hovedgård, som ligger tæt ved kirken. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre. Tårnet er opført i gotisk tid, våbenhuset i sengotisk tid. Tårnets underdel rummer rester af et tidligere tårnanlæg. Apsis og kor har sokkel med karnisprofil over skråkant. Skibet har profilsokkel. Dette kunne tyde på et ophold i byggeriet efter opførelsen af apsis og kor. Syddøren har karmsten, der prydes med rundstav og rankebort ledsaget af tovstav, som foroven danner bue over en tympanon med løver i fladt relief. Den tilmurede norddør har haft en tilsvarende udsmykning, men den flade overligger er fra 1904, da man rekonstruerede dørindfatningen. Over norddøren ses et nyere dobbeltvindue, de øvrige vinduer mod nord og øst er oprindelige. Sydsidens vinduer er af nyere dato, overliggerne er dog oprindelige, formodentlig stammer de fra det tidligere tårn. Apsisbuen med tynde kragbånd er oprindelig, korbuen er ændret, da koret fik indbygget hvælv i nyere tid. Det lille tårnrum er indrettet til gravkapel med en herskabsstol øverst. I den runde tårnbue ses kragsten, som muligvis stammer fra den oprindelige korbue. Det romanske alterbord har hjørnehoveder på soklen. Altertavlen er i renæssance med maleri efter Carl Blochs Jesus i Gethsemane Have. Prædikestolen af Næssund-typen er fra o.1590. Den romanske granitfont har på kummen akantusranke og lodrette stave udformet som menneskekroppe. Eksterne kilder og henvisninger Blidstrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Blidstrup Kirke på KortTilKirken.dk Blidstrup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Blistrup Kirke

Blistrup kirke ligger i Blistrup, en by mellem Græsted og Rågeleje, i Nordsjælland. Historie Blistrup Kirke er en romansk kampestensbygning med enkelte kridtstenskvadre, indviet i 1140 til Jomfru Maria. De to kirkeklokker kommer fra henholdsvis: Esrum Kloster, 1491, støbt af Oluf Kegge og en klokke omstøbt på Frederiksværk i 1840 af V. Gamél. Eksterne kilder og henvisninger Blistrup Kirke hos denstoredanske.dk Blistrup Kirke hos KortTilKirken.dk Blistrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Eggeslevmagle Skole

Eggeslevmagle skole var en folkeskole i den østlige del af Skælskør tæt på byens industrikvarter. Skolen blev indviet i januar 1960 og blev bygget for skoleelever i Eggeslevmagle Sogn. Byen Eggeslevmagle ligger ca. 5kilometer væk. Boeslunde Skole, Eggeslevmagle Skole og Skælskør Skole fusionerede i august 2023 under det nye navn "Solskinsskolen". Skolens første leder var Hother Andersen. Den sidste skoleleder var John Larsen. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 2. marts 2016 hos Wayback Machine
Blovstrød Kro

Blovstrød Kro er en gammel dansk landevejskro fra 1763, der ligger på Kongevejen 21 i Blovstrød. Der er ca. 5 km til Birkerød og 10 km til Hillerød. Der er plads til ca. 234 gæster i alt, og der er tre lokaler: den gamle krostue, den store sal samt en særlig krostue til børn og børnefamilier. Det største lokale har plads til 135 gæster. Der er også 9 nyrenoverede værelser, der bliver lejet ud. Noter Eksterne henvisninger Blovstrød Kros hjemmeside Arkiveret 11. september 2007 hos Wayback Machine
Blovstrød Kirke

Blovstrød Kirke ligger i Blovstrød i Allerød Kommune. Kirkens præster er Kristine K. Ravn og Louise Grandjean Coster Spurlin-Roe. Eksterne kilder og henvisninger Blovstrød Kirke hos KortTilKirken.dk Blovstrød Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Blåbæks Mølle

Blåbæks Mølle eller Blåbæk Møller er betegnelsen for først en, siden to, møller i Faxe Sogn, der indgår i et dobbeltanlæg ved Faxe med en funktionsduelig vandmølle og en hollandsk vindmølle, der er restaureret. Oprindelig var Blåbæks Mølle en vandmølle, der fik vand fra Faxe Å. Den er opført i 1400-tallet og var i 1472 registreret som tilhørende godset Totterupholm, som nu hedder Rosendal gods. Da åen ikke altid gav tilstrækkeligt vand, blev der i 1828 opført en vindmølle til at levere hjælpekraft. Den blev opført som kornmølle og blev nedlagt i 1939. Vandmøllen er i privat eje, mens vindmøllen stadig er under Rosendal Gods. Begge møller blev fredede i 1953. Møllegården er i sin nuværende skikkelse opført ca. 1838 og fremstår næsten uforandret. Vindmøllens konstruktion Møllen er en jordstående hollandsk vindmølle med jordomgang. Undermøllen har gennemkørsel og er bygget i kampesten. Overmøllen er ottekantet, bygget af træ og beklædt med spån. Hatten er bådformet og beklædt med spån. Vingerne har hækværk til sejl, og møllen krøjer ved manuel betjening. Vandmøllens konstruktion Vandmøllens gravhjul var oprindelig af træ, men er ved en restaurering, der afsluttedes i 1963 erstattet af et hjul af jern. Den er forsynet med to vandhjul, som trækker hver sin kværn. En tilhørende stampemølle er nedlagt. Noter Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006 Eksterne henvisninger Dansk Mølle Forum Hjemmeside for alle interesserede i de gamle vand- og vindmøller. Møllearkivet Arkiv med kort omtale af gamle vand- og vindmøller.