NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ristrup

Ristrup Gods er en hovedgård nær Lilleå mellem Sabro og Søften. Den ligger i Sabro Sogn, Sabro Herred i Aarhus Kommune. Ristrups hovedbygning er opført 1755. Ristrup Gods er på 320 hektar. Ejere af Ristrup (før 1348) Jens Pig (efter 1348) Ebbe Skøtte (1400-1449) Gotskalk Rostrup (1449-1480) Hans Rostrup nr1 (1480-1505) Jens Nielsen Munk (1505-1529) Erik Skram Fasti (1529-1545) Hans Lauridsen Rostrup nr2 (1545-1568) Anne Jacobsdatter Høg Banner gift Rostrup (1568-1602) Laurids Hansen Rostrup (1602-1603) Laurids Hansen Rostrups dødsbo (1603-1607) Ellen Hansdatter Rostrup gift Skram (1607-1624) Hans Ovesen Skram (1624-1632) Laurids Ebbesen Udsen (1632-1646) greve Valdemar Christian (1646-1650) Kronen (1650-1652) Caspar Christoffer Gersdorff (1652-1662) Caspar Rudolf von Gersdorff (1662-1664) Jacob Nielsen (1664-1670) Cathrine von Andersen gift Nielsen (1670-1702) Hans Jacobsen von Lossow (1702-1703) Anna Helvig von Lossow gift von Holstein / Rasmus de Broberg / Malene de Broberg gift Reenberg (1703-1742) Tøger Clausen Reenberg (1742-1755) Frederik Tøgersen Reenberg (1755) Beate Dorothea Bielke gift Reenberg (1755-1781) Morten Christiansen de Teilmann (1781) Margrethe Mette Mortensdatter de Teilmann gift Wormskiold (1781-1824) Peder Wormskiold (1824-1830) Margrethe Mette Mortensdatter de Teilmann gift Wormskiold (1830-1835) Hartvig Philip Rée (1835-1838) Joseph Gerson Cohen (1838-1873) Hans von Folsach (1873-1874) H.J. Ehnhuus (1874-1896) Hans Frederik Johannes Peter von Folsach (1896-1908) Frederik Rudbeck Henrik von Bülow (1908-1916) Gunnar Aage Hagemann (1916-1929) John U. Switzer (1929-1950) P.W. Henriksen (1950-1968) A/S Ristrup Hovedgård v/a Carl Gustav Christensen (1968-2004) Erik Kjær (2004-2022) Niels Erik Kjær (2022-) Megan Lund Kjær Ekstern henvisning Ristrup Hovedgårds hjemmeside https://www.danskeherregaarde.dk/nutid/ristrup
Roager Kirke

Roager Kirke ligger i den sydlige del af landsbyen Roager, ca. 10 km S for Ribe (Region Syddanmark). Roager Kirke har et af Danmarks ældste glasmosaikvinduer. Eksterne kilder og henvisninger Roager Kirke på KortTilKirken.dk Roager Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Rodsteenseje

Rodsteenseje er en privatejet herregård 2 km syd for Odders centrum. Den fredede hovedbygning er opført i 1681. Rodsteenseje er opstået af herregården Hovedstrup. Gården og landsbyen Hovitorp/Hovedstrup lå hvor boligkvarteret Præstelunden i dag ligger mellem Houvej og Randlevvej i det sydøstlige Odder. Gården nævnes i første del af 1300-tallet og forblev privatejet indtil 1481, hvor gården blev lagt ind under kronen og godset Åkær. Efter tabet af Skåne i 1660 overtog rigets drost Joachim Gersdorff blandt andre Åkær med Hovedstrup. Gersdorff fik dette som erstatning for afgivet land i Skåne. Gersdorff døde allerede i 1661 og hans ni arvinger delte arven. Det blev datteren Sophie Amalie der fik Hovedstrup. Hun var gift med Admiral Rodsteen. Sophie Amalie og Admiral Rodsteen ændrede nu gårdens navn til Rodsteenseje og i 1681 byggede de en ny hovedbygning 1 km mod syd: En trefløjet bindingsværksbygning i en etage over en høj kælder der var kampestensbeklædt. I 1700-tallet blev der tilføjet et tårn på gårdsiden. Gården gik i arv til 1817. I 1835 blev den købt af Otto Valdemar Hagemann på auktion. En senere ejer Eigil Schmiegelow oprettede et mejeri på gården. Gårdens ejere er en del af byen Odders historie idet gården ligger lige syd for byen. Steen Steensen Blicher kom i en periode på gården. Avlsbygningerne brændte i 1918 og nye måtte opføres. Rodstenseje Gods er på 271,2 hektar. Ejere af Rodstenseje (1320-1340) Laurids Truidsen (1340) Cecilie Lauridsdatter Truidsen gift Rostrup (1340-1353) Markvard Rostrup (1353) Elsebe Markvardsdatter Rostrup gift Allæsen (1353-1395) Jens Allæsen (1395-1420) Elsebe Markvardsdatter Rostrup gift Allæsen (1420-1450) Laurids Jensen Allæsen (1450-1485) Christen Steen (1485-1540) Henrik Christensen Steen (1540-1575) Christen Henriksen Steen (1575) Else Christensdatter Steen gift Brockenhuus (1575-1581) Oluf Brockenhuus (1581-1661) Kronen (1661) Joachim von Gersdorff (1661-1674) Joachim von Gersdorffs dødsbo (1674) Sophie Amalie Joachimsdatter von Gersdorff gift Rodsteen (1674-1706) Jens Rodsteen (1706) Øllegaard Jensdatter Rodsteen gift Rantzau (1706-1724) Frederik Christian Rantzau (1724-1736) Øllegaard Jensdatter Rodsteen gift Rantzau (1736-1754) Malte Hannibalsen Sehested (1754-1790) Sophie Amalie Rantzau gift Sehested (1790-1791) Mette Sophie Maltesdatter Sehested gift von Weinigel (1791-1797) Peter von Weinigel (1797-1817) Mette Sophie Maltesdatter Sehested gift von Weinigel (1817-1835) Christian Magnus von Voss (1835-1857) Otto Valdemar Hagemann (1857-1869) Torkild Christian Dahl / Henrik Christian Leonhard Møller (1869-1915) Christian Frederik Emil von Holstein-Rathlou (1915) Christen Lund (1915-1927) Aksel Høyer (1927-1954) Eigil Schmiegelow (1954-1990) A.W. Nielsen / Rodstenseje Hovedgård A/S (1990-2011) Rodstenseje Hovedgård A/S v/a Kirsten Eriknauer (2011-) Johan Koed-Jørgensen Referencer
Rohden

Rohden er et dansk gods, der nævnes første gang i 1662. Da lå der på bakken to halvgårde, der hørte til Rosenvold Gods. Først i 1869 blev disse samlet til et gods, og gården har derfor aldrig haft status som hovedgård. Gården ligger i Stouby Sogn i Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i palæstil 1898-1900 ved Ulrik Plesner for baron Flemming Lerche og hustru Anne Sophie, født Lüttichau. Rohden Gods er på 710 hektar med Hastendal, Espekær og Lille Kohavegård Ejere af Rohden (1662-1674) Henrik Frantsen von Rantzau (1674-1687) Henrik Frederiksen von Rantzau (1687-1719) Otto Frederiksen lensgreve Rantzau (1719-1726) Frederik Ottesen lensgreve Rantzau (1726-1755) Christian Ottesen lensgreve Rantzau (1755-1758) Christian Nielsen Friis (1758-1763) Hans Erik Saabye (1763-1771) Jørgen Hvas de Lindenpalm Over Rohden (1771-1789) Christian Mikkelsen Kjær (1789-1824) Jens Sørensen Buch (1824-1827) Nicolaj Jensen Jelling (1827-1865) Johannes Frederiksen Brorson (1865-1869) H.P. de Lasson Neder Rohden (1771-1772) Jørgen Hvas de Lindenpalm (1772-1789) Christian Mikkelsen Kjær (1789-1826) Jens Bay Kjær (1826-1827) Christiane Jensdatter Kjær gift Hansen (1827-1840) Jørgen Hansen (1840-1869) Jacob Lund Eggertsen Rohden (1869-1885) Jacob Lund Eggertsen (1885-1897) Jacob Lund Eggertsens dødsbo (1897-1911) Flemming Einar Lerche (1911-1924) Anna Sophie Christiansdatter von Lüttichau gift Lerche (1924-1965) Folmer von Lüttichau (brors søn) (1965-2001) Flemming von Lüttichau (2001-2003) Frederik von Lüttichau (2003-) Anders Kirk Johansen Eksterne henvisninger Rohden Gods
Roholte Kirke

Roholte Kirke i landsbyen Roholte mellem Faxe og Præstø er en kirke i Roholte Sogn, Faxe Kommune. Fra 1441-1677 tilhørte kirken kongen, mens den fra 1737 hørte under Gavnø gods, indtil den i 1953 overgik til selveje. Kirken er bygget i 1441 på foranledning af Christoffer af Bayern. Den er opført af munkesten i skift med kalkstenskvadre fra Stevns Klint. På nordsiden findes et sakristi, som i dag anvendes som kapel. Sakristi og tårn er fra ca. 1500. Våbenhuset blev opført i forbindelse med en restaurering i 1883-85, hvor man bl.a. forhøjede murene, byggede en ny taggavl på korpolygonen, indsatte nye spidsbuede vinduer og fornyede våbenhuset. Tårnets blændinger er af den såkaldte Præstø-type. Altertavlen er fra 1592. På topstykket sidder et reliefskåret rigsvåben og et kronet C IV, og på topgavlen våben, tilhørende lensmanden på Tryggevælde Arild Hvitfeld. I 1884-86 blev tavlen renset for maling og bejdset, og der blev indsat nye relieffer i storstykket, som forestiller Bebudelsen, Kristi fødsel, Kristi dåb, indtoget i Jerusalem, korsfæstelsen og opstandelsen. Alterskranken er af smedejern med drejede messingknopper. Døbefonten er en 15-kantet stor kumme af gotlandsk kalksten. Den måler 109 cm i diameter og er et gotisk arbejde fra ca.1450. Reliefferne på siderne forestiller de fire evangelisters symboler. Fonten har intet afløb, og foden er af en anden stenart. Krucifikset på nordvæggen er et sengotisk arbejde fra ca. 1450-75. Figuren er 130 cm høj med en turbanflettet tornekrone. Korset ender i glatte firpasformede plader. Armene er af nyere dato. Demant-orgelet fra 1877, blev indviet den 27. november 2005 og er et ældre orgel, der har været i forskellige kirker. Orglet har 13 stemmer, 2 manualer og pedal og er restaureret og genopstillet af orgelbygger Olav Haugland. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Roholte Kirke hos KortTilKirken.dk Roholte Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kerk van Roholte

De Kerk van Roholte (Deens: Roholte Kirke) is de parochiekerk van Roholte, een parochiedorp tussen Faxe en Præstø in Denemarken. De oorspronkelijke architectuur is laatgotisch met toevoegingen uit 1500 en renovaties in 1884. Het interieur vertegenwoordigt zowel de gotische als de renaissance stijl. Geschiedenis Het kerkschip met een driezijdig koor werd in 1441 in opdracht van Christoffel van Beieren gesticht. Het werd gebouwd in lagen van grote bakstenen afgewisseld met kalksteenblokken afkomstig van het Stevns Klint. Aan de noordkant bevindt zich een sacristie, die tegenwoordig wordt gebruikt als kapel. De sacristie en de toren stammen uit circa 1500. Het wapenhuis (voorportaal) werd in het kader van de restauratie in 1883-1885 gereconstrueerd. Toen werd eveneens de gehele muur van het kerkschip verhoogd, werden er nieuwe gotische ramen ingebracht en de oostelijke muur van het koor herbouwd. Van 1441 tot 1677 was het kerkgebouw koninklijk bezit. In 1737 kwam de kerk in het bezit van de familie Thott, in wiens handen het bleef tot 1953. Interieur Het huidige kerkinterieur is voornamelijk het resultaat van de door de architect Vilhelm Dahlerup uitgevoerde restauratie in de jaren 1885-1887. Het houten renaissance altaarstuk dateert uit 1592. Tijdens de restauratie in de 19e eeuw werd het ontdaan van verf en kleuren en werden er nieuwe reliëfs toegevoegd van de Annunciatie, de geboorte van Christus, de doop van Christus, de intocht in Jeruzalem, de Kruisiging en de Opstanding. Het altaarhek is van smeedijzer en heeft gedraaide messing knoppen. Het laatgotische, 14-zijdige doopvont werd gemaakt van kalksteen uit Gotland. Het heeft een diameter van 1,09 meter en stamt uit 1450. De reliëfs op de zijkanten stellen de symbolen van de evangelisten voor. Het kruisbeeld aan de noordelijke muur is een laatgotisch werk uit de periode 1450-1475. Het corpus meet 1,30 meter lang en draagt een doornenkroon. De kruisarmen eindigen in een vierpasmotief zonder verdere versiering. De armen zijn van recentere datum. Het orgel in de kerk werd oorspronkelijk in 1877 door Demant's orgelbouwerij gebouwd en werd na te zijn gerestaureerd door de orgelbouwer Olav Hauglandop op 27 november 2005 ingewijd. Het orgel stond daarvoor in verschillende kerken en heeft 13 registers verdeeld over twee manualen en pedaal. Externe link (da) Website van de kerk van Roholte
Rokkestenen (Hillerød)

For alternative betydninger, se Rokkestenen (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Rokkestenen) Rokkestenen er en langdysse fra bondestenalderen ved Trollesminde i Hillerød. Fundet af gravhøjen skete i 1855, hvor den blev udgravet af kong Frederik 7., som var kendt for sine arkæologiske interesser. Under udgravningen fandt man ud af, at gravhøjens dæksten kunne rokkes, og det er derfra, at gravhøjen fik sit navn. Langdyssen er en af de største af sin type i Danmark og måler 40 meter i længden og 25 meter i bredden. I foråret 2007 blev bevoksningen, som dækkede højen, ryddet, og den kan i dag ses fra Peder Oxes Allé, som løber langs med marken, i hvis midte den ligger. Der er også anlagt en sti til højen langs markens kant. Stien udgår fra cykelstien øst for marken. Der er skiltning til Rokkestenen fra Peder Oxes Allé, nær busstoppestedet "Jernaldervejen, Biogen Idec", hvor der også er parkeringsmulighed. Ekstern henvisning Rokkestenen, Fund og fortidsminder, Kulturstyrelsens database Naturpleje på gravhøjen Rokkestenen Arkiveret 27. september 2013 hos Wayback Machine, Hillerød kommune, 2007
Rokkestenen

Das Großsteingrab Rokkesten (früher auch Kjeldsvangkilen oder Kong Kjelds Høj genannt) bei Hillerød, auf der dänischen Insel Seeland wurde 1855 von dem archäologisch interessierten König Frederik VII. ausgegraben. Während der Ausgrabung wurde festgestellt, dass der 12 – 14 Tonnen schwere Deckstein bewegt werden konnte, daher erhielt die Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK), die zwischen 3500 und 2800 v. Chr. entstand, den Namen (Rokkesten = Wackelstein). Das etwa 40,0 lange und mit 25,0 Meter Breite ungewöhnlich große Hünenbett mit einer vollständigen Randsteineinfassung ist eines der größten in Dänemark. Zwei kleine Kammern werden von einem großen Deckstein bedeckt. Diese Konstellation ist in jeder Beziehung einmalig und hat zu dem Wackelphänomen geführt. Jede Kammer besteht aus vier Tragsteinen. Am Südende des Hügels befinden sich kleinere Steine, die ebenfalls eine Kammer abdecken könnten, sie sind aber wahrscheinlich zu klein, um diese Funktion zu erfüllen. Rokkesten heißt auch ein etwa 25 Tonnen schwerer Findling in den Paradisbakkerne auf Bornholm. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 267. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 146.
Roklubben Lillebælt

Roklubben Lillebælt er en roklub, som er placeret tæt på den gamle lillebæltsbro på Fynssiden i bygningen "Søbadet". Der roes både havkajak og inrigger. Antallet af aktive medlemmer i 2007 er på ca. 40. Historie April 2004: Stiftende generalforsamling. Maj 2004: I samarbejde med Højskolen Snoghøj anvises en bådplads øst for højskolen. Juli 2004: Standerhejsning ved den nye bådplads. Oktober 2004: Skurvogn som klublokale på Højskolevej. Foråret 2005: Højskolen afbryder samarbejdet med roklubben. Maj 2005: Skurvognen flyttes til det kommunalt ejede stykke jord, ca. 50 meter vest for Højskolen. Juni 2005: Det er ikke muligt at få en byggetilladelse på det kommunale stykke jord. Der anvises en plads på Trelde Næs eller i Skærbæk. Hele 2006: Der roes stadig fra det kommunale område vest for højskolen. Ultimo 2006: Kommunen truer med politianmeldelse hvis ikke skurvognen flyttes. Primo 2007: Efter 3 års resultatløse forhandlinger med Fredericia Kommune indledes et samarbejde med Middelfart kommune. Marts 2007: Klubben flytter ind i "Søbadet" på fynssiden af Lillebælt. April 2007: Standerhejsning i det nye klubhus. Eksterne henvisninger Roklubben Lillebælts hjemmeside Arkiveret 1. august 2007 hos Wayback Machine
Rolighed (Frederiksberg)

For alternative betydninger, se Rolighed. (Se også artikler, som begynder med Rolighed) Landstedet Rolighed er opført i 1770 og er beliggende Rolighedsvej 21 på Frederiksberg. I dag er boligen hjemsted for Botanisk Sektion på Det Biovidenskabelige Fakultet, men stedet har været benyttet til adskillige formål tidligere. Det gamle landsted er opført af Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel, konferensråd, storhandelsmand og skibsreder, og fremstod i sin tid som et prægtigt hus. Det var et mindre kvadratisk hus med kælder, stueetage og en 1. sal. Trods husets mindre størrelse så indeholdt kælderen fire værelser, et stort køkken med tre komfurer, indemuret kobberkedel og en bageovn. Ved siden af køkkenet var, helt uhørt for tiden, en badstue med gulv i marmorfliser og et baderum med kumme i ædelt udenlandsk træ. Førstesalen er i dag som førhen hævet over terræn, og en prægtig dobbelt stentrappe med smedejernsgelænder fører ind til forstuen, hvortil der er adgang til 5 værelser. Alle værelser var beklædt med paneler og store stukkaturer med blomster- og dyremotiver. Fra forstuen var der trappe op til førstesalen hvor der var 6 værelser. Foruden hovedbygningen var der stråtækte sidelænger med stald og vognremisse, og alt i alt var der en rigtig lille herregårdsidyl. Herregården har været på adskillige hænder, men i 1855 købte den daværende Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole (KVL) Rolighed og alle dets tilliggender. Dog anvendte KVL ikke meget af arealerne og det gamle landsted ændrede funktion ganske nævneværdigt, idet Københavns Sygehjem blev grundlagt og overtog arealerne. Sygehjemmet gav efter den store koleraepedemi kronisk syge fra middelstanden en bedre mulighed for pleje, uden at ende deres sidste dage på fattigforsorgen. I 1922 flyttede sygehjemmet til Ordrup, og KVL tilbagekøbte området med sygehjemmet og den gamle lystgård Rolighed; denne blev restaureret, istandsat og indrettet som bolig for rektoren på KVL. Boligen var imidlertid så stor og upraktisk, at den blev opgivet som rektorbolig, og Rolighed stod således tom i en lang række år og et forfald ramte bygningen. Villaen var slemt under forfald og der indløb en del klager til Frederiksberg Kommune, idet boligen er fredet i klasse A, og KVL satte endelig en gennemgribende restaurering i gang, trods et utal af undskyldninger. I 1997 overtog KVL's Botaniske Sektion Rolighed til kontorer, laboratorier og undervisningslokaler, og da de gamle gule bindingsværkslænger blev grundigt restaureret og malet, fremstår det gamle landsted i dag som en unik perle under Det Biovidenskabelige Fakultet. Arkitekten C.F. Hansen var en kendt beboer på Rolighed, og han døde her i 1845. Digteren Jens Christian Hostrup skrev desuden syngestykket Soldaterløjer under et ophold på landstedet. Ejerliste (1742-1749) Nicolai Arentzen (1749-1758) Lüder Stiefken (1758-1762) Andreas Bruun (1762-1797) Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel (1797-1803) Emanuel Rafn (1803-1810) Nicolai Lautrup (1810-1821) Peter Mariboe (1821-1839) Falck Henriques (1839-1855) Forskellige ejere (1855-) Staten Eksterne henvisninger Det Levende Universitet, nr. 8, KVL Det Biovidenskabelige Fakultets hjemmeside
Rolighed (Frederiksberg)

Rolighed is a historic property in the Frederiksberg district of Copenhagen, Denmark. Built in about 1770, it is one of few surviving examples of the summer retreats which dominated Frederiksberg from the late 18th century and until the area was absorbed by the expanding city of Copenhagen in the second half of the 19th century. It is now owned by University of Copenhagen. History The property traces its roots back to 1742 when Finance Minister Nicolai Ahrentzen leased an area to the south of Ladegården to build a facility for bleaching of wax for candles which he supplied to the Royal Court. The complex consisted of a 27 bay half-timbered house, stables, a wagon house and a number of bleaching benches. In 1749, Lüder Stiefken took over the wax bleachery but when he went bankrupt eight years later it was sold at auction. The buyer was Judge Military Prosecutor General Andreas Bruun, who acquired additional land in the area, closed the bleachery and converted the property into a summer retreat with 18 cows and a garden with a fishing pond. He renamed the estate Mariendal, possibly after his daughter. After just a few years, the property changed hands again when it was purchased by Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel, a prominent merchant and ship owner who also owned a town house in Christianshavn and Enrum at Vedbæk north of Copenhagen. Fabritius gave the property the name Rolighed and built the current house on his estate. Fabritius owned Rolighed until 1785. Over the next several decades, the estate changed hands several times and continued to grow through new acquisitions until reaching all the way from Rolighedsvej to Gammel Kongevej in the south. In 1855, Rolighed was purchased by the Ministry of Interior Affairs. The land was needed for the construction of the new Royal Veterinary and Agricultural University which opened in 1858 on Bülowsvej. The university sold off an area of land, where N.J. Fjords Allé, L.J. Brandes Allé and Dr. Abildgaards Allé later emerged, separating Rolighed from the rest of its grounds. The land where Rolighed was located, about 3.5 hectares, was sold to Københavns Sygehjem (literally "Copenhagen Sick Home"), which, after the 1853 Copenhagen cholera outbreak, was to provide a respectable alternative to the poorhouse for chronically ill members of the middle class. The new institution opened in 1859 and Rolighed was used as residence for the chief physician. Architecture Rolighed is designed in the Rococo style. It has an almost quadratic footprint and is topped by a Mansard roof with black-glazed tiles. To the rear of the building is a cluster of low, yellow farm buildings located on three sides of a central courtyard. References External links Section of Botany Source
Rolighed (Skodsborg)

For alternative betydninger, se Rolighed. (Se også artikler, som begynder med Rolighed) Rolighed er et tidligere landsted beliggende Skodsborg Strandvej 301-303 mellem Skodsborg og Vedbæk. Roligheds historie går flere hundrede år tilbage. Grunden blev i 1780 købt af norsk statsmand, Carsten Tank Anker. Anker-familien havde tætte relationer til general Arthur Wellesley (senere hertugen af Wellington) – et venskab der skulle komme dem til gode i 1807, da englænderne kom og besatte mange af de store landsteder på kysten. Wellesley beskyttede Rolighed og hans portræt hænger der stadig den dag i dag. I 1813 solgte Carsten Tank Anker Rolighed til kaptajn John Christmas, en engelsk grosserer fra det københavnske borgerskab. Efter Christmas' død i 1822 blev stedet overtaget af svigersønnen, William Frederik Duntzfelt, en dansk handelsmand og politiker. I 1825 blev der opført bygninger ved arkitekten Jørgen Hansen Koch. Duntzfelt solgte stedet videre i 1841 til Peter Browne, en britisk diplomat. Da Browne tog tilbage til England solgte han det til den københavnske handelsmand, L.J.T. Grøn, og Rolighed blev landsted for den rige handelsslægt Grøn. 1866-67 opførte H.S. Sibbern en gæstebolig på stedet. Grøn og hans kone boede i Rolighed i mange år, indtil stedet blev overtaget af sønnen, stiftamtmand og kammerherre, R. Howard Grøn. I 1927-30 blev der tilføjet en ny og meget større bygning i Bedre Byggeskik ved Viborg-arkitekten Søren Vig-Nielsen. Bygningen er hvidpudset og krones af et tårn, og vinduerne har skodder. Årsagen til, at Vig-Nielsen og ikke en københavnsk arkitekt fik opgaven var, at ejer R. Howard Grøn var den tidligere stiftamtmand i Viborg Stift. Senere blev ejendommen købt af Fonden af 28. maj 1948, der bl.a. har til formål at støtte Det Konservative Folkeparti. I årene 1959-61 lod fonden anlægget ombygge og udvide til kursusejendom for partiet ved arkitekt Ole Hagen. I sommeren 2010 solgte fonden ejendommen til A.P. Møller-Mærsk for omkring 30 mio. kr. eller et højere beløb. Bygningerne er ikke fredet, men har høj bevaringsværdi. Galleri Kilder "Konservative sælger kursuscenter", Ekstrabladet.dk, 28. juli 2010.