NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Avnøgård

Avnøgård (Avnø), is a manor house and estate located in Vordingborg Municipality, Denmark. The estate was acquired by the Ministry of Defence in 1836 and turned into an airfield, Flyvestation Avnø. It was decommissioned when the airbase moved to Karup in 1993. Part of the estate is now the site of a nature centre, Naturcenter Avnø. History In 1774, Vordingborg Cavalry District was divided into 12 estates and sold in a public auction. Avnø was sold to baron Reinhard Iselin. He was the buyer of Vordingborg Castle (renamed Rosenfeldt), Snertingåaard samt Ladegaard (renamed Iselingen) after the estates had been sold. The buyer was Jens Lind, who later that same year sold the estate to Fredrik Hoppe. The next year Hoppe sold the estate to M. N. Friis. In the 1820s, Danish agriculture was hit by a crisis. In 1825, Avnø was sold to Jacob Staal. Staal's son, Hans Peter Staal, inherited Avnø after his father's death in 1851. In 1854, Avnø was purchased by Abigael Christine Bølle. At age 17 she married 64-year-old Jacob Bølle of Vintersborg on Lolland. Her husband died in May 1845 and Vinterborg was sold to Frederik Anton Hastrup in 1848. In 1859, she ceded the estate to their son Jørgen Bølle. In 1861, he sold it to W. N. J. Benthien. Carl Arthur George O'Neill Oxholm, the owner of Rosenfeld, purchased Avnø in 1877. In 1904, he sold the estate to Jacob Søegaard. The estate changed hands three times over the following three decades. It was decommissioned when the air base moved to Karup in 1993. In 2004 the airfield's buildings and part of the land were converted into a nature centre. The main building was sold to Micki Friebel in 2990. Architecture The white-washed, two-storey main building dates from 1903. It was expanded in the mid-1910s. The older farm buildings are located to the west of the main building. List of owners ( -1774) Kronen (1774-1781) Reinhard Iselin (1781-1803) P.G.A. Bosc de la Calmette (1803) Jens Lind (1803-1804) Frederik Hoppe (1804-1824) M. N. Friis (1824-1851) Jacob Staal (1851-1854) Hans Peter Staal (1854-1859) Abigael Christine Bølle (1859-1861) Jørgen Bølle (1861-1877) W. N. J. Benthien (1877-1904) C. A. C. O'Neil Oxholm (1904-1921) Jacob Søegaard (1921-1922) Christensen (1921-1922) Christian Iversen (1922-1936) A. Prejsz (1936-1993) Flyvestation Avnø (2009–present) Micki Friebel References
Axelborg

Axelborg, tegnet af arkitekterne Arthur Wittmaack og V. Hvalsøe og opført i 1920, er et bygningskompleks i København, der fungerer som hovedsæde for Landbrug & Fødevarer. Oprindeligt blev bygningen opført til Den Danske Andelsbank og Arbejdernes Andels-Boligforening. Da bygningen stod færdig, var den Københavns næsthøjeste, kun overgået af Christiansborg. Dengang mente mange, at bygningen var for dominerende i bybilledet grundet sin størrelse. I perioden 1928 til 1943 havde Statsradiofonien til huse i bygningen, indtil Radiohuset på Rosenørns Allé var klar til indflytning. Bygningen er udvidet mod øst i 1961-1965 i form af et kontorbyggeri, kaldet Ny Axelborg. I 2023 blev der konstateret PCB i denne bygning, der i løbet af 2024 blev fraflyttet og påbegyndt renoveret. Landbrugsraadet flyttede ind på Axelborg i 1931 og med dannelsen af Landbrug & Fødevarer fik også den nye organisation domicil her. Axelborg anvendes derfor undertiden også som betegnelse for det organiserede danske landbrug, eksempelvis er den politiske aftale, der i 2024 blev indgået om grøn trepart omtalt som "Axelborg-aftalen". Frem til 2017 havde også DLG hovedsæde på Axelborg. Referencer Eksterne henvisninger
Axelborg

Axelborg, located across the street from Tivoli Gardens on Vesterbrogade in Copenhagen, Denmark, is home to the Danish Agriculture and Food Council. DLG Group is also headquartered in the building. The building was built in 1920 and was originally constructed for a bank. An Irma flagship store opened on the ground floor in 2015 and a Vivalde Café is located on the side that faces Axeltorv. History Axelborg was constructed as a new headquarters for Den Danske Andelsbank, and construction was completed by 1920. The building was designed by architects Arthur Wittmaack and Vilhelm Hvalsøe. It got its name from the adjoining square Axeltorv, which had been inaugurated in 1917. Den Danske Andelskasse did not use the entire building. Dansk Andels Gødningsforretning, a cooperative manufacturer of fertilizer founded in Aarhus in 1901, was also headquartered in the building, from July 1920. In 1928, the Danish Broadcasting Corporation (founded in 1925) relocated to rented rooms in the building, but the need for more suitable facilities with proper broadcasting studios and a concert hall for the new radio symphony orchestra soon became evident. Consequently, a new building, Stærekassen, was constructed on Kongens Nytorv and the radio relocated there in 1931. Since then, the building has been occupied by the Danish Agricultural Council (Landbrugsraadet), in 2009 renamed Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture and Food Council). The building was expanded between 1961 and 1965. Architecture The five-storey building is constructed in brick. The building has rustication on the ground floor and arched openings along the two sides. The four upper floors stand dressed masonry and has wide pilasters between the windows. The roof features a three-bay belvedere, topped by a balustrade, with views of Tivoli Gardens on the other side of the street. The main entrance is flanked by two wall-mounted lanterns and the keystone above the main entrance features a relief of a nude woman. The building has a central rotunda which is topped by a large, domed lantern. The 1950s extension on the rear side of the building stands in grey concrete. Today Danish Agriculture and Food Council is headquartered in the building. DLG has announced that they will be relocating to new headquarters in Fredericia. Part of the building is now used by Tivoli Gardens for special events. An Irma flagship store opened on the ground floor in 2015 and a Vivaldi Café is located in the ground floor on the side that faces Axeltorv. Further reading Historien om Axelborg. 1920-1995 References External links Source
Axeltorv (Fredericia)

For alternative betydninger, se Axeltorv. (Se også artikler, som begynder med Axeltorv) Axeltorv er et torv i Fredericia. Torvet har været en central plads i byen siden dens anlæggelse i 1895 og det har igennem tiden været plads for byens marked. Torvet blev gennemgribende renoveret i 2008. Kilde fredericiashistorie.dk
BaNanna Park

BaNanna Park er en park på Ydre Nørrebro i København, der blev indviet 8. maj 2010 som en del af Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret. Parken er blevet renoveret til en mere funktionel park efter ønsker fra de lokale brugere, naboer, skoler og institutioner. Projektet er et bærende element i Kvarterplanen og en del af en større udvikling af Nørrebro til en grøn bydel. Arealet udgør i alt 5.000 m² og ejes af Københavns Kommune. Arealet er en del af den karré, der udgøres af Nannasgade, Vølundsgade, Rådmandsgade og Tagensvej med bygninger på tre sider og åbning mod Nannasgade. Institutionen ”Rumraketten” grænser op til parken og med legeområde på en mindre del af parkarealet. Parken indbyder til både leg og fysisk aktivitet, idet den rummer en græsplæne med fodboldmål, basketkurve, bordtennisbord. Der er desuden etableret to store bananformede volde i ca. 1.5 meters højde, den ene etableres i græs og den anden i gul gummibelægning. Ud mod Nannasgade er der rejst en stor klatreportal, hvor blandt andet Nørrebros Klatreklub holder til. Eksterne henvisninger Historien og information om BaNanna Park på Københavns Kommunes hjemmeside. Nu åbner Bananna Park på dinby.dk, 10. maj 2010.
Badstuen (Odense)

For alternative betydninger, se Badstuen. (Se også artikler, som begynder med Badstuen) Badstuen er en bygning på Østre Stationsvej i Odense, der blev opført i 1923 som en offentlig badeanstalt. I første halvdel af det 20. århundrede var det de færreste, der ejede en form for bad. Derved var Badstuen en stor attraktion for mange mennesker i Odense. I 1967 lukkede Badstuen, og stedet blev lavet om til et fritidscenter, der åbnede i 1971, og efterhånden udviklede centeret sig til et kulturhus med mange forskellige aktiviteter. I forbindelse med at Odense Kommune ønskede at sælge bygningen i 2005, var der interesse fra to parter, der henholdsvis ønskede at indrette bygningen til international skole og konferencehotel. 2008 blev Badstuen opkøbt af Henriette Hørlücks Skole, hvis bygninger ligger ved siden af. Badstuen fik i 2011 en international afdeling, Odense International School, med støtte fra A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal på 3,3 millioner kr. Bygningen er tegnet af den lokale arkitekt Hjalmar Kjær og V. Møller Jørgensen. Referencer
Baggesvogn

Baggesvogn er en herregård mellem Astrup og Bindslev, beliggende i Sindal Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt,Sindal Kommune. Baggesvogn nævnes i historien i år 1454, da den ejedes af Hatis Gjødesøn og i 1458, da Jes Ulfsøn nævnes til "Worn" hvilket betyder skov.. Gården har formentlig hurtigt skiftet ejer, thi allerede i 1462 nævnes til rigsråd Anders Banner til Asdal hovedgård som ejer. Han overdrog Baggesvogn i forlening til Hans Bagge, efter hvem gården fik sit nuværende navn. Hovedhuset på Baggesvogn er trefløjet og i ét plan og er opført i 1744, omgivet af avlsbygninger. Omkring gården ligger Baggesvogn skov, der er Danmarks nordligste bøgeskov. I 1669 oprettedes hospital på Baggesvogn med tilhørende Velgørenhedsstiftelse, der er nedlagt i dag. Baggesvogn ejes i dag af finansmanden Ole T. Krogsgaard. Baggesvogn Gods er på 581 hektar med Vaaen Ejere af Baggesvogn 1454-1458 Hatis Gjødesøn 1458-1462 Jes Ulfsøn 1462-1470 Anders Nielsen Banner 1470-1480 Erik Nielsen Banner 1480-1500 Niels Eriksen Banner nr 2 1500-1525 Erik Eriksen Banner nr 2 1525-1554 Magdalene Eriksdatter Banner 1554-1597 Iver Globsen Krabbe 1597-1625 Erik Kaas 1625-1635 Falk Falksen Gjøe 1635-1649 Sophie Sandberg gift Kruse 1649-1692 Anne Kruse / Brigitte Kruse 1692-1709 Frederik Vind 1709-1727 Wulf Abraham Unger 1727-1741 Frederik Kiær de Kiærskiold 1741-1753 Gotthard Albrecht von Braem 1753-1760 Christen True 1760 Mathias Clemmensen 1760-1762 Erica Cathrine Sommer gift (1) True (2) Clemmensen (3) Gleerup 1762-1771 Matthias Clemmensen 1771) Erica Cathrine Sommer gift (1) True (2) Clemmensen (3) Gleerup 1772-1799 Justitsråd Mourids Gleerup gift 2. gang med Marie Bolette Speitser 1799-1803 P. Christian rigsgreve de Fædder 1803-1812 Georg baron Moltke-Rosenkrantz 1812-1821 Mikkel Aagaard 1821-1837 Staten 1837-1867 Johannes Christopher Nyholm 1867-1880 Hans Christian Nyholm 1880-1910 Johan Christian Carl Frederik Glud 1910-1916 Poul Axel Glud 1916-1917 Jesper Jørgen Jespersen 1917-1918 C.M. Pay 1918-1919 Aage Siegfried Madsen 1919-1927 Hakon Schmedes Holger Hansen 1927-1958 Johan Goth 1958-1987 Jørgen B. Goth 1987-1993 Anne Margrethe Goth/Finn Søholm Jørgensen 1993-1997 Baggesvogn Gods A/S v/a Enke Fru Anne Margrethe Goth / Finn Søholm Jørgensen 1997- Baggesvogn Gods A/S v/a Ole Tolstrup Krogsgaard Eksterne henvisninger Baggesvogn - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 25. september 2018 hos Wayback Machine Referencer
Bagsværd Skole

Bagsværd Skole er en kommuneskole på Bagsværd Hovedgade 62, 2880 Bagsværd. Skolen er nyopført i 2013, på adressen hvor Søndergård Skole lå fra 1969 til 2009. Den gamle Bagsværd Skole, som lå på Bagsværd Hovedgade 157 blev opført i 1906 og lukket i 2013. Referencer Ekstern henvisning Skolens hjemmeside
Bagsværdfortet

Bagsværdfortet indgik i Københavns Landbefæstning. Fortet ligger sydøst for Bagsværd i Stengård Sogn. Det blev påbegyndt i 1892, grunden blev erhvervet 1. august 1892, og der blev afholdt licitation 2. august 1892, og betonarbejderne var færdige i august 1893. Fortet var i brug indtil fæstningens endegyldige nedlæggelse i 1920. Kaptajn Edvard Rambusch stod for opførelsen efter retningslinjer fra oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt, der var fæstningens arkitekt. Det er et kasematteret, betonstøbt trekantfort med tør grav, og det er magen til Gladsaxefortet. Fortet indgik i fortkæden på Nordfronten og skulle hindre en fjendtlig indtrængen mellem Gladsaxefortet og Lyngbyfortet. Fortets glacis, ene observationstårn og stormgitter er stadig intakt. Som noget nyt i forhold til Fortunfortet blev der ved støbningen af fortets hvælvinger i etageadskillelsen og dækket anvendt Monier-konstruktion (jernbeton). Dette ses ved, at hvælvingerne i fortet er mere flade end hvælvingerne i f.eks. Fortunfortet. Forholdet mellem hvælvingernes buehøjde og buespænd er i Bagsværdfortet 1:10, hvor spændet i forter uden Monier-konstruktioner er 1:4. Med samme buehøjde gav Monier-konstruktionerne større rummelighed. Fortet var bl.a. bestykket med 8 stk. 120 mm Haubitser. Fire var anbragt i forsvindingstårne på fortdækket, de øvrige fire skulle bestryge fortets grav med 2 i struben og 2 i kaponieren. De fire haubitser til dækning af graven kunne også anvendes til beskydning af terrænet omkring fortet. I forbindelse med byggeriet blev der etableret et jernbanespor til transport af byggematerialer og fortets bestykning fra Lyngby Station. Jernbanesporet gik forbi Lyngbyfortet via Bagsværdfortet til Gladsaxefortet. Galleri Ekstern henvisning Bagsværdfortet Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Københavns Befæstning 1880-1920 Bagsværdfortet Arkiveret 21. januar 2013 hos Wayback Machine
Bagterpskolen

Bagterpskolen er en folkeskole, der ligger i bydelen Bagterp i Hjørring. Skolen blev i 2015 administrativt lagt sammen med Muldbjergskolen under paraplyen Sydøstskolen. I den forbindelse ændrede den navn til Bagterp Undervisningssted. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Arkiveret 13. december 2010 hos Wayback Machine
Bagterp plantage

Bagterp plantage i Hjørrings sydlige udkant (i Sankt Hans Sogn) er anlagt cirka 1890 af amtsrådet i det daværende Hjørring Amt. Dens vestlige del er købt af staten, som her anlagde Jydske Tøjhus, senere Hærens Materielkommando. Den østlige del ejedes i 1960 af proprietær Holst. Her opførte den daværende kommune Sankt Hans-Sankt Olai kommune i 1959 plejehjemmet Skovgården.
Bakkegårdsskolen (Aarhus)

For alternative betydninger, se Bakkegårdsskolen. (Se også artikler, som begynder med Bakkegårdsskolen) Bakkegårdsskolen er en folkeskole beliggende i Aarhus Kommune, og er geografisk placeret i Trige. Skoledistriktet omfatter desuden landsbyerne Spørring, Ølsted og Pannerup. Skolens elevtal er ca. 405 elever, hvoraf godt 95% kommer fra eget skoledistrikt. Antallet af ansatte tæller omkring 60, hvoraf ca. 40 er lærerpersonale. Skoleeleverne kommer fra alle samfundslag og fra en bred etnisk vifte; der er repræsenteret 15 nationaliteter på skolen. Selve skolen blev bygget i 1966 og taget i brug i 1967. Den blev udvidet i 1977, hvor der blev bygget stor sportshal, skolens vestfløj inkl. kantine og tandlægeklinik. I 1998 udvides skolen atter med en ny skolefritidsordning og senest i 2003 hvor der blev etableret et fælles kombi-bibliotek, bestående af skolens og byens daværende biblioteker. I Gentofte (Vangede) nord for København ligger også en skole, der hedder Bakkegårdsskolen. Eksterne henvisninger Bakkegårdsskolen Arkiveret 16. januar 2006 hos Wayback Machine Skoleporten Bakkegårdsskolen
Bakkehusene

Bakkehusene er et rækkehusbyggeri bestående af 171 huse i 1,5 plan, tegnet af Thorkild Henningsen og Ivar Bentsen. De er opført i perioden 1921-23 og består af stokbebyggelse som i Nyboder. Husene er beliggende på Bellahøj i København. Bebyggelsen blev fredet i 1982. Historie Bakkehusene blev det store gennembrud for rækkehusbyggeri og er noget af det tidligste af sin art i Danmark. Husene var tiltænkt arbejderne fra det indre København, men det blev i større grad intellektuelle, som bosatte sig i området. Husene blev opført som protest og demonstration mod de store etageblokke og et forsøg på at genindføre den boligform, der fra gammel tid havde været typisk for danske byer. Litteratur København før og nu – og aldrig Strandvejen I; Redaktion Bo Bramsen ISBN 87-7807-737-0 København; Steen Eiler Rasmussen (2001) ISBN 87-12-02430-9 Eksterne henvisninger Bakkehusenes hjemmeside
Balders Plads

Balders Plads er en plads på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Balders Plads ligger mellem Baldersgade og Ægirsgade. Pladsen er ligesom gaden opkaldt efter den nordiske gud Balder. Baldersgade blev navngivet omkring 1876 og pladsen har sandsynligvis fået sit uofficielle navn omtrent samtidig. Den officielle navngivelse fandt dog først sted i 1985. I nordisk mytologi er Balder (el. Baldr) søn af Odin og Frigg. Balder er retfærdighedens gud og den smukkeste af alle aser. Alle husene omkring Balders Plads er tildelt høj bevaringsværdi. Indtil for 25-30 år siden var pladsen grusbelagt. Balders Plads har et strejf af Paris og er lidt mere eksklusivt end resten af kvarteret. Der er planer om at området skal gøres til gågade og pladsen er for nylig (2007) blevet grundigt renoveret. Balders plads nr. 4 er fra 1901. For nylig fik facaden en opfriskning i flødefarve. Der er endda en opstammet hvid rosenbusk om den blå hoveddør med udskårne mønstre. Nr. 6 er i røde mursten med flødefarvet underetage. Foruden et flot murstensbånd om vinduerne på tredje sal har bygningen også et flot tagskæg. Det er en bort med rosetter, inspireret af de græske templers geison. Pladsen er domineret af høje lindetræer, men der er også bede med bøgehæk og endda et ovalt bed med forskellige blomster, alt sammen frit tilgængeligt. Pladsen har endda også en Buksetrold, en skulptur lavet af Ingeborg Plockroos-Irminger (1872-1962) i 1944. Buksetrolden, der ligner en sød dreng, blev opstillet af Københavns Kommune i 2007. Eksterne henvisninger Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret Arkiveret 7. juni 2007 hos Wayback Machine
Ballerup Centret

Ballerup Centret er et butikscenter, som ligger i Ballerup ved København. Centret blev indviet 9. oktober 1973 og er tegnet af arkitekten Bo Cock-Clausen. Det blev udvidet i 1999 og består pr. 14. november 2009 af 69 butikker. Centret er sammenbygget med Ballerup Station. Referencer Eksterne henvisninger Ballerup Centrets hjemmeside
Ballerup Idrætspark

Ballerup Idrætspark er et stadion i Ballerup, som primært bliver brugt til fodbold. Stadionet blev anlagt i perioden 1960-1970, og blev i 1980'erne udvidet med en tribune. Ballerup Idrætspark er en del af Ballerup Idrætsby Normalkapaciteten er på 4.000 tilskuere, hvoraf 1.100 er overdækkede siddepladser, selvom tilskuerrekorden er 10.000 fra 1977. Ballerup Idrætspark er hjemmebane for fodboldklubben Ballerup-Skovlunde Fodbold. Betydelige kampe i Ballerup Idrætspark Ballerup IF mod Skovlunde IF, 1977. (Tilskuerrekord på 10.000) Skovlunde IF mod Brøndby IF, 15. maj 2006. Skovlunde IF mod Østerbro IF, 17. juni 2006. (Sikrede sig oprykning til 2. Division) Eksterne henvisninger Ballerup-idraetspark/opvisningsbane-1/
Balling Kirke

Balling Kirke ligger ret ensomt et stykke nord for selve byen. Det er en kvadrestenskirke, og den består af romansk kor og skib med tre tilbygninger. I senmiddelalderen tilføjedes et tårn, hvoraf kun underdelen endnu er bevaret. I 1500-tallet opførtes sydkapellet og våbenhuset. Tårnet blev genopbygget i 1945 ved arkitekt Einar Packness. Ifølge folketraditionen var det to troldes krig, der var skyld i tårnets fald: "Der var engang en trold i Balling og en i Rødding. De to lå altid i krig med hinanden. En dag kom de op at slås. Ham fra Rødding tager en sten og smider den efter Balling kirke – den slår tårnet af. Ham fra Balling smider nu en sten efter Rødding kirketårn. Men den nåede ikke længere end til engen ved Holmgård slot – ude i Vester Balling – dér ligger den endnu, stadig med 5 mærker af troldens fingre i den". Hvordan det end er sket, mistede Balling kirke sit sengotiske tårn og stod uden tårn helt frem til 1945. På initiativ af pastor Aage Jespersen blev der sidst i 1920'erne samlet penge ind til tårnets genopførelse. Målet blev nået i løbet af de næste par årtier, og man kunne indvi det nye tårn i 1945. I våbenhuset kan der i dag ses en lille udstilling om tårnets historie. To tilmurede romanske vinduer er bevaret. Det på kirkens nordside er prydet af et kunstigt kilestik, der er hugget ind i vinduesoverliggeren. Det moderne murede alter dækkes af et forsidepanel fra 1580'erne, evangelistmotiverne er dog ikke ældre end 1700-tallet. Bag på alteret har man indmuret en kvader med et relikviegemme. Altertavlen er fra omkring 1600 og står med de oprindelige malerier: Korsfæstelsen og opstandelsen (øverst). At altertavlen ikke altid har fastholdt sit oprindelige udseende, bevidner et yngre alterbillede af Carl Bloch, der hænger i kirken. En Skt. Peterfigur i træ er rester af en senmiddelalderlig altertavle. Prædikestolen er et enkelt snedkerarbejde fra 1800-tallet, ligesom et maleri fra o. 1850 af Kristus og den samaritanske kvinde, vistnok malet af A.F. Jæger fra Viborg. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Opslag Balling Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Balling Kirke på KortTilKirken.dk De lokalhistoriske Arkiver i Salling, Fjends og på Fur
Bandholm Frugtplantage

Bandholm Frugtplantage var en økologisk frugtplantage på Lolland, grundlagt i 1999 af Anne og Lars Albrektsen. Frugtplantagen lå i udkanten af Bandholm. I begyndelsen producerede plantagen kun frugt, men sidenhen blev en stor del frugten forarbejdet til blandt andet marmelade, æblemost og kompot. I 1999 tilplantede parret 1,5 hektar med æbletræer, og siden blev frugtplantagen støt udvidet til otte hektar, hvilket svarer til 30.000 frugttræer. Bandholm Frugtplantage dyrkede på sit højdepunkt 11 æblesorter, fem blommesorter og fire pæresorter. Derudover blev der dyrket stikkelsbær, hyben, jostabær og brombær på plantagen, som indgik i marmeladeproduktionen. Bandholm Frugtplantage har deltaget i projektet Grøn Klynge siden 2009, med blandt andet produktudvikling for andre producenter i et nyindrettet køkken på frugtplantagen, et køkken etableret med støtte fra Landdistriktgruppen Lolland. I 2018 valgte parret at sælge Bandholm Frugtplantage og flyttede i stedet til Ærø. De ønskede at stoppe, mens legen var god. Den lokale avis, Lolland-Falsters Folketidende, skrev i den forbindelse, at en lollandsk fødevaresucces lukkede. Kildehenvisninger Eksterne henvisninger Innovation er også hårdt arbejde – artikel i Frugt & Grønt nr.11/12, november/december 2009 (side 12–13). Stærkere fødevarespecialiseringer i Region Sjælland Arkiveret 6. marts 2016 hos Wayback Machine – artikel i Erhvervsudviklingens veje fra 2007-2010, udgivet af Vækstforum Sjælland (side 19).