NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sønder Omme Kirke

Sønder Omme Kirke ligger i Sønder Omme ca. 18 km NV for Billund (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Sønder Omme Kirke hos KortTilKirken.dk Sønder Omme Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sønder Lem Vig

Sønder Lem Vig er en 234 hektar stor sø beliggende i et ca. 1,000 ha. stort vådområde med strandenge, rørskove og lavvandede vige, i den sydvestlige del af Salling, ud til Venø Bugt i Limfjorden. Den var oprindelig en fjordarm, med adgang til Limfjorden via en ca. 200 m. lang kanal. Ved enden af kanalen opførtes i 1881 en dæmning, og i 1960 byggedes en sluse og en pumpestation, der regulerer vandstanden i søen. Søen er er en vigtig fuglelokalitet, både som ynglelokalitet og som rasteplads under fugletrækket. Den er en del af Natura 2000-område og habitatområde 32: Sønder Lem Vig og Geddal Strandenge. Nordvest for Sønder Lem Vig ligger den tidligere hovedgård Hostrup; Søen ligger på grænsen mellem Skive- og Holstebro Kommune. I den sydlige ende af søen har Smalleå sit udløb, i østenden løber Trævel Å ud, og mod nordøst har Bustrup Å sit udløb. Eksterne kilder og henvisninger Naturplan 32 Sønder Lem Vig og Geddal Strandenge på /www.vandognatur.dk Arkiveret 12. november 2010 hos Wayback Machine dofbasen.dk
Sønder Lem Vig

Sønder Lem Vig är en sjö och tidigare fjordarm i Danmark. Den ligger i Region Mittjylland på gränsen mellan Skive kommun och Holstebro kommun, 250 km väster om Köpenhamn. Sjön ingår i Natura 2000 området Sønder Lem Vig og Geddal Strandenge. Källor
Sønder Stenderup Kirke

Sønder Stenderup Kirke er beliggende i byen Sønder Stenderup, sydøst for Kolding. Kirken tilhører Sønder Stenderup Sogn, i Kolding Provsti under (Haderslev Stift). Efter kommunalreformen i 2007 lå det i Kolding Kommune, (Vejle Amt) og indtil kommunalreformen i 1970 lå det i Nørre Tyrstrup Herred, (Vejle Amt). Om kirken Kirken er sandsynligvis bygget mellem 1150-1200 i romansk stil, mens tårnet mod vest er opført ca. år 1500, i sengotisk stil med røde munkesten. Det blytækkede pyramidespir med skifertag og våbenhuset med tag af tegl, er fra 1700-tallet. Sydsiden af tårnmuren, er forsynet med en del jernankre, hvoraf nogle gengiver forskellige navnetræk. Øverst er Christian 7.’s monogram, derefter amtmand von Ahlefeldts, provst Strodtmanns og pastor Jessens. Nederst ses kirkeværgerne Simon Uldalls og Jep Hansen Becks initialer. Kirkens nordside er bevaret i den oprindelige romanske stil med med de typiske rundbuede vinduer, men en kvindedør i skibets nordvæg er dog muret til. Sydsiden opført i forskellige materialer og fik ved en stor istandsættelse i 1869, de store vinduer. Skibet er bygget af kløvede farvede kampesten. Tårnet blev opført af munkesten i slutningen af 1400-tallet. 1806 blev tårnets sydmur samt halvdelen af muren mod vest nedbrudt og erstattet med almindelige mursten.Ved en hovedistandsættelse i 1869, der blev ledet af L.A. Winstrup, blev korbuen fjernet og bjælkeloftet underklædt med fladt gipsloft med stukdekorationer. Tårnrummet indgår som en del af kirkerummet. Ingeniør Prædikestolen er enkel og den romanske døbefont er anbragt på en rund fod med svagt markerede arkader. Dåbsfad og kande er af kobber. Altertavle er et billedskærerarbejde fra den sengotiske periode. Figurerne, som har været meget farvestrålende fremstår med resterne af den oprindelige staffering. Orgelet er bygget af Frobenius Orgelbyggeri i 1947 og hovedistandsat 1987. Det har 10 stemmer fordelt på 2 manualer og pedal. Gravminder På kirkegården ligger blandt andet Christian Fugl Svendsen, modstandsmand og leder af en militærgruppe under Polyteknikerafdelingen, han døde under et sammenstød gruppen havde med en tysk patrulje. Kilder og referencer Eksterne henvisninger Sønder Stenderup Kirke
Sønder Tranders Kirke

Sønder Tranders kirke består af romansk kor og skib, med tre sen-gotiske tilbygninger: Tårn mod vest, sakristi på korets nordside og et våbenhus, der – mod sædvane – er anbragt på tårnets nordside. Den romanske granit-kvaderbygning hviler på en skrå kantsokkel, og af oprindelige enkeltheder ses den retkantede tilmurede norddør, mens den ligeledes tilmurede syddør er ændret i gotisk tid – antagelig før tårnets opførelse. Korbuen er i ny tid ophugget og delvis omsat. I sen-gotisk tid indbyggedes i skibet to krydshvælv og i koret et stjernehvælv, og fra samme tid stammer som nævnt tårnet, der har kamtakgavle mod nord/syd, den nordlige med en enkelt spidsbuet blænding, den sydlige opmuret i ny tid. Det krydshvælvede sakristi står i forbindelse med koret ved en fladbuet, tidligere tilmuret dør. Udvendig på vestmuren er der blevet lavet en indgang til rummet, der førhen blev benyttet som ligkapel. Ved opførelsen af det ny kapel uden for det oprindelige kirkegårdsdige blev rummet igen ledigt, forbindelsen til koret genåbnet, og der blev indrettet et præsteværelse. Indvendig i en af væggene, er der en lille gemmeniche med jernbeslået låge. Tårn, sakristi og våbenhus er opført af munkesten. Inventar Prædikestolen, et jævnt renaissancearbejde fra omkring år 1600, er karnapformet med yderst naive, skjoldbærende hjørnehermer. Den blev omdannet en del i 1753 og istandsattes 1929. Det sen-gotiske krucifiks med sidefigurer, anbragt i korbuen, er fra ca. 1525. Ved siden af bemærkes den spændende tavle med navne og årstal på kirkens præster. Under skibets hvælv hænger en skibsmodel af nyere dato, briggen "Clara" af Køge. I dag fremtræder kirken som en "perle" i landsbysamfundet Sdr. Tranders. Eksterne kilder og henvisninger Sønder Tranders Kirke hos KortTilKirken.dk
Sønder Vissing Kirke

Sønder Vissing Kirke ligger i landsbyen Sønder Vissing i Sønder Vissing Sogn, knap 7 kilometer nord for Brædstrup, Horsens Kommune. I våbenhuset står runestenen Sdr. Vissing 2, mens runestenen Sdr. Vissing 1 står inde i selve hovedskibet, under orgelet. Eksterne kilder og henvisninger Sønder Vissing Kirke hos KortTilKirken.dk Sønder Vissing Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sønder Vorupør

Sønder Vorupør er en bebyggelse og et tidligere fiskerleje på vestkysten af Thy 1-2 kilometer syd for Nørre Vorupør. Sønder Vorupør ligger i Vorupør Sogn. Ud over de få helårshuse ligger den store sommerhusbebyggelse "Feriebyen" i Sønder Vorupør. Før Vorupør moles opførelse 1904-11 var Sønder Vorupør størst, men derefter flyttede mange til Nørre Vorupør på grund af de bedre landingsforhold for bådene. Sønder Vorupør havde tidligere egen skole, missionshus og købmand. De mest kendte personer fra Sønder Vorupør var lærer og folketingsmand Jens Munk-Poulsen og fiskeeksportør Jens Munk-Madsen. Sammen med otte andre fiskere stiftede de i 1887 Fiskercompagniet. Referencer
Sønderborg Bystation

Sønderborg Bystation var station på Mommark-banen (1933-62). Inden da var den hovedstation for Amtsbanerne på Als under navnet Sønderborg Amtsbanegård. Nu er den Sønderborgs rutebilstation. Amtsbanerne åbnede for trafik 6. februar 1898, og fra Sønderborg gik banerne til Nordborg, Skovby og Mommark. Ved indvielsen af Kong Christian den X's Bro i 1930 fik amtsbanerne forbindelse med det jyske jernbanenet via havnebanen og broens jernbanespor. Men det var stadig et problem, at amtsbanerne var smalsporede, så de blev nedlagt i 1933 og erstattet af den normalsporede Mommark-bane. Den fik endestation på Sønderborg H på Jyllands-siden, så amtsbanegården, der blev omdøbt til Sønderborg Bystation, mistede noget af sin betydning. Stationsbygningen Opførelsen af den første amtsbanegård blev påbegyndt i juli 1897, og den blev altså indviet 7 måneder senere. Der opstod ret hurtigt pladsproblemer, og den blev udvidet i 1904 og igen i 1911. Så blev den revet ned allerede i 1913, og året efter kunne man indvie den nuværende bygning. Amtsbanens spor fulgte banegårdens længderetning SSV-NNØ, men Mommarkbanen gik syd om stationen i øst-vestlig retning, fordi amtsbanens havnebane var nedlagt, og Mommarkbanen fik forbindelse med broen over Alssund ved at togene kørte langsomt gennem Jernbanegade.
Sønderborg Kaserne

Sønderborg Kaserne (deutsch Kaserne Sonderburg) ist eine Kasernenanlage am Als Sund in Sønderborg. Sie wurde von 1905 bis 1907 nach den Plänen von Adalbert Kelm und Eugen Fink errichtet. Geschichte 1890 beteiligte sich bei einem kombinierten Manöver von Marine und Armee in der Umgebung von Sonderburg fast die gesamte Manöver- und Übungsflotte der deutschen Kaiserlichen Marine. Von 1905 bis 1907 wurde die Kaserne Sonderburg errichtet, die als Kaiserliche Schiffsartillerieschule und Schützen-Kaserne diente. Die Architekten waren Eugen Fink sowie Adalbert Kelm, der zudem für die Baupläne der von 1907 bis 1910 errichteten Marineschule Mürwik verantwortlich war. In der Nachbarschaft der Kaserne Sonderborg wurde von 1908 bis 1909 ein Marinelazarett gebaut. Der Bau der Marineschule Mürwik ist von der Marienburg inspiriert. Zu diesen beiden Bauten zeigt die Sønderborg Kaserne durch den Architekten eine gewisse Ähnlichkeit, weshalb sie Festungs-Ähnlichkeit besitzt. Zudem hatte und hat die Sønderborg Kaserne eine gewisse Ähnlichkeit mit der Gestalt der ehemaligen Torpedoschule in Flensburg-Mürwik, die in der ursprünglichen Gestalt nicht mehr existiert. Auf dem Turm der Sønderborg Kaserne befindet sich noch heute ein Wikingerschiff als Windrichtungsgeber, ähnlich wie dies offenbar auch bei der Tirpitz-Kaserne der Fall war. Am 1. April 1907 wurde die Kaiserliche Schiffsartillerieschule eröffnet. Die entstandene Gesamtanlage stellte nicht nur eine Schule, sondern eine kleine Marinestation dar. Zwei Schiffe, die Mars und ab 1910 die Danzig, waren dem Standort zugeordnet. Mit der Stationierung der Kaiserlichen Marine gewann die Stadt wirtschaftlich erheblich an Bedeutung und die Bevölkerung von Sonderburg verdoppelte sich. Die Kaiserliche Schiffsartillerieschule existierte bis zum Ende des Ersten Weltkrieges. Im November 1918 brach in der Marinestation die Novemberrevolution aus, die sich unter Bruno Topff durchsetzte. Kurz danach wurde die Kaiserliche Schiffsartillerieschule nach Kiel-Wik verlegt. Dänische Zeit Nach der Volksabstimmung von 1920 kam Sønderborg zu Dänemark. Die Sønderborg Kaserne diente daraufhin der dänischen Armee als Unteroffiziersschule. Bis in die 2010er Jahre wurde die Kaserne von der dänischen Armee genutzt. 2014 erwarb die Kommune Sønderborg die Kaserne. Der Kommune diente die Kaserne zunächst als Asylbewerberheim. Ende 2018 wurden Teile der Anlage veräußert, seit 2019 befindet sich dort unter anderem ein Hotel. Die übrigen Teile sollen als Vereinslokale genutzt werden. Weblinks Einzelnachweise
Sønderborg Statsskole

Sønderborg Statsskole er det ældste af Sønderborgs nuværende to almene gymnasier og er beliggende på Kongevejen ved siden af Ahlmannsskolen. Sønderborg Statsskole har på nuværende tidspunkt 767 elever (okt. 2021), og er dermed et af de største gymnasier i Sønderjylland, hvilket resulterede i, at skolen investerede i nye bygninger i 2011. Sønderborgs gamle domhus er i dag en integreret del af Statsskolen. Historie Skolens historie kan føres tilbage til en tysk privat realskole, som blev oprettet i 1865. I 1879 blev skolen overtaget af den preussiske stat, og i 1910 blev den omdannet til et gymnasium med navnet Königliche Oberrealschule zu Sonderburg. I 1911 blev skolebygningen på Kongevej indviet. Bygningen blev tegnet af arkitekterne Peter Jürgensen og Jürgen Bachmann, og blev opført på det sted, hvor skanse IV i den preussiske "Festung Sonderburg-Düppel" havde ligget. Den tyske skole blev nedlagt ved Genforeningen. Bygningen blev overtaget af den danske stat og den nye danske skole, som oprettedes her, blev navngivet Sønderborg Statsskole. Indtil 1924 havde skolen tyske afviklingsklasser. I årene 1965 – 70 blev der til den gamle skolebygning føjet en stor udvidelse tegnet af kgl. bygningsinspektør Jørgen Stærmose. Skolen har både haft en mellemskole- og en realafdeling, ligesom den siden 1969 har udbudt HF. I 1986 overgik skolen til Sønderjyllands Amt, og skiftede dermed navn til Sønderborg Gymnasium og HF. Da den i 2007 overgik til selveje, fik den sit gamle navn igen. Sønderborg Statsskole var en af de fem sønderjyske skoler der sidst i august 2023 blev ramt af et alvorligt cyberangreb med tilhørende datalæk af personfølsomme oplysninger. Rektorer 1920 – 1930: J.M. Hertz (1863-1954) 1930 – 1941: Axel Jürgensen West (1880-1943) 1941 – 1958: Andreas Egeberg Jensen (1889-1961) 1958 – 1980: Detlef Keller Hansen (1911-1998) 1980 – 1997: Ole Jellingsø (1937-2008) 1997 – 2015: Karl Kristian Højberg 2016 – : Ole Kamp Hansen Litteratur Eriksen et al. (red.): Sønderborg Statsskole 1920 – 1970, Sønderborg 1970. Referencer Eksterne henvisninger Sønderborg Statsskoles hjemmeside
Sønderby Kirke

Sønderby Kirke er kirken i Sønderby Sogn på Vestfyn, kirken ligger i Sønderby tæt på Ebberup ved Sønderby Sø, ca. 4 km SØ for Assens (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Sønderby Kirke hos KortTilKirken.dk
Sønderbæk Kirke

Sønderbæk Kirke er en kirke i Sønderbæk Sogn i det tidligere Sønderlyng Herred, Viborg Amt, nu Randers Kommune. Kor og skib er opført i romansk tid fint tilhugne granitkvadre over skråkantsokkel. Ved koret og skibets hjørner ses udkragende, profilerede granitkonsoller, som formodentlig har båret et tagudhæng. Begge døre er bevaret med profilerede kragsten og buestik, syddøren er tilmuret, norddøren stadig i brug. I murværket ses flere rundbuevinduer. På kirkegården øst for det nuværende våbenhus ses efterladte tilhugne sten. Muligvis er byggeriet gået i stå, eller værkstedet har forberedt nogle sten til et andet byggeri, som ikke er blevet gennemført, ifølge den lokale tradition stammer dette materiale og de genanvendte kvadre i tårnets murværk fra den nedrevne kirke i Hvidding. Tårnet er opført i sengotisk tid af genanvendte kvadre og teglsten. Våbenhuset er fra 1938. I våbenhuset er indsat en monolitoverligger i væggen, desuden ses en gravsten over Maren Mikkelsdatter (død 1669). Døren mellem våbenhus og skib er en gammel jernbunden dør. Kirken blev istandsat i 1938. Kirken har fladt bjælkeloft. Den falsede korbue er bevaret med rigt profilerede kragbånd. Altertavlen er en katekismustavle fra 1620. Prædikestolen bærer årstallet 1634. Den romanske døbefont af granit har to par dobbeltløver med fælles hoved på kummen, det ene hoved gaber over en figur. Eksterne kilder og henvisninger Sønderbæk Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Sønderbæk Kirke hos KortTilKirken.dk
Søndergårde (Rørup Sogn)

For alternative betydninger, se Søndergårde. (Se også artikler, som begynder med Søndergårde) Søndergårde er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1497. Er nu er en avlsgård under Erholm Gods. Gården ligger i Rørup Sogn, Vends Herred, Assens Kommune. Søndergårde er på 261 hektar. Ejere af Søndergårde (1493-1527) Henrik Brockenhuus (1527-1546) Eiler Henriksen Brockenhuus / Claus Henriksen Brockenhuus (1546-1566) Claus Henriksen Brockenhuus (1566-1607) Eiler Clausen Brockenhuus (1607-1640) Claus Eilersen Brockenhuus (1640-1642) Hans Johansen Lindenov (1642-1657) Hans Hansen Lindenov / Jacob Hansen Lindenov (1657-1659) Hans Hansen Lindenov (1659-1662) Elisabeth Augusta Munk gift Lindenov (1662-1677) Corfitz Ulfeldt (1677-1706) Wilhelm Frederik von Wedell (1706) Conradine Christiane af Danneskiold-Samsøe gift von Wedell (1706-1708) Hannibal von Wedell (1708-1725) Anne Cathrine Christiansdatter Banner gift von Wedell (1725-1757) Christian Gustav von Wedell (1757-1759) Hannibal von Wedell (1759-1768) Hans Simonsen (1768-1822) Lorentz Christian Ernst Cederfeld de Simonsen (1822-1836) Hans Vilhelm Cederfeld de Simonsen (1836-1899) Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen (1899-1936) Hans Christian Frederik Wilhelm Cederfeld de Simonsen (1936-1980) Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen (1980-1997) Hans Cederfeld de Simonsen (1997-) Erholm Gods A/S v/a Hans Cederfeld de Simonsen / Hans Christian Michael Cederfeld de Simonsen / Anders Morten Cederfeld de Simonsen / Jan Ivar Cederfeld de Simonsen
Søndermarkskirken (Viborg)

For alternative betydninger, se Søndermarkskirken. (Se også artikler, som begynder med Søndermarkskirken) Søndermarkskirken er en moderne kirke fra 1981 i det sydlige Viborg. Kirkens arkitekt er Svend Frandsen fra Viborg. Selve kirken består af 3 sammenbyggede cirkelrunde murstensbygninger, hvoraf den midterste, der rummer kirkesalen, prydes af en stor kobberbeklædt kuppel. Den ene, der blev opført i 2001, rummer møderum etc. Desuden er der et fritstående klokketårn. Alterudsmykningen består af en stor korsformet sol i rustfrit stål. I kirken er ophængt 12 kirkeskibe, som alle stævner mod solen. Denne udsmykning er lavet af billedhuggeren Yan. Døbefonten består af en meget stor ægte muslingeskal, en såkaldt Skt. Ibs skal. Søndermarkskirken er udpeget til vejkirke, hvilket betyder, at den er åben i dagtimerne for vejfarende og andre. Referencer Eksterne henvisninger Søndermarkskirken Arkiveret 14. januar 2022 hos Wayback Machine på viborg.dk Søndermarkskirken på KortTilKirken.dk
Sønderskov Hovedgård

Sønderskov Herregård er en herregård beliggende i Folding Sogn sydøst for Brørup. Den huser Vejen Kommunes egnsmuseum Museet Sønderskov. Sønderskov hørte i middelalderen til Ribe domkapitel. Thomas Juel opførte den nuværende hovedbygning og anlagde det store voldsted i 1620. En senere ejer var Frederik Christian Otto Wedel-Jarlsberg. Med tiden forfaldt hovedgården og det meste af jorden blev solgt fra. På et tidspunkt var Sønderskov, på trods af fredning, tæt på at blive nedrevet. Det blev forhindret ved Helge Kragelunds køb af bygningerne i 1986. Over det næste par år gennemgik Sønderskov en omfattende restaurering og modtog i 1992 Europa Nostra-prisen. Samme år blev Sønderskov åbnet som statsanerkendt museum for Brørup, Vejen og Holsted kommuner. Efter kommunesammenlægningen har museet fået kulturhistorisk ansvar for hele den nye Vejen Kommune. I museets forhal står den 2 meter høje og 3 tons tunge Maltsten fra omkring 800-tallet, der i 1987 blev fundet i nærheden af et gammelt vadested ved Kongeåen. Litteratur Anders Toftgaard (2021). "Verdenslitteratur på væggen: Telemachos' eventyrlige rejse fra bogsiderne til panelerne på Sønderskov". Herregårdshistorie (17): 238-261. ISSN 2597-0658. Wikidata Q116250082. Nick Schaadt (2021). "Og Minderne straale forgyldte: Gæstebogen på Sønderskov og det sociale liv på herregården i perioden 1902-1926". Herregårdshistorie (17): 226-237. ISSN 2597-0658. Wikidata Q116250081. Kirsten Lund-Andersen (2021). "Herregårdshaven på Sønderskov: Havens historie og udvikling set i havekunstnerisk perspektiv". Herregårdshistorie (17): 214-225. ISSN 2597-0658. Wikidata Q116250080. Eksterne henvisninger Museet på Sønderskov Beskrivelse på RibeWiki Visitvejen Arkiveret 3. december 2011 hos Wayback Machine
Sønderskov-Skolen

Sønderskov-Skolen er en folkeskole i Sønderborg. Skolen har ca. 700 elever fra børnehaveklasse til 9. klasse. Skolen ligger på Grundtvigs Allé nr. 100. Skolen fik også sin egen idrætshal, som blev indviet første skoledag, i skoleåret 2018/19. Historie Ny skole I 50'erne var der stort behov for en ny skole i Sønderborg, og derfor startede man konstruktionen af Sønderskov-Skolen i 1952. Efter planerne skulle Skolen stå færdig til de nye skoleår d. 15. august 1954, men af forskellige grunde blev færdiggørelsen af byggeriet udskudt til 1. oktober 1954. På daværende tidspunkt havde skolen 12 klasser og omkring 350 elever. Antallet af elever øgede hurtigt over de næste fem år, og allerede i 1959/1960 havde skolen et elevtal på 1035 elever. Skolen gennem tiden Sønderskov-Skolen har været en af de større skoler i Sønderborg. I lang tid var det muligt at gå på Sønderskovskolen fra børnehaveklasse til og med 10. klasse, i dag er det ikke længere muligt at gå i 10. klasse på Sønderskov-Skolen. På Sønderskov-Skolen var det også muligt at få sit årlige tandlæge tjek, men i det nye skoleår 2013/14 var det ikke længer muligt, eftersom Sønderborg børnetandlæge var rykket til Humlehøj-Skolen. Skolen i dag Hele skolen har undergået et stor omvæltning, efter at skolen i 2017 introducerede LEAPS programmet på Skolen. Introduktion af LEAPS sker ved at hvert år fik tre årgange ændret deres skolesystem, de nye 1. klasser, 4. klasser og 7. klasser, vil blive konverteret. Efter tre år var hele Skolen en LEAPS-Skole,
Søndervig (Mors)

For alternative betydninger, se Søndervig. (Se også artikler, som begynder med Søndervig) Søndervig er navnet på en knap 3 km lang inddæmmet sø, der tidligere har været en fjordarm til Glomstrup Vig i Limfjorden, beliggende på den sydvestlige del af Mors. Dæmningen, der er omkring 100 meter lang, blev færdigbygget i 1874, i forbindelse med et landvindingsprojekt, der også omfattede Tissingvig, der ligger nord for Søndervig. I 1874 ødelagde en storm dæmningen, men den blev genopbygget, men det lykkedes aldrig at tørlægge Søndervig, men der er en del høst af tagrør. Dæmningen blev i 1926 forstærket med sten, og to sluser i beton regulerer afvandingen. Tissingvig er ved at blive gendannet til en 82 ha stor sø. Søen udgør en del af Natura 2000-område nr. 28 Agger Tange, Nissum Bredning, Skibsted Fjord og Agerø Referencer Eksterne henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0 Om afvandingen af Søndervig og Tissingvig