NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zeppelin- & Garnisonsmuseum Tønder

Zeppelin- & Garnisonsmuseum Tønder (eller bare Zeppelin Museum) indviedes 8. maj 1999 som et museum ledet af den frivillige forening Zeppelin Gruppen i bygninger i Tønders nordlige udkant, som tidligere husede et af Forsvarets garageanlæg ved dets daværende øvelsesområde Soldaterskoven. Beliggenheden valgtes fordi den tyske Kaiserliche Marine under 1. verdenskrig i området byggede luftskibsbasen i Tønder. Samlingerne Tønder Museum åbnede 1991 en udstilling i samarbejde med Zeppelin Gruppen, som siden flyttedes til det ny Zeppelin Museum. Museets udstilling er udvidet til bl.a. også at omfatte udtjent militært isenkram fra den i 2002 lukkede garnision Tønder Kaserne. Rester af luftskibsbasen I Soldaterskoven ca. 1 km vest for museet findes bl.a. fundament-rester af basens 3 luftskibshaller og den endnu eksisterende tidligere flyhangar. Det tidligere gasværk ligger lige bag museet med adresse til Ribelandevej. Se også Luftskibsbasen i Tønder Referencer
Zeppelin- und Garnisonsmuseum Tondern

Das Zeppelin- und Garnisonsmuseum Tondern befindet sich in Tønder in Dänemark. Geschichte Im Ort lag bis 1920 einer der größten Luftschiffhäfen Deutschlands. Die Angriff auf die Luftschiffhallen von Tondern am 19. Juli 1918 war der erste Luftangriff der Weltgeschichte von einem Flugzeugträger auf ein Ziel an Land, die Luftschiffhallen der Kaiserlichen Marine in Tondern/Tønder in Nordschleswig. Eine Ausstellung wurde 1991 eröffnet. Das Museum befindet sich heute im ehemaligen Gaswerk. Im Freigelände stehen Panzer, Haubitzen und weitere Militärfahrzeuge. Projekt Zeppelin Tønder Mit dem Projekt Zeppelin Tønder soll bis 2028 ein Zentrum über den Ersten Weltkrieg, die riesigen Zeppelin-Hallen und eine der wenigen verbliebenen und sehr gut erhaltenen Flugzeughangars sowie die Geschichte des größten Bauwerks Nordeuropas, die Toska-Halle, entstehen. Weblinks Zeppelin- und Garnisonsmuseum Tondern. In: zeppelin-museum.dk. Abgerufen am 26. April 2020. Die Zeppelinbasis in Tondern. (PDF) In: NORDLICHT. Deutscher Marinebund, 2019, S. 17–19, abgerufen am 26. April 2020 (Heft 3). Brigitta Lassen: Enttäuschung bei den freiwilligen Museumskräften. In: nordschleswiger.dk. 6. Oktober 2020, abgerufen am 13. November 2021. Einzelnachweise
Zeppelin- og Garnisonsmuseum Tønder

Zeppelin- og Garnisonsmuseum Tønder är ett museum i Tønder i Sönderjylland i Danmark. Det ligger i det tidigare Tønders gasverk, omkring en kilometer från en tidigare bas för Tyska kejserliga marinens luftskepp, som Tyskland anlade under första världskriget i dåvarande Tondern i dåvarande tyska Nordschlesvig. Museet öppnade som Zeppelinmuseum Tønder 1999. Det var ett museum som drevs av den frivilliga föreningen Zeppelin Gruppen i byggnader i Tønders norra utkanter, vilka tidigare inrymde en av danska försvarsmaktens garageanläggningar för arméns övningsområde Soldaterskoven. Tønder Museum öppnade 1991 en utställning i samarbete med Zeppelin Gruppen, som sedan flyttades till den till Zeppelinmuseet. Museets utställning har utökats med tidigare militärmaterial från den 2002 nedlagda garnisonen Tønder Kaserne. Bland annat finns en tidigare amerikansk stridsvagn av typ Sherman M4 I Soldaterskoven omkring en kilometer nordväst om museet finns Luftskeppsbasen i Tønders bevarade jaktplanshangar samt resterna av de tre luftskeppshangarerna. Bildgalleri Källor Zeppelin-basen ved Tönder - Et stykke krigshistorie i Sønderjylland på www.museum-sonderjylland.dk Zeppelinbasen i Tønder på www.zeppelin-museum.dk Noter Externa länkar Zeppelin- og Garnisionsmuseums webbplats
Åbyhøj Torv

Åbyhøj Torv er et torv i bydelen Åbyhøj i Aarhus. Åbyhøj Torv er belagt med brosten. Rundt om torvet ligger der karréer i tre- til fireetager, med butikker i stueplan. På- og op til torvet ligger der to banker, to caféer, en bager, pizzariaer, kiosk og et værtshus. Midt på torvet står der betalingstoilet og en kebabsælger. De oprindelige underjordiske offentlige toiletter er blændet af. Torvet bliver til dagligt brugt som en parkeringsplads, herunder taxa, men om sommeren er der til tider arrangementer. Den gamle politistation, som nu huser en bank, dominerer torvet. Geografi Åbyhøj Torv er ikke en officiel adresse, idet der ikke findes et formelt vejnavn, der hedder "Åbyhøj Torv". Torvet ligger på hjørnet af Silkeborgvej og Vølundsvej. Nærmeste huse er Silkeborgvej 222 og 226. Transport Åbyhøj Torv er holdeplads for flere buslinier: Busruter i Aarhus ved og omkring Åbyhøj Torv: 4a 11 15 Østjyllands regionsbusser ved og omkring Åbyhøj Torv 113 913X 952X Eksterne henvisninger
Ådalskolen

Ådalskolen - Fangel Friskole er en friskole i Bellingebro, der ligger øst for Odense Å ved Bellinge en forstad til Odense. Ådalskolen er grundlagt i 1873 og baseret på Grundtvig og Christen Kolds skoletanker. Ådalskolen har ca. 230 elever i 0. - 9. klasse. Skoleleder er Lone Lindgreen Binzer. Per Mørk er formand for bestyrelsen, der består af syv medlemmer med fordelingen 6 mænd og en kvinde. Eksterne kilder og henvisninger Skolens websted
Ågård (Gørlev Sogn)

For alternative betydninger, se Ågård. (Se også artikler, som begynder med Ågård) Aagaard er en herregård, som er dannet i 1660 og ligger i Gørlev Sogn, Kalundborg Kommune på Vestsjælland lidt nordvest for Gørlev. Aagaard Gods er på 446 hektar med Bakkendrupgård Ejere af Aagaard (1660-1674) Henrik Müller (1674-1692) Drude Henriksdatter Müller gift von Fincke (1692-1705) Henrik von Fincke (1705-1719) Mette Reedtz (1719-1721) R. Melvin (1721-1725) Lars Benzon (1725-1731) Jacob Benzon (1731-1737) Peder Benzon (1737-1738) Peder Scavenius (1738-1753) Helene Benzon gift Scavenius (1753-1763) William Hammond (1763-1781) Hans Lindholm (1781-1787) Christian Lindholm (1787-1796) P.F. Mourier (1796-1803) Iver Quistgaard (1803-1804) Bjelke greve Moltke / Joachim greve Moltke (1804-1858) Carl Emil greve Moltke (1858-1865) Ernst greve Moltke (1865-1899) Jørgen Hellemann (1899-1900) Slægten Hellemann (1900-1903) Johannes Olsen (1903-1911) Boet efter Johannes Olsen (1911-1935) J. Hellemann Olsen (1935-1968) Johannes Jørgen Hellemann Olsen (1968-1996) J.H. Hellemann Olsen (1996-2006) Gregers Hellemann / John Hellemann Olsen (2006 – Gregers Hellemann Udbygninger (1605) Sydfløjen opført (1645) Midtfløjens sydlige del opført (1810) Midtfløjens nordre del opført (1907) Midtfløjens mellemste del ombygget (1911) Nordre sidefløj opført Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Ålevad

Ålevad er resterne af en befæstet gård fra slutningen af 1200-tallet tilhørende Fyns biskop. Fyens Stift omfattede frem til 1803 også Lolland og Falster, og for at beskytte sine ejendomme på Midtlolland og sig selv, når han var til stede der, var det nødvendigt for biskoppen at opføre denne befæstning. Der kendes en del breve, der er udstedt af forskellige bisper på borgen og man kender navnene på 7 af borgens høvedsmænd gennem 1400-tallet. Borgbanken, som er det eneste, der er tilbage af anlægget i dag, måler ca. 31*19 m og har en højde på ca. 3 m over terrænet. Nord for banken ses stadig en lavning, der tidligere var vandfyldt og også mod vest og syd har der været vand. Kun mod øst har det været nødvendigt at lave en grav, og fyldet herfra er måske blevet brugt til at forhøje banken. Bispens bolig har ligget på bankens østside, muligvis omgivet af en særlig befæstning. Gårdens avlsbygninger lå næsten 1 km mod vest på den anden side af Godsted på hovedgården Bispensø, der nu hedder Ulriksdal. Man mener at Ålevad blev ødelagt af soldater fra Lybæk og Sverige under en krig i 1510-1511. Eksterne henvisninger Trap: Danmark, Maribo amt bind IV,3 (1955) Pjece udgivet af Storstrøms Amt, Miljøministeriet og Skov- og Naturstyrelsen [1]Ålevad 3000 års historie
Åløkkegård

Åløkkegård var en hovedgård, som blev dannet i 1764. Gården lå i Fredens Sogn, Odense Herred, Odense Kommune. Den sidste hovedbygning blev opført i 1920. Åløkken var en indhegnet mark ved Odense Å. Den nævnes i 1352, hvor odenseborgeren Niels Mikkelsen Marsvin sammen med sin bror solgte den til en slægtning, som også hed Niels Marsvin. Senere ejedes den af Skt. Hans Kloster i Odense. På Åløkken ligger (oplysning fra 1868) Skt. Hans Ladesbygning, opført af egetømmer og dateret 1590; muligvis flyttet dertil fra Norge. Der er fundet adskillige sværd, økser og kiler på Åløkken, formodentlig fra et slag i oldtiden. Efter enevældens indførelse hørte Åløkkegård under det fynske rytterdistrikts gods, som blev solgt på auktion i november 1764. Odense kommune pålagde sin borgmester Wolrath Holm at købe gården til byen; imidlertid købte han i stedet gården til sig selv. På dette tidspunkt var selve gården på 64 tønder hartkorn, hvortil kom 229 tønder hartkorn bøndergods. Prisen var 35.932 rigsdaler, hvoraf cirka halvdelen skulle blive stående i gården med fire procents afgift. Holm døde i 1767, hvorefter hans bo i juni 1768 solgte gården til Christoffer Møller, forpagter på Nordborg på Als. Prisen var nu 60.000 rigsdaler. Møllers svigersøn Frans Joakim Leth overtog gården i april 1785 for samme beløb, samt mod at parret afskrev sig al yderligere arv fra Møller. Ved Leths død i 1835 overtog hans anden kone Anne Marie (født Lange) gården. I oktober 1842 købte konsistorialråd Børge Henrik Knap Åløkkegård for den den gang høje pris af 192.063 rigsdaler. Efter hans død i 1850 og hans enkes i 1854 forvaltede boet gården indtil deres dattersøn H.Ch. Steenbach blev myndig i 1864. På dette tidspunkt blev gården vurderet til 203.800 rigsdaler. En del af gården blev bygget af Holm i 1765. Stuehuset blev opført i 1788 af Leth, men er senere istandsat af Knap og omkring 1865 ombygget af Steenbach. Pr. 1868 var det et en-etages hus med kælder, kvistlejlighed på midten og rummelige gavlværelser. Nogle udhuse blev bygget af Knap, og Steenbach har opført to nye stalde. I 1863 blev Næsbyhoved Sø tørlagt og bidrog med 66 tønder land; gården havde på dette tidspunkt 320 tønder land ager og 110 tønder land eng, indtil juni 1868 hvor Kræmmermarken på 110 tønder land blev solgt til Odense Kommune. Bøndergodset blev gradvist frasolgt fra 1845 og frem. Åløkkegårds tidligere jorder er i dag midt i Odense; banegården er opført på jord fra gården. Byområdet har mange stednavne, som begynder med Åløkke, fx Åløkkekvarteret og Åløkkeskoven. Den nuværende hovedbygning er fra 1920 og anvendes pr. 2012 af Boligforeningen Højstrup til tolv familieboliger. Ejere af Åløkkegård 1764–1767 Wolrath Holm 1768–1785 Christoffer Møller 1785–1835 Frans Joakim Leth 1835–1842 Anne Marie Leth, født Lange 1842–1850 Børge Henrik Knap 1850–1854 Christine Sofie Knap, født Prætorius 1854–1864 boet efter Knap 1864–1898 Henrik Charles Steenbach 1898–1948 Henrik Herman Steenbach Noter Kilder/litteratur Secher, C.E.: Danske Kirker, Slotte, Herregaarde og Mindesmærker, 1868 Jacobsen, Hans Henrik (1996). Næsbyhoved Sø og Slot. Næsby: Lokalhistorisk Forlag i Næsby. ISBN 87-985740-1-9.
Aarhus Business College

Aarhus Business College is a business school of secondary education in Aarhus, Denmark. The school offers educational programmes in business and management on a secondary level to post-primary youth, Higher Commercial Examination Programme (HHX) and supplementary courses for adults seeking to maintain qualifications. Last but not least Aarhus Business College has two new types of educations called EUX Business and EUD Business. EUX is an education that combines a 2-year secondary education with a 2-year internship in a company, and EUD is 1 year in school and a 2-year internship in a company. It is an independent self-owned institution under the Danish government, managed by a board composed of members from the business community in conjunction with a rector that oversees day-to-day operations. The school is located on three addresses in Aarhus: Campus Sønderhøj in Viby J (EUX Business, EUD Business, EUD10 Business and supplementary courses) and the two campuses of HHX in Risskov and Viby J. Background Aarhus Business College was founded in 1865 under the name Aarhus Handelsforenings Aftenskole (English: The Aarhus Business Association Evening School). The Business Association had been established one year prior and its members had realized the need for education of businessmen and other traders and had started planning the school in 1864 with the first 36 students beginning in 1865. In 1905 The Business Folk High School of Jutland, designed by Hack Kampmann, was established and in 1956 the Business High School was spun off as an independent institution and moved to a different location and Folk High School changed its name to Århus Købmandsskole (Aarhus Business College). The school has grown substantially since its beginning and today occupy three locations across the city, and all of them has been expanded over the years. In 2009, Business Academy Aarhus was spun off as an independent institution along with vocational programmes under Aarhus Educational Centre for Agriculture and Aarhus Tech. References External links Aarhus Business College Website
Årslev Kirke (Faaborg-Midtfyn Kommune)

For alternative betydninger, se Årslev Kirke. (Se også artikler, som begynder med Årslev Kirke) Årslev Kirke er en middelalderlig kirke i gotisk stil i landsbyen Årslev ca. 12 km SSØ for Odense (Region Syddanmark). Referencer Eksterne kilder og henvisninger Årslev Kirke hos KortTilKirken.dk Hjemmeside: http://aarslev-sdrhojrup-kirker.dk/ Arkiveret 6. december 2018 hos Wayback Machine
Åstrup (Sankt Hans Sogn)

For alternative betydninger, se Åstrup. (Se også artikler, som begynder med Åstrup) Åstrup eller Aastrup er en herregård beliggende lige sydvest for Hjørring i Skt. Hans sogn, Vennebjerg Herred i Vendsyssel. Gården ligger ved sammenløbet af Hæstrup Møllebæk og Liver Å, med voldgrav og gammel skovbevoksning. Omkring år 1300 var gården en befæstet borg. Ca. år 1500 var gården en firefløjet bindingsværksgård på et nyt voldsted. 1592 blev bygningen opført og 1615 blev slot og ladegård repareret. I 1746 blev hovedbygning, samt ladegård opført og slottet nedbrudt. I 1820'erne blev hovedbygningen ombygget og fornyet. Ejere af Åstrup 1302-1320 Jens Nielsen 1320-1354 Henrik Nielsen Panter 1354-1661 Kronen 1566-74 Lensmand Peder Munk 1661-1663 Johannes Boysen 1663-1669 Erik Krag 1669-1682 Joachim Frederik von Pentz 1682-1695 Adam Ernst Christian von Pentz 1695-1707 Poul Iversen Wilholt 1707-1736 Iver Poulsen Wilholt / Laurids Henrik Poulsen Wilholt 1736-1738 Lars Borch Hauchs 1738-1740 Marie Hauchs 1740-1755 Christian Frederik von Levetzau 1755-1779 Slægten von Levetzau 1779-1786 Iver Rosenkrantz-Levetzau 1786-1793 Christian Svejstrup 1793-1798 N. Brorson Agerbeck 1798-1802 Enke Fru Agerbeck f. Aagaard 1802-1816 Michael Aagaard 1816 Otto Raffn / Frans Holm 1816-1823 Christen Christian Nielsen 1823-1825 Den Danske Stat 1825-1836 Forskellige Ejere 1836-1837 Jens Mathias Jørgensen 1837-1839 Christoph Græstup 1839-1841 Georg Henrik Koch 1841-1847 Thierry Peter Tutein 1847-1856 Niels Gleerup 1856-1866 I. Stoppel 1866-1874 C. von Hildebrandt 1874-1881 Hans Peter Jansen Hasselbalch / Bartholomæus Hasselbalch 1881-1907 Hans Peter Jansen Hasselbalch 1907-1918 Aastrup Hovedgaard ApS v/a slægten Hasselbalch 1918-1936 Johannes Thorlund Hasselbalch 1936-1965 Emil Aas 1965-1988 Anders Aas 1988 Uffe Christiansen Kilder J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 177-178.
Æbeløgård

Æbeløgård er en gammel gård, som nævnes første gang i 1231, da øen tilhørte kronen. Gården ligger på Æbelø i Klinte Sogn, Skam Herred, Nordfyns Kommune. Æbeløgård Gods er på 275 hektar Ejere af Æbeløgård (1231-1578) Kronen (1578) Magdalene Sehested gift Podebusk (1578-1600) Claus Podebusk (1600-1623) Mourids Podebusk (1623-1726) Borgere i Bogense (1726-1756) Ivar Andersen (1756-1762) Ivarsdatter Andersen gift von Heinen (1762-1782) A. C. von Heinen (1782-1795) Joachim greve von Moltke (1795-1810) Ulrik Vilhelm greve Roepstorff (1810-1813) Christian Alexander greve von Petersdorff (1813-1839) Gregers Christian Frederik greve von Petersdorff (1839-1846) Ulrik Vilhelm greve von Petersdorff (1846-1915) Christian Alexander greve von Petersdorff (1915-1919) Paul Ludvig Peter greve von Petersdorff (1919-1920) Theodor Sigismund Wedel-Heinen (1920-1923) E. Glückstadt (1923-1955) T. Hofman Olsen (1955-1995) A/S Æbelø v/a Erik Wilhelm Grevenkop-Castenschiold (1995-) Aage V. Jensens Fonde Kilder Kraks Landbrug
Æggetorvet

Æggetorvet var et uofficielt navn for pladsen mellem Fiolstræde, Nørregade og Nørre Voldgade / Nørreport Station i København. Navnet stammer fra årene 1927 – 1934, hvor der blev solgt æg og fjerkræ på stedet. Pladsen hed oprindeligt Skidentorv men blev i 1842 omdøbt til Nørre Torv. I 1875 blev Nørre Torv indlemmet i Nørregade. Eksterne henvisninger Kilder Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Ærø Redningskorps

Ærø Redningskorps er en rednings- og brandstation i Dunkær på Ærø. Den blev oprettet i 1934 af Hans J. Nielsen og Rasmus Hansen, ved deres vognmandsforretning. Korpset startede med en brandbil og en kranvogn. I 1942 fik de to ambulancer. Ærø Redningskorps er det eneste redningskorps på Ærø og er et selvstændigt selskab ejet af Kurt Hansen. Selskabet, der samarbejder med Falck, udfører autohjælp og brandslukning for Ærø Kommune. Falcks abonnenter får hjælp på Ærø i henhold til aftaler med Falck. Firmaet er også beskæftiget med vognmands-og entreprenørkørsel. Referencer Eksterne referencer https://ærø-redningskorps.dk/ korpsets hjemmeside
Ærøskøbing Kirke

Ærøskøbing Kirke er en kirke fra 1758 i Ærøskøbing på Ærø. Den hvidkalkede kirke med kobbertækkede lanternespir nær Torvet er den tredje på stedet. Formodentlig har der ligget en trækirke, som er revet ned til fordel for en kirke opført omkring 1250 af utilhugget granit og træ, som blev nedrevet 1756 på grund af for dårlig stand. Kirken er 44 m lang og 16 m i bredden udvendig, opført af gule mursten, som er kalket. Sokkelen er lavet af rå kløvet kamp. Tårnet er 16 m højt og Kirkens tag som oprindelig var tækket med bly, fik 1868 kobberpander, tårnuret er fra 1855 og kirkefløjen fra 1852. I våbenhuset ses et gammelt rigsvåben over hvælvingen, som mangler vildmændene, men er ellers intakt. I våbenhuset står endvidere tre gamle ligsten, to uden navn, men med billeder, der forestiller Kristus på Korset og Opstandelsen. Den tredje bærer navnene Las Henrichsen og Maren Lasses. Endvidere ses en mindesten over en Ærøboer, der omkom under den 2. verdenskrig. Kirkerummet, der har plads til ca. 400 kirkegængere, er ændret flere gange. Tre gotiske hvælvinger blev i 1894 erstattet af en tønderformet hvælving af træ, som igen i 1950 blev forandret til en halvcirkelformet hvidkalket hvælving. En del af inventaret er ældre end kirkebygningen og er formentlig overflyttet fra den gamle kirke. Granitdøbefonten er antagelig fra den tidligere kirkes byggeår 1250, og prædikestolen er et renæssancearbejde fra 1634, skænket af hertug Philip af Lyksborg, der 1633 arvede Ærøskøbing købstad med ladegården. Altertavlen fra 1821 i nyklassicistisk stil med korintiske søjer fra 1821, er en kopi af Eckersbergs "Jesus i Getsemane" i Vor Frue kirke i Svendborg. Kirken har formodentlig på grund af Ærøskøbings gamle søfartstraditioner fire kirkeskibe. Øverst oppe i kirkerummet hænger barken "Pax" (1937) og jagten "Håbet" (1940), der begge er skåret og skænket af maskinchef Jørge Svarre. Nederst til højre ses fuldskibet "Deus regit" skåret 1896 af af Krydstoldbetjent Kisbye. Nederst til venstre ses den engelske klipper "Thermopylæ", skåret af skibsbygmester Gorm Clausen. Kirkens farvesætning (inklusive blomstermotiverne) er udført af kirkemaler Einar V. Jensen i forbindelse med en omfattende restaurering i 1950. Orgelet fra 1880 har 16 stemmer og er bygget af Marcussen & Søn, Orgelbyggeri A/S, Aabenraa. Kirkegården i Ærøskøbing blev i 1806 flyttet til "Statene" i den nordlige del af byen. Referencer Eksterne henvisninger Ærøskøbing Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Ærøskøbing Kirke hos KortTilKirken.dk Ærøskøbing Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Øbro Hallen

Øbro-Hallen også kendt som Østerbro Svømmehal er en svømmehal på Østerbro i København og er Danmarks første offentlige svømmehal. Svømmehallen er bygget i neoklassicistisk stil og har en jernbetonkonstruktion med hvælvet loft og ovenlys. Den er tegnet i et samarbejde mellem arkitekterne Frederik Vilhelm Hvalsøe (1883‐1958) og Arthur Karl Johann Wittmack (1878‐1965). Hallen blev åbnet i 1930 af kong Christian 10. og statsminister Thorvald Stauning. Svømmehallen var lukket 1997-2002 hvor den blev ombygget og renoveret. Efter ombygningen er den klassiske stil med stengulve og søjler bevaret, men omklædningsrummene har fået et mere moderne præg med interiør i ædelt mørkt træ. Kunstværk Over portalerne på facaden sidder henholdsvis en badende nøgen kvinde og en mand hugget i sandsten af billedhuggeren Axel Poulsen. Kilder
Øde Førslev Kirke

Øde Førslev Kirke er en kirke fra 1100-tallet i den nordlige udkant af landsbyen Førslev, ca 150 m syd for Sekundærrute 269 mellem Ringsted og Haslev på Sjælland. Kirkens egetræsalter og prædikestol fra 1625 er i bruskbarokstil. Kirkens korbue-krucifiks, som er ophængt i skibet, er fra 1450 Se også Førslev Kirke sydøst for Fuglebjerg. Referencer Eksterne henvisninger Øde Førslev Kirke på KortTilKirken.dk Øde Førslev Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Ødemark (Bromme Sogn)

For alternative betydninger, se Ødemark. (Se også artikler, som begynder med Ødemark) Ødemark er en gammel gård, som nævnes første gang i 1280. I gamle dage hed gården Øthemark. Gården ligger i Bromme Sogn i Sorø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1880 af arkitekt Hans J. Holm og ombygget i 1935-36 ved arkitekt Tyge Hvass. Ødemark Gods er på 364,4 hektar med Herrestrupgård. Ejere af Ødemark (før 1280) Kronen (1280-1536) Sorø Kloster (1536-1664) Kronen (1664-1674) Jens Lassen (1674-1718) Forskellige ejere (1718-1731) Kronen (1731-1742) Urban Jacobsen Bruun (1742-1744) Elisabeth Steen gift Bruun (1744-1738) Forskellige ejere (1783-1791) Adam Gottlob Severin Kraft (1791-1796) Forskellige ejere (1796-1805) Valentin Hansen (1805-1826) Hans Frederik Rudolph Grabow Juel (1826-1846) Hannibal Julius Petersen (1846-1871) Peter Julius August Petersen (1871-1910) Julius A. Petersen (1910-1935) Ejnar Julius Petersen (1935-1947) Herman Friedrich Acker (1947-1953) Helge du Plessis de Richelieu (1953-1954) Statens Jordlovsudvalg (1954-1967) O. Friis / Erna Friis (1967-1977) Svend Holst Frederiksen (1977-1987) Karin Holst (1987-1994) Tage Hvid Petersen (1994-1999) Arne Sejrsgaard-Jacobsen (1999-2005) Hans Peter Egeskov / Else Marie Egeskov (2005-) Lars Kronshage Kildeangivelser