NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hvirring Kirke

Hvirring kirke ligger i Hvirring Sogn, i det tidligere Nim Herred Skanderborg Amt, nuværende Hedensted Kommune, Region Midtjylland. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre, apsis og skib over skråkantsokkel, koret over sokkel med rundstavsprofil. Begge døre er i behold, norddøren i tilmuret tilstand. Syddøren har glat tympanon, norddørens tympanon har akantusornamenter om et træ. Flere romanske vinduer er bevaret, i apsis ses et rundbuevindue mod øst og et cirkulært vindue mod sydøst. Det sengotiske tårn har muligvis afløst et ældre og smallere tårn. Apsis blev i sengotisk tid adskilt fra koret. Den brede, runde korbue har skråkantsokkel og ornamenterede kragsten. Den nordre kragsten har akantusranke, der i midten afbrydes af et felt, hvori ses en form, der både kan være en dyreform og en vegetativ form. Den søndre kragsten har akantusranke, båndfletning og ringkæde, der knytter sig til fontene i Tvilum og Vejerslev Kirke. Kor og skib har krydshvælv, som ifølge overlevering er iværksat i 1591 af Claus Glambek til Rask Hovedgård med materialer fra den nedbrudte Boring Kirke. Alterbordets forside er udsmykket af Joakim Skovgaard, bag alterbordet er opført en afskilring til apsis, skillemuren er dekoreret med et vægmaleri af Joakim Skovgaard fra 1919, der fungerer som altertavle. Prædikestolen er fra slutningen af 1500-tallet. På korets nordvæg ses en figursten over Claus Glambek (død 1591) og familie. Den romanske granitfont er cylindrisk med rundstave. Eksterne kilder og henvisninger Hideko Bondesen på nordenskirker.dk Arkiveret 4. oktober 2007 hos Wayback Machine Hvirring Kirke hos KortTilKirken.dk Hvirring Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Hvissingestenen

Hvissingestenen er Sjællands største sten. Stenen, der er en vandreblok fra istiden, måler 5×6×3,5 m og vejer ca. 130 tons. Stenen består af granit, og på dens flade overside ses skurestriber og parabelformede brud fra dens rejse med indlandsisen. Stenen blev fundet i december 1966 ved bygningen af en hovedvandledning nord for Hvissinge ved Gl. Krusegård mellem Ejby og Islev. Da stenen lå i vejen for ledningsarbejdet tog entreprenøren straks initiativ til at sprænge den bort. Ved en hurtig indsats fra Danmarks Naturfredningsforening og Københavns Amt, støttet af Glostrup Kommune, blev stenen straks fredet. Stenen ligger nu ca. 90 m fra det sted, den blev fundet, i den østlige ende af Vestskoven ca. 1 km nord for Hvissinge. Og man kan stadig se hullerne, som man nåede at bore til det sprængstof, der alligevel ikke kom i brug. Rundt omkring Hvissingestenen ligger der flere mindre vandreblokke. En af dem er en 22 tons tung sten, der blev fundet ved tilslutningen af Frederikssundmotorvejen til Motorring 3 i 2010. Den blev foræret af Vejdirektoratet til Vestskoven og flyttet ca. 800 m hen til Hvissingestenen. Geologi Hvissingestenen består af omtrent lige dele alkalifeldspat, plagioklas og kvarts. Det gør den til en granit. Den er enskornet og homogen. På afstand er den grå, men tæt på træder de røde alkalifeldspatkorn frem og gør granitten rødlig. Bjergarten er størknet langsomt under afkøling dybt i jordskorpen. Mineralkornene er sammenvoksede i et for granit karakteristisk puslespilsmønster. På overfladen ses sejlformede brud. Det er trykmærker, der dannes, når stenen sidder fastfrossen i indlandsisens sål og trækkes af isen hen over overfladen. Hvissingestenen blev fundet indkapslet i moræneler, som geologerne ved, er aflejret af et isfremstød fra sydøst og Østersøegnene. Så Østersøegnenes granitiske grundfjeld er det mest oplagte sted at søge efter Hvissingestenens oprindelse. Eksterne henvisninger GEUS - Hvissingestenen Hvissingestenen på udinaturen.dk Hvissingestenen på arkiv.dk
Hvissingesten

Der Hvissingesten ist ein Findling (dänisch Vandreblokk) auf der dänischen Insel Seeland. Er liegt etwa 90 Meter entfernt vom ehemaligen Fundort, am Ostende des Vestskoven (Wald), nördlich von Hvissinge. Der Stein misst etwa 6,0 × 5,0 × 3,5 m und wiegt etwa 250 Tonnen. Er wurde 1966 beim Bau einer Wasserleitung zwischen Ejby und Islev gefunden. Da der Stein im Weg lag, sollte er gesprengt werden. In einer raschen Reaktion sorgten die dänische Gesellschaft für Natur, die Stadt Kopenhagen sowie die Gemeinde Glostrup für die sofortige Unterschutzstellung. Man sieht noch die Bohrlöcher, der Sprengvorgereitung. Literatur Karsten Kjer Michaelson: Fortidsminder på Fyn. Fantasiens trædesten. Odense Bys Museer, Odense 2003, ISBN 87-7838-853-8. Weblinks GEUS – Beschreibung und Bild (dänisch) Bild (Memento vom 9. Oktober 2016 im Internet Archive)
Hvolgaard

Hvolgaard var i katolicismens sidste tid Ribe-bispens len. Et dokument af 1434, medbeseglet af Oluf Pedersen af Hvolgaard, præst, er det ældste vidnesbyrd om gårdens eksistens. Hvolgaard er en sædegård som ligger i Langskov Sogn i Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1870. Hvolgaard Gods er på 127,2 hektar. Ejere af Hvolgaard (før 1434) Oluf Pedersen (1434-1536) Ribe Bispestol (1536-1570) Kronen (1570-1588) Jørgen Sested (1588-1601) Albert Friis (1601-1612) Else Albertsdatter Friis (1612-1624) Henrik Holck (1624-1625) Anders Friis (1625-1630) Caspar Rantzau (1630-1643) Henrik Casparsen Rantzau (1643-1660) Ida Pogwisch gift Rantzau (1660-1677) Christopher Henriksen Rantzau (1677-1680) Enevold Brochmann (1680-1696) Hans Frederik von Levetzow (1696-1720) Ditlev von Brockdorff (1720-1722) Hieronymus de la Mare (1722-1740) Jacob Kruse (1740-1765) Hans Jacobsen Kruse (1765-1784) Enke Fru Elisabeth Marie Kruse (1784-1814) Anders Winding Hansen Kruse (1814-1822) Rasmus Ægidius (1822-1846) Frederik Brechling (1846-1866) Claus Henrik Jessien (1866-1870) C. E. Fraas (1870-1919) Ludvig August Steensen-Leth (1919-1920) J. P. Rasmussen (1920-1923) J. S. Bech (1923) J. P. Rasmussen (1923) Randers Diskontobank (1923-1936) P. Bogh (1936-1937) P. Rosesdal (1937-1942) E. Horn (1942-1948) Knud Lind / Thyge Lind (1948-1951) A. L. Odgaard (1951-1968) Enke Fru G. E. Odgaard (1968-2003) Elisabeth Manthos (2003-) Jens Frede Jensen
Hvornum Kirke

Hvornum Kirke er en middelalderlig kirke i landsbyen Hvornum, ca. 9 km sydvest for Hobro. De ældste dele af kirken er bygget i tilhuggede granitsten i romansk stil, mens tårn og våbenhus er i munkesten i gotisk stil. I kirken findes en del kalkmalerier fra sengotisk tid og Renæssancen. Kunstneren Oda Knudsen stod i 2007 for alterbillede og udsmykning af prædikestol. Referencer Eksterne henvisninger Hvornum Kirke hos KortTilKirken.dk
Hvoruptorp

Hvoruptorp var en avlsgård under Rødslet Gods til 1853. Gården ligger i Hvorup Sogn, Kær Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune. Hvoruptorp Gods er på 220 hektar Ejere af Hvoruptorp (1853-1883) Joh. Glenstrup (1883-1926) J. P. Jensen (1926-1966) J. C. Jensen (1966-1997) J. B. Jensen (1997-2014) Ulrik Holst Jensen (2014-2017) Erik Mosegaard Pedersen (2017 - ) Holsko Ejendomme (Lasse&Jan) Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug og boligejer.dk
Hylleholt Kirke

Hylleholt Kirke er en kirke i Hylleholt Sogn i Faxe Kommune. Hylleholt Kirke i Faxe Ladeplads blev indviet i 1878. Initiativet til at bygge denne kirke blev taget af godserne Bregentved og Vemmetofte Kloster. Forud var gået anlægelsen af havnen i Faxe Ladeplads i årene 1862-64. Havnen er ladeplads for den kalk der produceres i Faxe Kalkbrud. Byen og omegnen hed indtil da Hylleholt, og kirken er navngivet efter dette. Havnen satte gang i udviklingen og befolkningstallet steg. På det tidspunkt tog de to godser – der var medejere af Faxe Kalkbrud initiativet til, at en del af kalkbruddets overskud skulle gå til bygning af en kirke. Projektet startede i 1875, og som nævnt blev kirken indviet i 1878, og fremtræder som en nygotisk bygning i røde munkesten, med et højt slankt tårn på 39 meter med ottekantet overbygning. Arkitekt var Theodor Zeltner. Hylleholt Kirke er i dag sognekirke for ca. 3000 mennesker i Faxe Ladeplads, og de omgivende landsbyer. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Hylleholt Kirke hos KortTilKirken.dk
Håstrup Kirke

Håstrup Kirke ligger i den østlige del af landsbyen Håstrup ca. 8 km N for Faaborg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Hans Vognsen, "Haastrup Kirke og dens omgivelser", Stavn, 1998 side 3-11 Håstrup Kirke på KortTilKirken.dk
Håsum Kirke

Håsum Kirke er en romansk kvaderstenskirke, der ligger i Håsum Sogn i det vestlige Salling. Tårnet er sengotisk og våbenhuset er opført i 1800-tallet. Oprindeligt har kirken også haft en apsis. Kirken rummer en romansk døbefont af granit med dekorationer bestående af lodrette tovsnoninger på kummen og en løve ved foden. Kirkeklokken er fra 1300-tallet og den tredelte altertavle er fra 1600-tallet, dog med malerier fra 1700-tallet. I skibet hænger en sort mindetavle med udvisket tekst. Tavlen er opsat til minde om en lokal borger, Thomas Ibsen Grønholm, der faldt i krigen ved Dybbøl i 1864. Samme sted hænger et større gravskrift over Melchior Glob, ejer af den nærliggende Vellumgård. Eksterne henvisninger Håsum Kirke hos KortTilKirken.dk
Hærens Sergentskole

Denne artikel bør gennemlæses af en person med fagkendskab for at sikre den faglige korrekthed. Hærens Sergentskole, Varde, er en uddannelsesinstitution i Forsvaret, der uddanner sergenter, oversergenter og seniorsergenter til alle Hærens våbenarter. Uddannelsen på Hærens Sergentskole er baseret på instruktør, lederuddannelse og føreruddannelse. Efter uddannelsen virker sergenterne som instruktører og førere ved regimenterne. Skolen udbyder desuden pædagogisk grundkursus for Forsvarets kørelærere, ligesom skolen uddanner til træning af sergentelever i psykologisk støtte overfor stressreaktioner hos mandskabet. I 2009 havde skolen 325 årselever. Udover den grundlæggende sergentuddannelse tilbyder Hærens Sergentskole også en afkortet sergentuddannelse beregnet for stampersonel, der ønsker at gå befalingsmandsvejen. Derudover tilbyder skolen videreuddannelse til oversergent og seniorsergent ligesom den grundlæggende sergentuddannelse til sprogofficersuddannelse. Endelig varetages officersaspirantuddannelsen ligeledes af Hærens Sergentskole. Skolen har tidligere grunduddannet kontrakt - og reserveofficerselever. Hærens Sergentskole lå tidligere på Sønderborg Kaserne under forskellige navne fra 1926, hvor den hed Fodfolkets Sergentskole, idet de øvrige våbenarter havde egne sergentuddannelser på egne skoler. Ved tjenestegrenscentrene gennemføres nu alene en tjenestegrensspecifik uddannelse, men normalt inden uddannelsen til sergent. I begyndelsen af 1960'erne blev uddannelsen af sergenter genoptaget på Sønderborg Kaserne, 1966 fik skolen navnet Infanteriets Befalingsmandsskole, 1970 skiftede den navn til Sergentskolen i Sønderborg og 1997 fik den sit nuværende navn. I en perioder med særligt pres på kapacitet blev der også uddannet hold i Søgårdlejren. Sergentskolen flytninger I november 1942 forlod den danske hær Sønderborg Kaserne og den 15. november 1942 rykkede tyske marinesoldater ind, og sergentskolen flyttede midlertidig til Næstved. I en periode i 1990'erne var det planlagt at flytte skolen til Odense og der blev her gennemført flere hold,, men beslutningen blev senere ændret. Ved forsvarsforliget 2013-2017 medførte at Hærens Sergentskole i april 2014 havde sidste hold på Sønderborg Kaserne og startede første hold på Varde Kaserne samme måned. Ekstern henvisning Sergentskolems hjemmeside
Hærup Sø

Hærup Sø er en lille sø ved landsbyen Hærup ca. 3 km sydvest for Klejtrup og 17 km nordøst for Viborg. Søen, der er 1,7 km lang går nord-syd i en sidedal til Skals Ådal. Den er omgivet af op til 40 meter høje bakker, og er en del af Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal 370 ha rundt om søen er fredet 1970 . Den fladvandede, næringsrige sø er næsten dækket af flydebladsplanter. Den omgives af frodige enge med mange orkidéer, bl.a. majgøgeurt, og lyng- og kratklædte skrænter. Der lever oddere ved søen og langs Skals Å. Skamris Dal ved søens nordende, blev under besættelsen benyttet til nedkastning af våben til modstandsbevægelsen I dalen står der en mindesten om modstandsgruppen Sandbækgruppen der fik navn efter Hersom-præsten Harald Sandbæk, som dannede gruppen. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Hærup Sø

Hærup Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Viborgs kommun i Region Mittjylland. Hærup Sø ligger 3 meter över havet. Arean är 0,61 kvadratkilometer och sjön sträcker sig 1,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,5 kilometer i öst-västlig riktning. Hærup Sø omges av upp till 40 meter höga kullar och ingår i Natura 2000 området Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal. Trakten runt Hærup Sø består till största delen av jordbruksmark. Källor
Hæstrup Kirke

Hæstrup Kirke er sognekirke i Hæstrup Sogn i Hjørring Søndre Provsti (Aalborg Stift). Sognet ligger i Hjørring Kommune; indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Børglum Herred (Hjørring Amt). Kirken er bygget af kvadersten, men er blevet pudset og fremstår i dag som en hvidkalket landsbykirke. Kirken er formodentlig bygget i midten af det tolvte århundrede. Den er stadig kullet, dvs. uden tårn. Kirken er bygget i romansk stil, men er blevet en anelse forlænget mod vest i sengotisk stil, ligesom man engang i 1800-tallet har ladet opføre et våbenhus af teglsten på kirkens nordside. Det er opført netop der, hvor kvinderne gik ind i sin tid, så alle går ind ad kvindesiden i dag. Mændenes dør i syd er tilmuret. Kirkerummet består af et langskib med koret mod øst. Da det er en romansk kirke, er loftet fladt og består af brædder. Før koret er der bygget en korbue. Den markerer, at alteret står i det allerhelligste. Billedgalleri Eksterne kilder og henvisninger Hæstrup Kirke Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hæstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Hæstrupgård

Hæstrupgård er en herregård i Hæstrup Sogn. Ejere 1424 Jens Persen 1530 ca. Vogn Pedersen 1566 ca. Jesper Vognsen 1610 Otte Bildt 1625 ca. Daniel Bildt og Jens Bildt 1670 Karen Jensdatter Høg 1682 Wulf Unger 1695 Vibeke Banner Fr. Chr. Giedde 1704 Poul Iversen (Wilholt) 1723 Otte Poulsen 1736 Fr. Kiærskiold 1740 Laurs Thorsen 1769 Erik Hansen Wilsbech 1812 Jens Bøggild og Michael Aagaard 1813 Michael Aagaard (eneejer) 1819 Thomas Bruun 1821 Peder Biering Wilsbech 1830 Nicolaj Toft Kabell 1849 Adolf Christoffer W. Kabell 1856 Hans Schou 1858 Peter Michael Stilling 1869 Christiane Louise Stilling f. Kirchhoff 1885 Axel Stilling og Peter rasmus Krag 1896 Niels Chr. Nielsen 1906 Otto Chr. Andersen 1914 Anders Andersen og Niels Møller Andersen 1917 Anders Andersen (eneejer) 2023 Nick Thestrup og Frederikke Hvims Referencer
Høegholm

Høegholm (ofte fejlstavet som Høgholm) er en gammel sædegård, hvis oprindelige navn var Bjørnholm. Først i 1681 fik gården sit nuværende navn. Høegholm går helt tilbage til 1331. Gården ligger i Tirstrup Sogn i Syddjurs Kommune. Hovedbygningen er opført i 1888-1889. Godset ligger ud til Rute 15 hovedlandevejen mellem Århus og Grenå, 8 km nordøst for Århus Lufthavn. Høegholm Gods er på 320 hektar Ejere af Høegholm (før 1331) Anders Stigsen Hvide (1331-1362) Stig Andersen Hvide (1362-1420) Jens Ovesen Hvide / Anders Ovesen Hvide (1420-1425) Ove Andersen Hvide (1425) Else Krognos gift (1) Hvide (2) Rosenkrantz (1425-1477) Otto Nielsen Rosenkrantz (1477-1503) Erik Ottesen Rosenkrantz (1503-1516) Niels Eriksen Rosenkrantz (1516-1537) Henrik Nielsen Rosenkrantz (1537-1561) Christoffer Nielsen Rosenkrantz (1561-1612) Christian Krabbe (1612-1614) Hans Dyre / Jørgen Dyre / Jørgen Kruse (1614-1649) Just Høeg Banner (1649-1673) Erik Høeg Banner (1673-1683) Iver Juul Høeg Banner (1683-1700) Niels Trolle Høeg Banner (1700-1722) Helle Trolle gift (1) Høeg Banner (2) Krag (1722-1728) Christian lensgreve Danneskiold-Samsøe (1728-1753) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1753-1754) Adam Gottlob Moltke (1754-1760) Volrad August von der Lühe (1760-1766) Palle Krag von Hoff (1766-1785) Johan Frederik Sehested (1785-1804) Pouline Fabritius de Tengnagel gift Sehested (1804-1805) H.P. Ingerslev (1805-1826) Poul Marcussen (1826-1836) Johannes Emil baron von Adeler (1836) Laurids S. Ingerslev (1836-1864) Morten Kirketerp (1864-1874) Ida Elisabeth Kirketerp gift Kirketerp (1874-1910) Carl Christian Emil Suhr Kirketerp (søn) (1910-1912) Mathilde Augusta Krüger gift Kirketerp (1912-1928) Axel Valdemar Schmidt (1928-1950) Ruth Dagmar Oline Mønsted gift Schmidt (1950-1984) Kay Axel Valdemar Schmidt (søn) (1984-) Christian Mønsted Schmidt (søn) og Linda Enchelmayer Schmidt Kilder
Hødeshøj

Hødeshøj (Haverslev Sogn) er en gravhøj - også benævnt Høgedys og Højedys. Det er en såkaldt langhøj. Hødeshøj ligger placeret på matriklen 9c (Bonderup By, Haverslev Sogn, Øster Han Herred, Hjørring Amt) - i dag (2013) er adressen Hødeshøjvej 84, Haverslev, 9690 Fjerritslev. En gravhøj som denne er lavet i både sten- og bronzealderen. Hødeshøj skulle angiveligt stamme fra broncealderen (500-1800 f.kr). Ifølge „Fund og Fortidsminder/Kulturarvsstyrelsen” med stednavnene „Højedys” (1878) og „Høgedys” (1939). Der er offentlig adgang til gravhøjen, selv om den ligger på privat grund. Fra gravhøjen er der udsigt til mindst 5 kirker - Haverslev Kirke, Skræm Kirke, Bejstrup Kirke, Aggersborg Kirke og Farestrup Kirke. Berejsning forestået af museum 1878 Berejser: Petersen,H. Nationalmuseet, Danske Afd., Danmarks Oldtid (Sognebeskrivelsen) Berejsertekst: En anselig Langhøj „Højedys” kaldet uden at der dog er sporet Stene i den der kunde hentyde paa en Dysse, men kun langs dens Fod fremgravet Stene saa store som almindelige Sylstene. Længden 170' V-O. lidt SV. Bredden 63' c 7 M. h. - Foden beskadiget. Berejsning forestået af museum 1939 Berejser: Mathiassen,T. Nationalmuseet, Danske Afd., Danmarks Oldtid (Sognebeskrivelsen) NM "gule fredningslister": „Høgedys”, Langhøj, 60 x 20 m., 4 m. hoj; SV-Enden starkt forgravet; 2 storre Huller i Toppen. Eksterne henvisninger Hødeshøj i Slots- og Kulturstyrelsens database
Høgholt (Hørmested Sogn)

For alternative betydninger, se Høgholt. (Se også artikler, som begynder med Høgholt) Høgholt er en herregård beliggende ca. tre kilometer sydøst for Sindal i Hørmested Sogn i Hjørring Kommune. I de ældste optegnelser om gården fra 1340 var Høgholt en bondegård, der skødedes til et medlem af slægten Banner. Hvornår gården præcis blev ophøjet til hovedgård er ikke ganske sikkert, men sandsynligvis en gang i perioden 1553-1561. Slægten Banner ejede gården i et par århundreder. Hovedbygningen, der ligger på et gammelt voldsted omgivet af voldgrave blev fredet i 1988. Høgholt Gods er på 344 hektar med Store Vestermark. Ejere af Høgholt (1340-1342) Aage Pedersen (1342-1345) Erik Nielsen Banner (1345-1360) Brune Eriksen Banner (1360-1400) Erik Brunesen Banner (1400-1425) Brune Erik Eriksen Banner (1425-1443) Niels Eriksen Banner (1443-1474) Enke Fru Johanne Banner (1474-1486) Anders Nielsen Banner (1486-1488) Erik Andersen Banner (1488) Karen Steensdatter Gøye gift (1) Banner (2) Høg(Banner) (1488-1524) Niels Eriksen (Banner) Høg (1524-1554) Erik Eriksen (Banner) Høg (1554) Karen Eriksdatter Høg (1554-1582) Gregers Truidsen Ulfstand gift med Karen Høg (1582-1611) Karen Eriksdatter Høg gift Ulfstand (1611-1613) Hilleborg Gregersdatter Ulfstand gift med Sivert Grubbe (1613-1629) Sivert Grubbe (1629-1631) Else Sivertsdatter Grubbe gift Beck (1631-1634) Sivert Sivertsen Grubbe (1634-1640) Jokum Beck (1640-1656) Sophie Stensdatter Brahe gift Dyre (1656-1659) Lisbet Jørgensdatter Lunge Dyre gift Rosenkrantz (1659-1681) Erik Rosenkrantz (1681-1687) Erik Eriksen Rosenkrantz (1687) Albert Bille (1687-1706) Eiler Ejlersen Holm (1706-1746) Jesper de Jespersen (1746-1774) Niels Bentsen de Jespersen (1774-1775) Else Cathrine Kjelden gift de Jespersen (1775-1801) Kancelliråd Henrik Henriksen (1801-1803) Arent Hassel Rasmussen (1803-1828) Jørgen Fevejle (1828-1840) Peder Christian Langvad gift med Jensine Fevejle (1840-1844) Jensine Feveile (enke eft Langvad) (1844) Rasmus Ludvig Riis / A. Faurskov / A. Basse I 1845 var der en forvalter ved navn Hans Degner (1844-1856) Rasmus Ludvig Riis gift med Katrine Møldrup (1856-1865) Georg Wilken Hornemann (1865-1899) Frederik Christian Ferdinand Tutein gift med Jensine Christine Ørtoft (1) Veed-fald (2) Tutein (1899-1901) Christian Olesen (1901-1904) A.P. Hansen (1904-1910) Niels Brüel (1910) Johannes Kjærgaard (1910-1912) N. Th. Mogensen (1912) P. Rinde (1912-1916) Rudolf Ovesen (1916-1920) Jacob Jørgen Jespersen (1920-1941) Christian Hansen (1941-1943) Jens Krøjgaard (1943) Konsortium (1943-1954) V. H. Thomsen (1954-1955) G. Berg Andersen (1955-1963) G. K. Bang Sørensen / Halvor Bang Sørensen (1963-1985) Halvor Bang Sørensen (1985-) Per Kirketerp Nielsen Referencer Litteratur J. P. Trap Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug. Eksterne henvisninger Høgholt - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Højbjerg Kirke

Ikke at forveksle med Frederikskirken. Højbjerg Kirke Højbjerg Sogn i det tidligere Lysgård Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Den østlige del af koret og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Begge de retkantede døre er bevaret, norddøren tilmuret med tagformet overligger, syddøren i brug, begge har profileret tærskelsten. Tårnet blev opført i sengotisk tid. I 1700-tallet opførtes våbenhuset og i 1723 lod Janus Friedenreich og Anne Margrethe Linde et gravkapel opføre i forlængelse af koret mod øst, på den nuværende østgavl ses et sandstensrelief med våben og årstal. I 1747 lod Janus Friedrich og Anne Margrethe Linde tårnet ombygge. Kirken blev istandsat i 1941-42. Kirken har flade bjælkelofter, korbuen er udvidet og pudset. Gravkapellet mod øst er afskilret fra koret ved en væg bag alteret. To stukportaler med smedejernsdøre fører fra koret ind til gravkapellet, som er overdækket af fire stukdekorerede grathvælv, der hviler på en midterpille. Prædikestolen er fra omkring 1600. Den romanske døbefont af granit har to par dobbeltløver om fælles mandshoved. Eksterne kilder og henvisninger Højbjerg Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Højbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk
Højby Kirke (Odsherred Kommune)

For alternative betydninger, se Højby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Højby Kirke) Højby kirke er bygget ca. 1130 – 1160, som en romansk stenkirke med kirkeskib og kor. Omkring 1350 – 1380 udskiftes kirkes træloft med murede hvælvinger, og umiddelbart efter, omkring 1380 – 1390 males kirkes kalkmalerier. Galleri Se også Eksterne kilder og henvisninger Højby Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Højby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Højby Kirke hos KortTilKirken.dk