NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vestfyns Gymnasium

Vestfyns Gymnasium (forkortet VG) ligger i Glamsbjerg på Vestfyn. Gymnasiet, som blev grundlagt i 1959, var oprindeligt en privatskole. Men nu er VG selvejende under staten. Skolen har pt. omkring 580 elever, fordelt på 21 klasser (2020/201). Gymnasiets første rektor var Poul Hansen. Han blev ved sin død i 1971 afløst af Paul Gerhardt Lange, hvorefter Kaj Nørholm ledede skolen til 2008. I 2006 gav gymnasiet tilladelse til, at handelsskolen og 10. klassecenter blev bygget i tilknytning til gymnasiet. Herefter ledede rektor Ole Toft Hansen. Ole Toft Hansen forestod den delvise nedrivning af den gamle bygning og opførelse af nye bygninger i 2013. I 2021 blev Søren Hjelholt Hansen ansat som rektor. Søren Hjelholt Hansen kom fra stilling som vicerektor og har været ansat på Vestfyns Gymnasium siden 2003. Rektorer 1959 - 1971 Poul Hansen 1971 - 1993 Paul Gerhardt Lange 1994 - 2008 Kaj Nørholm 2008 - 2021 Ole Toft Hansen 2021 - Søren Hjelholt Hansen Venskabsgymnasier Vestfyns Gymnasium samarbejder med følgende skoler, med bl.a. udveksling og internationale projekter: Peder Skrivares Skola i Varberg, Sverige Friedrich Schiller Gymnasium i Preetz, Tyskland Saint Joseph i Bressuire, Frankrig Botany Downs Secondary College, New Zealand Alfriston College, New Zealand Kendte studenter 1964: Bjarne Jes Hansen – komponist 1971: Mogens Lønborg – sundheds- og omsorgsborgmester 1975: Maria Grønlykke – jurist og forfatterinde 1975: Nina Smith – professor i nationaløkonomi ved Aarhus Universitet 1976: Gitte Rabøl – journalist og mediedirektør ved DR 1976: Kristian Halken – skuespiller 1977: Rune T. Kidde – forfatter 1984: Helle Ib – journalist og politisk redaktør 1991: Søren Riis Paludan - professor i virologi ved Aarhus Universitet Traditioner på Vestfyns Gymnasium Idrætsdag med udklædning og lette fysiske aktiviteter, der styrker elevernes sammenhold på tværs af klasser og årgange – fredag inden efterårsferien. Juleafslutning, traditionsrig juletræsdans og musikopvisning. Galla: 3.g'erne danser lanciers til årets største begivenhed, hvor venner og forældre er inviterede. 2.g'erne beværter barerne rundt om studiecenteret. Elevweekend, fredag efter skoletid til lørdag middag er skolen overtaget af eleverne, hvor de dyrker forskellige aktiviteter inden aftens fest begynder. Arrangementet er uden lærere, og det eneste af sin slags i Danmark. Forårskoncert, indslag fra skolens mange musikalske personligheder. Kåringer: Det seneste års bemærkelsesværdige personligheder og begivenheder udstilles for øjnene af skolens elever og lærere. Translokation, overrækkelse af eksamensbeviser og tale ved rektor. Litteratur Vestfyns Gymnasium 50 år, jubilæumsskrift, Glamsbjerg, 2009, ISBN 978-87-993298-0-9 Referencer Eksterne henvisninger Vestfyns Gymnasiums hjemmeside
Viborg Flyveplads

Viborg Flyveplads (ICAO: EKVB) er en flyveplads beliggende fire km fra Viborgs centrum. Flyvepladsen blev etableret i 1964 og officielt indviet den 9. maj 1965. Viborg Kommune købte arealet og overdrog det til Viborg Flyveklub, med den betingelse at klubben skulle opføre en flyveplads inden fem år. Dog skulle der kun gå et års tid før banerne var klar til indvielse. Hele entreprenørarbejdet blev gjort med hjælp fra Jyske Ingeniørregiment i Randers. Soldaterne brugte projektet som en øvelse. 'Fællesforeningen Viborg Flyveplads' som er koncessionsindehaver har ansvaret for den daglige ledelse og drift af flyvepladsen, overholdelse af foreskrifter efter bl.a. luftfartsmyndigheder samt eventuelle øvrige aktiviteter på arealerne. Viborg Kommune ejer arealerne. Fællesforeningen består af flyvepladsens brugere: Viborg Flyveklub, Viborg Svæveflyveklub og Midtjysk Faldskærmsklub. Eksterne henvisninger Viborg Flyveplads's hjemmeside Lokalplanen for flyvepladsen Arkiveret 16. januar 2022 hos Wayback Machine Viborg Flyveklub's hjemmeside Arkiveret 19. november 2007 hos Wayback Machine Midtjysk Faldskærmsklub's hjemmeside Arkiveret 28. juni 2008 hos Wayback Machine Viborg Svæveflyveklub's hjemmeside
Vidar Skolen

Vidar Skolen er en Rudolf Steiner-skole i Gentofte. Retningslinjerne for den pædagogik der danner grundlaget for arbejdet på Vidar Skolen, er udformet af Rudolf Steiner i forbindelse med grundlæggelsen af den første Waldorfskole i Stuttgart i 1919. Siden da er der i hele verden oprettet omkring 1000 skoler. Vidar Skolen blev som den første grundlagt i 1950 og er en af de 17 Rudolf Steiner skoler i Danmark. Den er en eksamensfri og karakterfri skole, hvor eleverne ikke adskilles på grund af forskelligartede begavelser. Dette tilgodeser det faktum, at der findes mange former for begavelser, nogle er mere musikalske eller kunstneriske, andre har lettest ved at arbejde med hænderne, og endelig har nogle let ved at arbejde med abstrakte problemstillinger. Gennem 12 års undervisning, der lægger lige megen vægt på kunstneriske, håndværksmæssige og intellektuelle fag, lærer eleverne at udvikle alle deres evner og at beundre det, de andre elever kan. Skolen arbejder efter en ganske bestemt læreplan, hvor de enkelte fag og fagenes forskellige emner indføres på bestemte tidspunkter, som er begrundet i Rudolf Steiner-pædagogikkens hensyntagen til barnets udvikling. Indlæringen af undervisningsstoffet er ikke et mål i sig selv, men et pædagogisk middel i opdragelsen. Undervisningen bliver altså givet på en sådan måde, at man på hvert klassetrin arbejder med de emner, der virker udviklende for aldersgruppen. Referencer Eksterne henvisninger www.vidarskolen.dk
Vigerslev Kirke (København)

For alternative betydninger, se Vigerslev Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vigerslev Kirke) Vigerslev Kirke ligger på Lykkebovej i Københavns Kommune. Historie Kirkens arkitekt var Paul Staffeldt Matthiesen. Kirkebygningen Interiør Alter Prædikestol Døbefont Orgel Gravminder Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Literatur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Eksterne kilder og henvisninger Vigerslev Kirke hos KortTilKirken.dk
Villa Marina (Nysted)

Villa Marina er et hus i italiensk-inspireret stil på hovedgaden i Nysted. Huset er opført i 1877-1878 som sommerbolig for den norske digter Andreas Munch og hans hustru Amalia. Huset har på den tid virket som et yderst eksotisk indslag i en lille provinsby, hvor det efter alt at dømme kun var kirken, rådhuset og skolen, der havde mere end én etage. Arkitekten bag villaen var Vilhelm Dahlerup, der også tegnede Det Kongelige Teater, Pantomimeteatret i Tivoli, Statens Museum for Kunst, Ny Carlsberg Glyptotek og mange andre bygningsværker og i øvrigt også forestod en restaurering af Nysted Kirke i 1861. Grunden, der ligger skråt over for Rådhuset, er ret smal, men gik dengang helt ned til stranden. Fra tårnet i vestenden af huset havde man bl.a. et fint blik til Ålholm, hvor Amalia Munch var vokset op. Hendes moster var gift med grev Gregers Christian Raben, og Amalia blev parrets plejebarn, muligvis i 1835 da hun var 3 år, og senere blev hun adopteret af det ellers barnløse grevepar. Gregers Raben var modstander af at hans datter giftede sig med Andreas Munch og forbød dem at komme til Nysted under trusler om at gøre hende arveløs. Først efter hans død havde de derfor mulighed for at finde sig en bolig i Nysted. Andreas Munch døde allerede i 1884 og derefter flyttede Amalia permanent ind i huset med sine døtre og blev boende til omkring 1898. Siden har huset haft mange ejere. Der har bl.a. været apotek. Omkring 1960 blev den nederste del af grunden udskilt og bebygget, og senere blev huset delt op i flere beboelser. Ca. 2015 gik nye ejere dog i gang med en restaurering af husets indre og i dag er det en blanding af ekstrabolig for ejerne, udlejning af ferielejligheder og en slags minikoncerthus. Det er stadig et usædvanligt islæt i den gamle hovedgade. Ifølge Nystedkrøniken kostede det ca. 80.000 kr. at bygge huset, og i henhold til Mark og skilling, kroner og øre af Poul Thestrup (1991) tjente en faglært arbejder i 1878 i gennemsnit 26 øre i timen. For et arbejdsår med ca. 300 dage a 10 timer giver det en indtægt på ca. 800 kr. Det vil sige at opførelsessummen svarede til 100 års indtægt. Erindringer og udsagn om Villa Marina Andreas og Amalia Munch havde bl.a. datteren Anna E. Munch, der senere blev en anerkendt maler. Hun udgav i 1954 bogen Et nordisk Digterhjem med erindringer og breve til og fra forældrene. Heri kan man s. 66 – 71 bl.a. læse følgende: Fra husets gæstebog, "Villa Marinabogen" Kilder Huse i Nysted (2008) Anna E. Munch: Et nordisk Digterhjem (1954) Nystedkrøniken Poul Thestrup: Mark og skilling, kroner og øre 1991 Eksterne henvisninger Andreas Munch-selskapet
Villingerød Kirke

Villingerød Kirke ligger tæt ved Rudolph Tegners Museum og Statuepark, ca. 1½ km nord for landsbyen Villingerød og ca. 4 km vest for Hornbæk. Kirken blev indviet 23. september 1906. Kirken kom til at ligge for sig selv. Det skyldtes et kompromis i sognerådet. Kirkebyggelinjen i forbindelse med kirken havde i 2012 betydning for en planlagt husstandsvindmølle. Sagen kom til behandling i Natur- og Miljøklagenævnet. Henvisninger Eksterne kilder og henvisninger Villingerød Kirke hos KortTilKirken.dk Villingerød Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vindblæs Kirke (Vesthimmerlands Kommune)

For alternative betydninger, se Vindblæs Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vindblæs Kirke) Vindblæs Kirke er en kirke ca 800 m nordvest for landsbyen Gammel Vindblæs i Himmerland. Kirken består af elementer i både romansk og sengotisk stil. Fra den førstnævnte periode tæller kor og skib, mens tårn og våbenhus er tilføjet i 1800-tallet. De romanske dele er af granitkvadre på en skråkantsokkel. Der er en retkantet dør på sydmuren og et tilmuret rundbuevindue i korets østgavl. En næsten meterlang billedkvader sidder på hovedet i tårnets vestmur. Den særprægede figur er vel tænkt som en løve, men det er usikkert, hvorfor stenen er vendt med bunden i vejret. En gammel tradition fortæller, at dommedag kommer, hvis stenen bliver vendt om. Bygningen er i gotisk tid blevet en del ommuret, hvilket er resulteret i, at skibets vestgavl består af munkesten med en spidsbuet højblænding. Senere igen opførtes det lave tårn, der har trappehus på nordsiden. Tårnets overdel med øst-vestvendte gavle er blevet meget skalmuret, blandt andet i året 1735, som står med jerncifre på muren. Her står også initialerne IPKB, der står for Jockum Poulsen og hans hustru. Kirken blev istandsat i 1937 af arkitekt E. Windfeld Brorsen. I vestpulpiturets felter ses en række fine malerier med bibelske motiver. På alterbordet, der blot består af fyrrepaneler, står altertavlen, der skildrer korsfæstelsen og er malet af Anton Dorph i 1895. Prædikestolen er fra 1626 og har allegoriske billeder af dyderne og våben for Jockum Poulsen og hustru. Døbefonten er af sandsten og er fra 1884. Den har et glat messingfad fra omkring 1700. Eksterne henvisninger Vindblæs Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Vindblæs Kirke hos KortTilKirken.dk
Viskinge Kirke

Viskinge Kirke stammer fra begyndelsen af 1200-tallet, og som så mange andre steder blev også denne kirke formentlig opført af den stedlige stormand, her sandsynligvis én af Hvideslægten. Kirken har gennemgået mange ændringer, både ombygninger og tilbygninger. Hvad der oprindeligt var en romansk kirke i kløvet kamp med bjælkeloft og små vinduer til alle sider, er i dag en sengotisk bygning med hvælvinger og kun med vinduer mod syd og vest. Kalkmalerierne i kirken blev skabt i første halvdel af det 15. århundrede; men efter reformationen blev de overkalkede. Først i 1895 blev de atter frilagt, og de regnes blandt de bedste fra deres tid. Orglet fra 1949 har syv stemmer. Det blev bygget af Th. Frobenius & Sønner og restaureret i 1996. Note Litteratur J.P. Trap: Danmark, Holbæk Amt, Bind III, 2, 5. udg. 1954. Eksterne kilder og henvisninger Viskinge Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet Viskinge Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Viskinge Kirke hos KortTilKirken.dk
Vitved Kirke

Vitved Kirke, Vitved Sogn, Hjelmslev Herred i det tidligere Skanderborg Amt. Kirken ligger ca. 9 kilometer øst for Skanderborg. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Syddøren er bevaret, de ornamenterede karmsten er på deres plads, den søndre karms inderside har vikingetidsagtigt rankeslyng, ydersiden har rankeværk, som vokser ud af en løves mund, øverst mod syd ses en løve. Sydportalens tympanon sidder nu over våbenhusets dør, relieffet viser den korsfæstede Kristus mellem sidefigurer og et par dyr, alt under en arkaderække. Skibet blev forlænget mod vest i sengotisk tid og samtidig blev våbenhuset opført, tagrytteren er fra 1700-tallet. Vestforlængelsen er smallere end det romanske skib og har formodentlig båret et tårn. I skibets vestforlængelse er indmuret en hjørnekvader med løvefigurer og en kragsten med rankeslyng, sikkert fra korbuen. Kirken blev istandsat i 1963. Koret fik i sengotisk tid indbygget krydshvælv, og samtidig blev korbuen omdannet til en spidsbue. Skibet har fladt loft. Altertavlen er fra anden halvdel af 1700-tallet, maleriet er udført af Mogens Kai Nørregård i 1950. Prædikestolen er fra 1639. Den romanske døbefont af granit har løver på kummen og rund fod med firkantet fodplade. Eksterne kilder og henvisninger Vitved Kirke på nordenskirker.dk Vitved Kirke på KortTilKirken.dk Vitved Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vognserup

Vognserup er en gammel landsbyhovedgård, som nævnes første gang i 1382. Gården ligger i Kundby Sogn, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1559-1575 Vognserup er opstået i 1330 på grunden af en nedrevet landsby "Vagnstorp”. Vognserup tilhørte i middelalderen den uddøde familie Rud, der alle er blevet begravet på Kundby Kirke. Den sidste Rud, Peter Rud, en ven af kong Frederik 2. døde i 1559, og efter hans død blev den nuværende hovedbygning bygget af hans enke. Grethe Bryske var en adelsdame fra Fyn, hun var streng og hård. Hun røvede sin egen broder Jørgen Bryske’s arvelod for at skaffe sig penge til herregården. Broderen var taget til fange i Vognserups kælder i 2 år, Grethe Bryske døde i 1587, og hendes nevø, lensmanden fra Kalundborg, arvede godset, men også han var barnløs, som de følgende besiddere også var. I 1750 blev godset købt af familien Løvenskjold og var i dens besiddelse i godt 170 år til omkring året 1921, hvor det blev købt af familien Teisen, men beboet blev det allerede af familien Teisen fra 1914. Hovedbygningen er bygget i nederlandsk renæssancestil, et sjældent senmiddelalderhus. I 1770 ændret til palæstil, med store vinduer. Fra 1777 stammer de gamle kakkelovne, der er fra familien Løvenskjolds egne jernværker i Norge. Hans Christian Eberhard Groth Teisen (gift med Camilla Schiødt Teisen) overtog Vognserup i 1984. Hans Christian og Camilla Teisen har gennemgribende istandsat hele ejendommen, herunder hovedbygningen, der nu indvendigt fremstår som i 1700-tallet. Vognserup's sjældne og store lade fra slutningen af 1700-tallet er også nyistandsat i samarbejde med Realdania og kan lejes til arrangementer, konferencer, koncerter, fester m.m. Vognserup Gods er på 358 ha. Ejere af Vognserup (1370- ) Jacob Nielsen Ravensberg ( -1401) Mikkel Rud (1401-1429) Anna Pedersdatter Jernskærg gift Rud (1429- ) Vilhelm Rud ( -1504) Peder Rud (1504-1545) Hans Rud (1545-1559) Peder Rud (1559-1575) Grethe Bryske gift Rud (1575-1613) Anders Dresselbjerg (1613-1620) Vilhelm Dresselbjerg (1620-1653) Frederik Parsberg (1653-1662) Sophie Kaas gift Parsberg (1662-1672) Jørgen Parsberg (1672-1680) Helle Rosenkrantz gift Trolle (1680-1686) Tage Thott (1686-1688) Christian Simonsen (1688-1721) Jens Hellegaard (1721-1740) Adam Levin Hellegaard (1740-1742) Charlotte West gift Hellegaard (1742-1747) Søren West Lindberg (1747-1750) Jørgen Thomsen (1750-1773) Severin Leopoldus Løvenskiold (1773-1802) Michael Herman Løvenskiold (1802-1831) Carl Severin Christian Herman Løvenskiold (1831-1877) Herman Frederik Løvenskiold (1877-1917) Carl Herman Frederik Vilhelm Løvenskiold (1917-1921) Carl Oscar Herman Leopoldus Løvenskiold (1921-1939) Simon Groth Teisen (1939-1962) Enke Fru Karen Groth Teisen (1962-1984) Christian Groth Teisen (1984-) Hans Christian Eberhard Groth Teisen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Vognserup Arkiveret 2. april 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016
Vognserup

Vognserup (Danish: Vognserup Gods) is a listed manor house located in the parish of Knudby to the west of Holbæk, Denmark. The main building was built between in 1559-1575 in Dutch Renaissance style. History Vognserup was established in 1330 at the site of a former village. It was owned by the now extinct Rud family in the Middle Ages. Peter Rud, a friend of king Frederick II, died in 1559. His widow Grethe Bruske constructed the current main building in c. 1559-75. Im 1750, Vognserup was acquired by Severin Løvenskiold (1719–1776). Severin Løvenskiold had inherited Birkholm Manor and Aggersvold as well as several iron works in Norway. In 1766 he created the 'stamhus' Løvenborg from his estates and in 1773 it received the status of Barony. The Barony of Løvenborg was dissolved in 1921 existed until 1921 as a result of the lens release (lensafløsningen) of 1919. · Estate The estate covers 358 hectares. It consists of 271 hectares of farmland, 29 hectares of meadows, 45 hectares of forest, 8 hectares of marshland and a 5-hectare park. List of owners 1370- ) Jacob Nielsen Ravensberg ( -1401) Mikkel Rud (1401–1429) Anna Pedersdatter Jernskæg, née Rud (1429- ) Vilhelm Rud ( -1504) Peder Rud (1504–1545) Hans Rud (1545–1559) Peder Rud (1559–1575) Grethe Bryske, née Rud (1575–1613) Anders Dresselbjerg (1613–1620) Vilhelm Dresselbjerg (1620–1653) Frederik Parsberg (1653–1662) Sophie Kaas, née Parsberg (1662–1672) Jørgen Parsberg (1672–1681) Helle Rosenkrantz, bée Trolle (1681–1686) Tage Thott (1686–1688) Christian Simonsen (1688–1721) Jens Hellegaard (1721–1740) Adam Levin Hellegaard (1740–1742) Charlotte West, bée Hellegaard (1742–1747) Søren West Lindberg (1747–1750) Jørgen Thomsen (1750–1776) Severin Leopoldus Løvenskiold (1776–1789) Magdalene Charlotte Hedevig Løvenskiold(née v. Numsen) (1789–1807) Michael Herman Løvenskiold (1807–1831) Carl Løvenskiold (1831–1877) Herman Løvenskiold (1877–1917) Herman Frederik Løvenskiold (1917–1938) Carl Løvenskiold (1921–1939) Simon Groth Teisen (1939–1962) Karen Groth Teisen (1962–1984) Christian Groth Teisen (1984 onwards) Hans Christian Eberhard Groth Teisen References External links Vognserup Gods website
Vojens Kirke

Vojens Kirke er en genforeningskirke i den østlige del af Vojens. Grundstenen blev lagt 10. august 1924 og kirken indviet 6. september 1925. Kirken var den første sognekirke, der blev bygget i landsdelen efter genforeningen i 1920. Den tilhørende kirkegård er ældre end kirken og blev taget i brug 28. januar 1878. Midt på kirkegården ligger "det røde kapel", der blev bygget få år efter at kirkegården var etableret og benyttet som sognekirke fra sognet blev udskilt fra Jegerup Sogn 1. april 1914 og indtil kirken blev bygget . Eksterne henvisninger www.Vojenskirke.dk Vojens Kirke hos KortTilKirken.dk Vojens Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Referencer
Vollsmose Kirke

Vollsmose Kirke er en kirke i Odense-bydelen Vollsmose. Kirken ligger midt mellem boligblokkene ved siden af det lokale indkøbscenter, Center Øst. Eksterne kilder og henvisninger Vollsmose Kirke hos KortTilKirken.dk Vollsmose Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Volsted Kirke

Volsted Kirke ligger i Volsted Sogn i det tidligere Fleskum Herred Ålborg Amt, nu Ålborg Kommune. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. I korets sydmur ses et romansk vindue. Historie Våbenhuset er fra 1873. I våbenhuset er indsat portalkvadre, dels om syddøren, dels i østmuren. På de høje karmsten er der relieffer af Syndefaldet og en biskop, derover er indsat kvadre med korslam og et vildsvin, på overliggeren ses en løve. På de tre kvadre i østmuren og vestmuren ses fugl, ræv forfulgt af hund og et par helgener med glorificerede hoveder vendt mod hinanden, på endefladerne ses tekst. Portalen tillægges Mester Goti, som også har arbejdet i Gjøl Kirke. Sydportalen og de øvrige reliefsten stammer formodentlig fra kirkens syd og nordportal. Da man opførte våbenhuset samlede man de enkelte dele til våbenhusets sydportal samt indsatte resten i våbenhusets mur. Stenene var dog allerede tidligere blevet omsat og sat forkert sammen, man har derfor ingen formodning om den rette sammensætning. Den nuværende overligger med løve er formodentlig en karmsten, stenen med de to modvendte helgener er formodentlig en overligger. De to hjørnesten har formodentlig siddet øverst i en portal med teksten vendt ind mod åbningen Skibets har fladt bjælkeloft, koret har sengotisk krydshvælv. Den runde korbue er bevaret med skråkantede kragsten. Altertavlen er fra omkring 1635, maleriet er udført af Rud Petersen i 1954. Prædikestolen har sengotisk karakter og minder om prædikestolen i Frejlev. På triumfvæggen har man afdækket et kalkmaleri i 1976. Den romanske døbefont af granit har glat kumme og terningkapitæl fod. Eksterne henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 13. september 2011 hos Wayback Machine Volsted Kirke hos KortTilKirken.dk
Volstrup Kirke

Volstrup Kirke ligger omkring 1 km nord for landsbyen Volstrup ca. 14 km S for Frederikshavn (Region Nordjylland). Kirken bærer præg af tilhørsforhold til den nærliggende herregård Sæbygård. Kor og skib er opført i senromansk tid af teglsten, den rundbuede norddør samt nogle vinduesoverliggere og skråkantsoklen af granit er enkeltheder, som stammer fra senromansk tid. I sengotisk tid blev koret forlænget mod øst og fik samme længde som skibet. Våbenhuset er formodentlig blevet opført i sengotisk tid. Den tilmurede syddør er spidsbuet. De svungne barokkamme stammer fra 1700-tallet. På kirkegården ses et ottekantet gravkapel fra anden halvdel af 1800-tallet for familien Arenfeldt. I sengotisk fik kor og skib indbygget krydshvælv. Altertavlen stammer fra en renæssance-fløjaltertavle med våben for Johan Rud og Anne Hardenberg, den nuværende altertavle blev kraftig omdannet i 1709 og fik tilføjet våben for Holger Pach og Lisbeth Bille, i fodstykkets maleri ses den jødiske og den kristne nadver. Korbuekrucifikset er fra sengotisk tid. Prædikestolen er fra 1700-tallet, på kurven ses naive malerier, på den firkantede lydhimmel ses evangelistmalerier. I stoleværket ses gavle med våben for Vogn Vognsen til Stenhede og våben for Malte Sehested og Sophie Brahe. I vestenden ses et pulpitur fra begyndelsen af 1700-tallet med våben for Pachs, Bille og Arenfeldt. I korets gulv ses en gravsten over Otto Brahe (død 1646). Den lille romanske granitfont er stærkt ophugget. Eksterne kilder og henvisninger Volstrup Kirke på KortTilKirken.dk Volstrup Kirke på Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine