NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fuglsig

Fuglsig er en tidligere hovedgård 5 km sydøst for Hjørrings centrum. Den første ejer omtales i 1490, hvor gården sikkert har været en enestegård, altså har ligget uden for landsbyen og dens fællesskab. Den nævnes igen i 1617, nu som hovedgård. Der har været skiftende indtægter, og gården har modtaget en del tiende og bøndergods. Men i 1797 gik det så dårligt, at bønderne måtte bruge stråtagene som foder. Dengang blev gården solgt til et konsortium, hvoraf et medlem havde tilnavnet "Herregårdsslagteren". Siden gik det tilbage for gården, der langsomt fik frasolgt jorden indtil der til sidst kun var bygninger, have og grave tilbage, som kunne bære navnet Fuglsig videre. I 1748 var der en brand, hvorefter man har bygget et trefløjet stuehus i bindingsværk. Stuehuset blev fredet i 1939 for at bevare en sal med en speciel malestil. Salen er kvadratisk og i barokt snit. Både vægge og gulve er bemalet i en variant af stilen grisaille. Farven pariserblåt er brugt til bemalingen, hvorved salen er mørk og har en speciel stemning. Ejere 1490 Hans Andersen 1617-1640 Niels Christensen Lange 1640-1652 Henrik Lange 1652 Niels Kaas 1653-1671 Henrik Lange 1671-1693 Hippolita Christophsdatter v. Hahn 1693-1694 Niels Lange og Anne Cathrine Lange 1695-1705 Anne Lange 1705-1720 Christian Georg von Møsting 1720-1728 Ingeborg Juel 1728-1734 Hedevig Vind, gift Holstein 1734-1742 Joh. Ludv. Holstein 1742 Claus Edvard Ermandinger 1742-1771 Jens Andersen Sand (1698-1770) Gift: 1. Anne Pallesdatter Kjærulf af Lerbæk, 2. Helle Margrethe Juulsbye 1771-1772 Hans Andersen Brønnum 1773-1797 Christen Aagaard 1797-1801 Konsortium 1801-1812 Mikkel Schiebsted 1812-1816 Peter Marcussen Wodschou 1816-1823 Hans Henrik Degner 1823-1824 Mikkel Schiebsted 1824-1844 Hans Henrik Degner 1844-1869 Willum Frederik Treschow og Michael H.J.D. Treschow 1869-1894 Lauritz Lassen 1894-1916 Holten Nikolaus Lützhøft 1916-1918 Konsortium 1918-1919 Chr. Nielsen Præstbro 1919-1924 Th. Isager 1924- Valdemar Pedersen L.K.Emmersen 1997 Kim Brodersen 2011- Carsten Christiansen Fuglsig trinbræt Fuglsig fik i 1930 trinbræt på Hjørring-Hørby Jernbane (1913-53). Der var kun en jordperron uden venteskur. Trinbrættet blev ikke brugt ret meget, så det blev nedlagt midt i 1940'erne. Noter Eksterne kilder/henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Fuglsig Arkiveret 2. oktober 2016 hos Wayback Machine Restaureringsarkitekt MAA Bue Beck & konservator Lars Vester Jakobsen: Den blåmalede sal i Kulturarvsstyrelsens årshæfte 2004: Herregården, s. 55-58 Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine
Funder Ådalsbro

Funder Ådalsbro er Danmarks længste landbro. Broen fører Herningmotorvejen over Funder Ådal. Broen står som to parallelle broer, der har en afstand på 1 meter. Broerne har en højde på 30 meter, og de har hver ni store spænd på op til 85 meter. Broen åbnede for trafik sammen med motorvejsstrækningen fra Bording til Funder 31. august 2012. Broen er designet af Gottlieb Paludan Architects og Kresten Bloch.
Fur Bryghus

Fur Bryghus er et bryggeri, der ligger på Furs nordvestlige spids, Knuden. Fur Bryghus og Restaurant Bryghuset er indrettet i rød træbygning fra 1926. I 1997 blev det 128 hektar store areal og den gamle træbygning overtaget af den nuværende ejer, Mildred Fog. I 2004 var bygningen omdannet til et moderne mikrobryggeri med tilhørende restaurant og bryghuset blev indviet torsdag den 30. september 2004. Fur Bryghus producerer pt. ca. 400.000 liter Fur øl, som sælges over hele landet. Træbygningens historiske baggrund Bygningen blev rejst i forbindelse med den voksende molerproduktion. ”Møllen” blev den kaldt i daglig tale, da der i bygningen var opstillet en stor kværn, som knuste den opgravede moler. Moleret kom til ”Møllen” på tipvogne trukket af et af to damplokomotiver, der kørte på et skinnenet, der gik ud i molergravene. Når den bearbejde moler skulle videre fra ”Møllen” blev det via skinnenettet kørt til en stor udskibningsbro, der strakte sig ud i fjorden og derpå lastet på skibe. Til damplokomotiverne hørte en remise og en smedje. En plads til kul var der også og naturligvis en brønd, for damplokomotiver er storforbrugere af vand. Senere blev et stor udendørs knuseanlæg opført og i selve bygningen blev der opsat en ovn. Fabrikkens produktion blev indstillet i begyndelsen af 1980'erne, hvorefter bygningerne fik lov at stå. Øltyper Fur Ale Fur Bock Fur Christmas Ale Fur Hvede Fur Lager Fur Pale Ale Fur Porter Fur IPA Fur Renæssance Fur Sommer Ale Fur Steam Beer Fur Schwartzbier Fur Julebryg Fur Påskebryg Fur Barley Wine Fur Alkoholfri Ale’s Vulcano Classic Vulcano Julebryg Vucano Pale Ale Vulcano Pilsner Vulcano Påskebryg Se også Bryggerier i Danmark Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 12. november 2007 hos Wayback Machine
Fur Kirke

Fur Kirke er sognekirke på øen Fur i Limfjorden. Kirken er indviet til Sct. Morten og kaldes derfor også Sct. Mortens Kirke. På sognets hjemmeside og i skrifter om kirken benytter man også den gamle skrivemåde for øens navn og benævner derfor kirken som Fuur Kirke. Kirkens udseende Kirkens ydre Kirken ligger højt på en gammel havskrænt på øens østside. Det er en stor kirke med et langt skib, hvortil kommer både tårn mod vest og kor og apsis mod øst. Den er bygget dels af granitkvadre og dels af rødsten – en lokal sandsten på Fur. Den har – lidt usædvanligt – våbenhus på nordsiden. Her findes desuden en trappe til tårnets 2. stokværk. Kirken er tækket med bly. Kirkens indre Den nuværende altertavle består af sidefløjene af den oprindelige middelalderlige altertavle med billeder af de 12 apostle. I midten ses en moderne kopi af et middelalderkrucifiks. Den gamle altertavles midterparti er gået til. Døbefonten er den oprindelige, formentlig lavet af en engelsk stenhuggermester. Prædikestolen er i renæssancestil fra 1600-tallet og er en såkaldt lektorieprædikestol, som oprindelig har været anbragt tværs over åbningen mellem kor og skib. Kirkens historie Kirken er bygget i begyndelsen af 1100-tallet. Den blev hurtigt efter opførelsen overdraget til Viborg Domkapitel og tilhørte derefter domkapitlet indtil reformationen. Eksterne henvisninger Fur Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Fur Kirke på KortTilKirken.dk
Furesøbad

Furesøbad er et gammelt badested med en kunstigt anlagt badestrand. Det ligger ved Furesø i Nørreskoven ved Fiskebæk midtvejs mellem Værløse og Farum. Hertil kommer et søsportscenter med roklub, kanoklub, kajakklub, sejlklub, windsurfingklub. Om sommeren er der tradition for personsejlads på Furesøen. Den varetages af Bådfarten, der også sejler på Lyngby Sø og Bagsværd Sø. Der er anløbsbro ved Furesøbad og ved Kollekolle. Der findes en kiosk, der holder åbent om sommeren – og en restaurant, som holder åbent hele året rundt, og som har udsigt over Furesøen. Stedet ejes efter kommunalreformen 2007 af Furesø Kommune. Stedet var tidligere ejet af Værløse Kommune og Farum Kommune i fællesskab. Furesøbad lå i den tidligere Værløse Kommune, men i begyndelsen af 2000-tallet overtog Farum kommune driften og ejerskabet og forsøgte at ændre navnet til Farum Marina. Her gjorde skovrideren for Nørreskov opmærksom på, at Furesøbad skulle forblive det originale navn for stedet. Eksterne henvisninger Furesøbads hjemmeside Arkiveret 19. maj 2011 hos Wayback Machine Restaurant Furesø Marinas hjemmeside Arkiveret 13. marts 2011 hos Wayback Machine
Fussing Sø

Fussing Sø er en langsø i Østjylland beliggende tæt ved Fussingø, 10 km vest for Randers. Søen hører med sine 220 ha, 3,6 km længde og 29 meters dybde til blandt de større søer i Danmark. Fussing Sø er en af kilderne for Skals Å. Dens eget tilløb sker primært gennem en række kilder på søens bund. Søen omgives af Fussingø Skov, der tilhører godset. Søen er fredet, ligesom godset er det. Badning i søen er dog tilladt fra badepladsen. Fussing Sø er EU-habitatområde og en del af Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal. Kilder og henvisninger
Fussing Sø

Fussing Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Randers kommun i Region Mittjylland. Fussing Sø ligger 17 meter över havet. Arean är 2,2 kvadratkilometer och sjön sträcker sig 1,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 3,2 kilometer i öst-västlig riktning. Fussing Sø, som är en av källorna till Skals Å, får sitt vatten från olika källor på sjöbotten. Fussing Sø omges av skogen Fussingø Skov och trakten i övrigt består till största delen av jordbruksmark. Sjön ingår i Natura 2000 området Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal. Källor
Fyrendal Kirke

Fyrendal Kirke ligger ved herregården Fyrendal, ca. 16 km Ø for Skælskør (Region Sjælland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Fuglebjerg Kommune (Vestsjællands Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Øster Flakkebjerg Herred (Sorø Amt). Kirken har tilknytning til herregården Fyrendal, som ligger umiddelbart bag kirken, Fyrendal hed Vindinge før 1677. Skibet stammer fra en romansk kirke opført af rå og kløvet kampesten med tilhugne kvadre i granit, kridt og faksekalk ved hjørner og åbninger. Skibet er blevet forlænget mod vest i senromansk tid. Mod nord og syd ses spor af de oprindelige døre med stik af kridtkvadre. Skibet fik højtsiddende spidsbuevinduer i anden halvdel af 1200-tallet, to af disse spores i sydmuren. De to korsarme er tilføjet i 1300-tallet, inden det romanske kor blev erstattet med det nuværende langhuskor i 1500-tallet, blændingsgavlen mod nord, kan dateres til 1300-tallet, gavlen mod syd har ingen daterbare enkeltheder. tårnet er opført i 1400-tallet, det to nederste stokværk er bevaret, overdelen med blændingsprydede kamtakgavle er fra 1500-tallet. Sakristiet er opført i 1529. Skibet fik indbygget hvælv i 1300-tallet. Det murede alterbord har en åbning på bagsiden med smedejernsdøre fra 1685. Altertavlen i barok fra 1685 bærer våben for Didrik friherre Fuiren og Margrethe Elers. Foran koret er opstillet et korgitter fra o.1640 med våben for Gyldenløve og Grubbe, korgitteret tillægges Abel Schrøders værksted, det blev anbragt foran søndre korsarm i 1854 men flyttet tilbage i 1953, ved gitteret står to figurer, Kristus og Moses, som formodentlig har hørt til korgitteret. I koret er ophængt et epitafium fra 1670 over provst Friderick Andersen Klyne og familie. Prædikestolen er udført i 1616 på roskildemesteren Anders Nielsen Hatts værksted. I korsskæringen står en degnestol, som bærer våben for Niels Krag og Jytte Høeg. I kirken ses et korbuekrucifiks fra o.1500. På vestvæggen er ophængt et par stolegavle fra o.1600 med Syndefaldet og Korsfæstelsen. Kirken har haft en Madonna-figur fra 1300-tallet, som nu opbevares på Næstved Museum. Figuren tillægges Næstved Madonna-mesteren. I nordre korsarm ses et epitafium med 32 anevåben over Wilhelm Dresselberg til Vindinge (død 1620) og hustru. Desuden ses en gravsten over Erik Christoffersen Dyre (død 1554) og hans to hustruer samt en søn. I søndre korsarm ses to gravfanestænger fra begravelsen for Rudolph Günther von Grabow (død 1716). Desuden ses flere gravsten fra barokken med sekundære indskrifter og nogle sten over tjenestefolk fra Fyrendal. Den romanske granitfont er hugget i én blok, den har glat kumme og en kraftig vulst som overgang til den runde fod. Eksterne kilder og henvisninger Hans Ulrik Gyldenløve – Regitze Grubbe på gravstenogepitafier.dk Niels Krag – Jytte Høeg Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine på gravstenogepitafier.dk Fyrendal Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Fyrendal Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fyrendal Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Fåborg Kirke

Fåborg kirke ligger i Fåborg sogn, Skast Herred, Ribe Amt. Eksterne kilder og henvisninger Fåborg Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fåborg Kirke Arkiveret 31. august 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Fårevejle (Skrøbelev Sogn)

For alternative betydninger, se Fårevejle. (Se også artikler, som begynder med Fårevejle) Fårevejle er en gammel sædegård, den nævnes første gang ca. 1326. Fårevejle ligger i Skrøbelev Sogn, Langelands Nørre Herred, Langeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1868 ved August Klein, men er genopført efter en brand i 1870. Fårevejle Gods er på 678 hektar med Bomgård. Ejere af Fårevejle (1326-1342) Niels Brock (1342-1372) Eske Nielsen Brock (1372) Johanne Nielsdatter Brock gift Jensen (1372-1408) Jens Andersen Jensen (1408-1441) Eske Jensen Brock (1441-1494) Corfitz Tønnesen Rønnow (1494-1500) Erik Hardenberg (1500-1502) Anne Corfitzdatter Rønnow gift Hardenberg (1502-1506) Markvard Rønnow (1506-1526) Mette Hardenberg gift Rønnow (1526-1536) Joachim Markvardsen Rønnow / Eiler Markvardsen Rønnow (1536-1565) Eiler Markvardsen Rønnow (1565) Anne Eilersdatter Rønnow gift Hardenberg (1565-1604) Erik Hardenberg (1604-1608) Anne Eilersdatter Rønnow gift Hardenberg (1608) Mette Brahe gift Marsvin (1608-1622) Peder Marsvin (1622-1648) Jørgen Pedersen Marsvin (1648) Hannibal Sehested (1648-1652) Christoffer Urne (1652) Lisbet Christoffersdatter Urne gift (1) Friis (2) Urne (1652-1654) Gergers Friis (1654-1693) Lisbet Christoffersdatter Urne gift (1) Friis (2) Urne (1693-1705) Knud Urne (1705-1707) Anna Beate Volkendorf gift (1) Urne (2) Skeel (1707-1729) Erik Skeel (1729-1764) Holger Andersen Skeel (1764-1767) Regitze Sophie Gyldencrone gift Skeel (1767) Jørgen Erik Holgersen Skeel / Vilhelm Mathias Holgersen Skeel (1767-1774) Jørgen Hansen (1774-1806) Niels Jørgensen Hansen (1806-1810) Enke Fru Hansen (1810-1820) Johan Otto Nielsen Hansen (1820-1826) Den Danske Stat (1826-1842) Ludvig von Cossel (1842-1872) Peter Johansen de Neergaard (1872-1878) Peter Poul Ferdinand de Neergaard (1878-1892) Enke Fru de Neergaard (1892-1918) Wenzel Flach de Neergaard (1918-1924) Jacob de Neergaard (1924-1940) Jørgen L. Hansen (1940-1946) Enke Fru Hansen (1946-1970) Ove Nielsen (1970-1990) Mie Ovesdatter Nielsen gift Andersen / Inge Merete Ovesdatter Nielsen gift Rasmussen / Bente Ovesdatter Nielsen (1990-) Niels Rasmussen / Inge Merete Ovesdatter Nielsen gift Rasmussen
Fårup Kirke (Aarhus Kommune)

For alternative betydninger, se Fårup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fårup Kirke) Fårup Kirke er en kirke beliggende i Aarhus Kommune lidt nordvest for Aarhus. Eksterne kilder og henvisninger Fårup Kirke hos KortTilKirken.dk Fårup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fårupgård

Fårupgård ist ein Herrenhaus in der dänischen Gemeinde Jelling Sogn in der Tørrild-Harde, die heute zum Vejle Amt gehört. Die Geschichte des Hauses kann bis ins 15. Jahrhundert zurückverfolgt werden. Geschichte Fårup wurde erstmals 1436 als ein Dorf erwähnt mit fünf Bauern, von denen „Nicolaus Jacobi Villesen (Ferke) de Fathrup“ namentlich bekannt ist. 1578 gelangten mehrere der Höfe in den Besitz von Laurids Skram. Unter ihm erhielt der neue Herrensitz den Namen „Fårupgård“. Seine Tochter ließ das alte Dorf niederreißen. Ihre Nichte Sophie Below, die Mutter von Birgitte Thott, besaß das Gut 1634–1650. Ihr Sohn und Erbe Henrik Thott verkaufte das während des Torstenssonkrieges verwüstete Gut. Anschließend wechselten häufig die Besitzer. In den 1880er Jahren erbaute der damaligen Eigentümer W. R. Tidemann das heutige Herrenhaus als einstöckiges Gebäude auf den Grundmauern des um 1750 errichteten Vorgängerbaus. Nach einem Brand im Jahr 1915 wurde es in seinem heutigen Aussehen wieder aufgebaut. 1911 gelangte das Gut in öffentlichen Besitz. Die dazugehörigen Ländereien wurden aufgeteilt in insgesamt 26 Bauernhöfe. Das Gutshaus und die dazugehörigen Gebäude dienten erst als Heim für alkoholkranke Männer, später für vernachlässigte Kinder und ab 1952 als Schulheim. Seit 1968 im Besitz des Vejle Amts beherbergt es seit 1994 das Fårupgård Ungecenter, eine Wohneinrichtung der Gemeinde Vejle mit Platz für 42 Kinder und Jugendliche mit psychosozialen Problemen. Weblinks Fårupgård Ungecenter (dänisch) Fårupgård (dänisch)
Fænøgård

Fænøgård Ligger på øen Fænø ved Middelfart. Fænøgård er dannet i 1763 af Niels Basse til Hindsgavl Slot. Gården ligger i Middelfart Sogn i Middelfart Kommune. Den nuværende hovedbygning er opført i 2003-2004. Fænøgård Gods er på 388,4 hektar. Ejere af Fænøgård (1763-1773) Niels Andersen Basse (1773) Karen Basse Fønss gift von Adeler (1773-1801) Christian Holger von Adeler (1801-1808) Karen Basse Fønss gift von Adeler (1808-1815) Karen Basse Fønss dødsbo (1815-1858) Niels Basse Fønss (1858-1907) Niels Basse Fønss (1907-1921) Frederik Niels Basse Fønss (1921-1935) Carl Lawaetz (1935-1943) P. M. C. Daell (1943-1947) Ib de Mylius-Benzon (1947-1975) Aksel M. Horsens (1975-1990) Jens Erik Horsens (1990-1999) Mads Eg Damgaard (1999-) Flemming Skouboe Kilder Kraks Landbrug
Förde-Schule Gravenstein

Förde-Schule Gravenstein er en tysk privatskole i Gråsten. Skolen har ca. 200. elever og 15 lærere. Der er desuden tilknyttet en børnehave samt SFO. Skolens historie Der har været tysk privatskole i Gråsten siden 1875, dengang da området var en provins i Preussen. Den første lå på det nuværende Fredensgade 10. Skolen gik fortrinligt og havde tilstrækkelig tilslutning frem til omkring 1924, hvor der kun var 31 elever og én lærer. En ændring i skoleloven gjorde dog at man allerede to år senere var nået helt op på 63 elever. Omkring samme tid flyttede skolen til Elleygade og i 1941 blev der bygget en helt ny og topmoderne bygning på Kongevej. Skolen var finansieret af den tyske besættelsesmagts træk på Nationalbanken og derfor blev den beslaglagt efter Befrielsen i 1945. Bygningen blev herefter brugt til politistation. Først 10 år senere kunne man igen åbne en tysk skole i byen, da man erhvervede en villa i Nygade. Forholdene var dog slet ikke tilstrækkelige, så i 1968 købte man en grund ud til Flensborg Fjord. Opførelsen af den nuværende skole påbegyndtes i 1972 og strakte sig over to år. Eksterne henvisninger Skolens danske hjemmeside Arkiveret 30. januar 2012 hos Wayback Machine Tysk skole Arkiveret 27. november 2016 hos Wayback Machine på www.graastenarkiv.dk
Fødevarestyrelsen

Fødevarestyrelsen er en styrelse under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, som har til ansvar at føre tilsyn og kontrol med fødevarer og veterinære forhold. Styrelsen har cirka 1.715 ansatte. Hovedkontoret, som tager sig af udvikling, koordinering og regeldannelse på veterinær- og fødevareområdet, har til huse i Glostrup ved København. Her arbejder cirka 500 ansatte. Kødkontrollen, der fører tilsyn med slagterierne, har cirka 560 ansatte. Fødevareregion Øst og Fødevareregion Vest med hhv. 330 og 390 ansatte tager sig af kontrol og tilsyn, samt lokal information og rådgivning til forbrugere, landmænd, virksomheder og dyrlæger. Fødevarestyrelsen er nok mest kendt i den brede befolkning som ansvarlig for uddeling af smileyer til forhandlere af fødevarer. De står også bag forbrugerkampagner som "Nøglehulsmærket" og "Mad med mindre kemi". Det er desuden også Fødevarestyrelsen, der i samarbejde med DTU Fødevareinstituttet udarbejder de officielle kostråd. Certificering og kontrol Fødevarestyrelsen har ansvar for en række statslige certificeringer, veterinær- og fødevare-kontrolordninger og administrerer de statslige regler på området. Velkendte eksempler: Smiley-ordningen Ø-mærket, kontrol og administration deles med Landbrugsstyrelsen på visse områder Det Økologiske Spisemærke (bronze, sølv og guld) Se også Positivlisten Aromaforordningen Eksterne henvisninger Fødevarestyrelsen Arkiveret 29. maj 2014 hos Wayback Machine Find Smiley Arkiveret 25. september 2017 hos Wayback Machine Nøglehullet Arkiveret 8. marts 2011 hos Wayback Machine Alt om Kost Arkiveret 27. januar 2011 hos Wayback Machine
Fødevarestyrelsen

Fødevarestyrelsen är ett direktorat under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri i Danmark. Det bildades 1970. Det har sitt säte i Glostrup väster om Köpenhamn, men har verksamhet över hela landet (inklusive Grönland, där man delar ansvaret med det grönländska självstyret). Fødevarestyrelsen ansvarar för reglering och kontroll, vägledning, beredskap och internationellt samarbete inom livsmedelsområdet. Referenser Externa länkar Webbplats (danska)
Fødselsanstalten i Jylland

Fødselsanstalten i Jylland (FiJ), ofte også kaldet Fødselsstiftelsen, var en fødeklinik i Aarhus, der eksisterede fra 1910 til 1996. Den var beliggende på Vennelyst Boulevard 4 i Vennelystparken. Bygningen er i dag en del af Aarhus Universitet. Historie Fødselsanstalten blev indviet i Aarhus 10. oktober 1910 som et fødested for ugifte og ofte ubemidlede kvinder i Jylland. Gifte kunne også føde der, men måtte betale for det. Aarhus Kommune stillede grunden til rådighed for byggeriet, der var finansieret af staten. Oprindeligt var klinikken dimensioneret til 360 fødsler om året. Allerede seks år efter åbningen var tallet oppe på 641 fødsler. Børn, der er født på Fødselsanstalten i Jylland er i slægtsforskningssammenhænge anført som født i Sankt Johannes Sogn. Udover svangre-, føde- og barselsafdeling blev der tilknyttet et pleje- og spædbørnehjem, hvor ugifte mødre gratis kunne tage ophold i op til et år. Den første der blev indlagt 10. oktober 1910, var den fraskilte Valborg Karen Marie Pedersen fra Skive. I 1953 bortfaldt ordningen med at huse enligtstillede mødre, og Fødselsanstaltens virke var herefter udelukkende inden for sygehusvæsenets regi. Fødselsanstalten i Jylland blev nedlagt i august 1996, og dens funktioner blev overført til Skejby Sygehus. Henved 190.000 børn blev født på FiJ. Bygningen er blevet omdøbt til Victor Albeck Bygningen i januar 2000 efter anstaltens første leder, Victor Albeck, som også var en drivende kraft bag oprettelsen af Aarhus Universitet, der i dag bruger bygningen til dele af Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet. Der er blandt andet dekanat og Det Sundhedsvidenskabelige Bibliotek som drives i samarbejde med Det kgl. Bibliotek i bygningen. Kilder Århus – byens historie 1870-1945, bind 3., Ib Gejl (red), Aarhus Byhistoriske Udvalg, 1998. Palle Lykke (11. juni 2014): En ring sluttes i Århus Arkiveret 11. juni 2015 hos Wayback Machine Aarhus Universitet Aarhus Stadsarkiv (25. juni 2014): Ugens Aarhushistorie - Fødselsanstalten i Jylland Arkiveret 11. juni 2015 hos Wayback Machine Aarhus Kommune FiJ Fødselsanstalten i Jylland Arkiveret 21. maj 2015 hos Wayback Machine Kvindemuseet Database for Slægtsforskere - Fødselsanstalten i Århus Arkiveret 11. juni 2015 hos Wayback Machine Forlaget Grifo. Referencer Se også Fødselsstiftelsen