NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tandrup (Bedsted Sogn)

For alternative betydninger, se Tandrup. (Se også artikler, som begynder med Tandrup) Tandrup er en hovedgård lidt vest for Ovesø i Thy. Den hører til Bedsted Sogn. Hovedbygningen er ombygget ca. 1825 hvor den fik sit trefløjede anlæg. Den oprindelige bygning var firefløjet og i bindingsværk. Voldgraven blev sløjfet og hovedbygningen ombygget ca. 1850. Ved ombygningen blev en portgennemgang sløjfet. Ejere af Tandrup 1386 Peder Nielsen af slægten Bild 1396 Per Høg 1413 Niels Eriksen Banner 1424 Lage Rød 1439 Bo Høg 1485 Karen Høg 1512 Niels Krabbe 1520 Eiler Lykke 1575 Jakob Lykke 1625 Christoffer Gersdorff 1630 Johan Rantzau 1638 Frantz Rantzau 1660 Helle Urne 1688 Elisabeth Sophie og Dorte Rantzau 1698 Elisabeth Rantzau 1726 Christian Leth 1737 Marie Charlotte Amalie Giedde 1737 Poul v. Klingenberg 1784 Peder Jørgensen af Ullerupgaard 1799 Niels Willemoes 1817 Poul Tøfting 1847 Flere ejere, bl.a. Niels Munch Breinholt 1848 Hans Ditlev Lützhøft 1858 Jes Eske Christian Lützhøft 1876 Anna Augusta Lützhøft gift Lützhøft 1892 Hans Ditlev Henrik Lützhøft 1946 Folmer Christian Eske Lützhøft 1956 Hans Christian Preben Lützhøft 1983 Hans Christian Lilleøre Referencer
Tandslet Kirke

Tandslet Kirke ligger midt på det sydlige Als. Kirken er opført ca. 1200. Der er tale om en såkaldt kullet kirke, dvs. uden tårn, i romansk stil. De oprindelige dele er skib, kor og apsis – sidstnævnte er dog måske lidt yngre – mens sakristi og våbenhus er blevet føjet til på et senere tidspunkt i middelalderen. Tagrytteren, hvor der hænger en lille klokke, stammer fra 1746. Klokken blev skænket til kirken af sognepræsten Matthias Stenlås – kirkens præst 1699-1759 – og har indskriften: "Soli deo gloria". Den fungerer i dag i forbindelse med det ur, der blev anbragt på tagrytteren i 1934. I sakristiet findes en piscina til udhældning af dåbsvandet, når det blev skiftet. Et klokkehus er anbragt øst for kirken og stammer sandsynligvis tilbage fra middelalderen og er første gang omtalt i 1589. Den blev restaureret i 1977. I klokkestablen hænger to kirkeklokker fra henholdsvis 1887 og 1922. Den ældste – og mindste – har en indskrift fra Sl 107,1: Takker Herren thi han er god Og hans miskundhed er evindelig Den større klokke – 520 kg – erstattede en ældre, der i 1917 blev nedtaget og omsmeltet til krigsmateriel. Inskriptionen er her et vers af Helge Rode: Jeg ringer Haab ved dagens Daab Jeg ringer Fred naar Sol gaar ned Indvendigt er kirken udsmykket med en række senmiddelalderlige kalkmalerier. Der er bl.a. en domsscene i koret, og over prædikestolen er der malet fire adelsvåben, hvoraf det ene – en ørn med stjernehoved – tilhører junkerslægten Lund, der hørte hjemme på Tandsgård i Tandslet. De øvrige er ikke identificerede, men ved et af dem ses årstallet 1480. Prædikestolen er fra 1575, mens den tilhørende lydhimmel er fra 1680. Altertavlen er forsynet med et maleri af Jes Jessen (1743-1807), læremester for C.W. Eckersberg. Det stammer fra 1798 og motivet er Jesus i Getsemane Have. Til venstre for korbuen hænger et krucifiks, der er lavet af Jes Lind fra Øster Åbølling i Roager Sogn. Det er en gave fra Degn Palmus og hustru, der skænkede det til kirken til erindring om deres to døde sønner: Knud, der døde som sømand i 1909, og Heinrich, der som løjtnant faldt i 1916 ved Commencourt i Frankrig. En inskription på krucifiksets bagside daterer det til Langfredag, 6. april 1917. Orgelet er fra 1863 og fremstillet af Marcussen & Søn, mens pulpituret er fra 1840'erne. Kirkens to votivskibe er modeller af Freya – fra 1876 – og skoleskibet Danmark. På kirkegården findes der en mindesten de 42 fra sognet, der faldt i 1. verdenskrig. Der er også en mindre mindesten for de fire danske soldater, der i forbindelse med 2. Slesvigske Krig i 1864 døde på et lazaret i Tandslet. Eksterne henvisninger Tandslet Kirke hos KortTilKirken.dk Tandslet Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Tangkrogen

Tangkrogen er et grønt område på 13,2 hektar ud til Aarhus Bugt i Marselisborgkvarteret i den sydøstlige del af Aarhus midtby. Tangkrogen ligger mellem Strandvejen og Marselisborg Havn. Navnet kommer af at der ved anlæggelsen af moler drev tang ind på området. Der er forskellige aktiviteter i området, såsom cirkus, kræmmermarkeder, koncerter, motionsløb og siden 2009 Sculpture by the Sea i ulige år. Siden 2012 tillige Food Festival. Området har 500 parkeringspladser og der er plads til 20.000 mennesker. Referencer
Tangkrogen

Tangkrogen (lit.: The Kelp-nook) is a public park in Aarhus, Denmark. The park is situated in the neighborhood Midtbyen by the coast with the Bay of Aarhus to the southeast, the Marselisborg neighborhood to the West and the Port of Aarhus to the North. The park is bounded by Strandvejen and Marselis Havnevej across from Chr. Filtenborgs Square. It is a municipal park managed by the Nature and Environment department (Danish: Natur og Miljø) of Aarhus Municipality. Tangkrogen got its name from the kelp that filled the cove when recreational jetties were constructed when the city of Aarhus initially developed the area into a public park in the early 20th century. Overview The park is 9.884 acres of open grassy fields, clay covered event spaces and a part of the coastline, used as a berthing area for small recreational boats such as kayaks and dinghies. The park is the main event venue in Aarhus and it is divided between different areas designed for different purposes. The central area is dubbed Cirkus Pladsen (Circus Square), is a 2700 acres clay covered venue frequently used by travelling circuses, markets and other events that require fixed structures or heavy machinery. Adjacent to it is 3400 acres of grassy fields designed for durability and smaller structures such as tents. The park is bounded by 3707 acres of grassy recreational areas with trees and bushes mainly intended for daily low intensity use. The park includes water fountains in different areas, sewers and public toilets and is rated to host up to 20.000 visitors. There are 500 adjacent parking spaces and it lies close to public transport from Strandvejen, Chr. Filtenborgs Plads and Hans Broges Gade. The park has through the years been host to many of the largest events in Aarhus including the annual solstitial celebration celebrations, Sculpture by the Sea, circuses, the Food Festival, fairs, markets, festivals and concerts. Gallery References External links Media related to Tangkrogen at Wikimedia Commons
Tangevej Vandtårn

Vandtårnet på Tangevej er et tidligere vandtårn beliggende på Tangevej i Ribe nær Ribe Station. Vandtårnet er opført i 1913 til institutionen Ribelund og blev senere i 1952 renoveret og udvidet. Det var i drift ind til 1990. Tårnet er ca. 30 m højt og har en diameter på ca. 6m. Kilder Lykke Jensen, Kim. Danmarks Vandtårne. Eksterne henvisninger "Se billeder". Skånska Vattentornssällskapet. Arkiveret fra originalen 3. april 2016. Hentet 2011-10-24.
Taulov Kirke

Taulov Kirke er en kirke i Taulov ca. 10 km sydvest for Fredericia. Kirken er en gammel middelalderkirke, fra ca 1170 som indvendigt blev totalt renoveret i 1999. Karakteristisk for kirken er det rundkirkeagtige gravkapel, der som en apsis slutter sig til korets østside. Kor og skib er i romansk stil med to sengotiske tilbygninger, et kraftigt tårn mod vest og et stort våbenhus, opbygget af gule munkesten, ud for syddøren. De romanske bygningsdele er opført af veltilhugne granitkvadre på en skråsokkel. Kirkens altertavle er fra 1686 og er formodentlig udført af Hans Nielsen Bang i Middelfart. Kirken ligger højt i det bakkede landskab, med udsigt ned mod Kolding Fjord Referencer Eksterne henvisninger Taulov Kirke på KortTilKirken.dk Taulov Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Taulov Kirkes hjemmeside De danske Kirker, bind 16, side 192, 1969 af Erik Horskjær
Teatret ved Sorte Hest

Teatret ved Sorte Hest Vesterbrogade 150 er et af Københavns ældste intimteatre. Teatret blev grundlagt i 1978 af skuespillerne Brigitte Kolerus, Michael Lindvad og scenograf Ves Harper. Teatret ved Sorte Hest har op gennem 1980'erne og 1990'erne udklækket mange af dem, som har præget dansk teater, film og TV i de sidste årtier. Repertoiret er moderne klassikere og nyere dansk og svensk dramatik. Teatret har en lang tradition for at opføre absurd dramatik af Dario Fo, Samuel Beckett og Eugène Ionesco. Teatret har en sal med plads til 70 og en publikumsfoyer, hvor der afholdes publikumsarrangementer. Teatret ved Sorte Hest fik i 1992 status som egnsteater og 1996 som lille storbyteater i Københavns Kommune. Oversigt over teatrets ledelse 1978 - 1988 : Brigitte Kolerus, Michael Lindvad og Ves Harper. 1988 - 1994 : Brigitte Kolerus, Maria Stenz 1994 - 2001 : Brigitte Kolerus, Maria Stenz, Mickey Pheiffer 2001 - 2002 : Maria Stenz, Mickey Pheiffer 2002 - 2011 : Maria Stenz 2011 - 2011 : Maria Stenz, Maria Walbom Vinterberg 2012 - : Maria Walbom Vinterberg Områdets og bygnings historie Teatret ligger i den del af Vesterbro, der kendes som Sorte Hest-området. De fire heste (grøn, hvid, gul og sort) var landevejskroer, som lå på Vestre Landevej (det nuværende Vesterbrogade), der ledte ind til Vesterport. Her kunne bønder, som ikke nåede inden for byportene, inden de lukkede ved solnedgang, overnatte i sikkerhed. Sorte Hest (det nuværende Vesterbrogade 148 – bydelens ældste bygning) har været gjæstgiveri siden 1600-tallet under navnet Den Gyldne Løve. I 1771 blev det opført som landevejskro og var smugkro i nogle år i 1800-tallet, idet den ikke havde kongelig bevilling. I 1825 omtales den for første gang som ”Kongelig Privilegeret Gjæstgivergård”. Overfor Sorte Hest lå galgebakken på Vester Fælled (det nuværende Amerikavej). Det var her greverne Struensee og Brandt lå på hjul og stejle efter henrettelsen i 1772. Gjæstgiveriet servicerede rejsende til og fra København til langt op i 1900-tallet. I dag er Gjæstgiveriet et konditori af samme navn. Den bygning, hvori Teatret ved Sorte Hest ligger, var en gammel lagerbygning med vognport og bolig for de tjenestefolk, som arbejdede i Hintzes Villa, hvor fabrikant Hintze boede og efter sigende afholdt vilde fester med dansepigerne fra det gamle Det gamle Scala. Senere blev villaen til Mekanisk Museum. I begyndelsen af 1980'erne stod huset tomt. I 1986 flyttede den danske BZ-bevægelse ind og gjorde bygningen til hovedkvarter og åbnede ”Café Morgenstjerne”. Politiet ryddede bygningen efter voldsomme gadekampe d. 2. feb. 1990. I dag ejer andelsboligforeninger bygningerne i Sorte Hest-området, og Hintzes Villa er lejet ud til erhverv. Referencer Den Sorte Hest på VesterBro. Berlingske, 2009-09-09 Eksterne henvisninger Teatret ved Sorte Hests hjemmeside
Teknologisk Institut

Teknologisk Institut er en dansk selvejende institution, der har status som Godkendt Teknologisk Serviceinstitut (GTS). Instituttet har været i drift i over 100 år. Formål og aktiviteter Teknologisk Institut har som hovedformål at udvikle, anvende og formidle forsknings- og teknologibaseret viden til gavn for det danske erhvervsliv. Det sker blandt andet gennem udviklingsprojekter i samarbejde med uddannelsesinstitutioner i Danmark og udlandet, gennem rådgivning og standardiseringer. Teknologisk Institut betragter det som sin vigtigste opgave at sikre, at ny viden og teknologi hurtigt kan omsættes til værdi for kunderne i form af nye eller forbedrede produkter, materialer, processer, metoder og organisationsformer. Instituttet samarbejder med eksisterende og nye virksomheder enkeltvis og i grupper om teknologisk og ledelsesmæssig fornyelse og effektivisering, såvel bredt som på avancerede områder. Dansk Teknologisk Institut blev etableret i København i 1906 og fusionerede siden med en række andre mindre institutter, bl.a. Jysk Teknologisk Institut i 1990. Navnet var frem til 1999 Dansk Teknologisk Institut. Instituttets aktiviteter er opdelt i divisioner, der beskæftiger sig med en lang række områder inden for bl.a. byggeri, klima og energi, robotteknologi, erhvervsudvikling, transport og logistik, fødevarer, slagteriteknologi og landbrug m.v. Derudover har Instituttet en stor kursusaktivitet, der henvender sig til såvel offentlige som private virksomheder. Desuden ejer Teknologisk Institut datterselskabet Danfysik A/S, som udvikler og producerer højteknologisk partikelaccelerator-udstyr til anvendelse indenfor forskning, healthcare og industri. Instituttet fungerer på markedsvilkår, og finansieres således primært af de mere end 12.000 unikke virksomheder, som bruger instituttet. En mindre del af omsætningen udgøres dog af resultatkontrakter med Videnskabsministeriet. I 2018 omsatte Teknologisk Institut for 1.122 mio. kr. og beskæftigede godt 1.100 ansatte (årsværk). Hovedkontoret er beliggende i Taastrup, mens der er afdelinger i Århus, Odense, Skejby og Sønder Stenderup ved Kolding. Teknologisk Institut har desuden datterselskaber eller afdelinger i Sverige og Spanien. Dronning Margrethe er protektor for instituttet. Referencer Eksterne henvisninger Teknologisk Instituts hjemmeside
Teknologisk Institut

Teknologisk Institut (engelska: Danish Technological Institute) är en dansk självägande institution, som tillhandahåller utbildnings-, laboratorie- och andra tjänster till näringslivet. Det bedriver också forskning och utvecklingsarbete med dansk statlig finansiering. Teknologisk Institut bedriver verksamhet i Danmark, Sverige, Polen och Spanien. I Sverige verkar det helägda dotterbolaget Teknologisk Institut Sverige AB. Huvudkontoret ligger i Taastrup, och i Danmark har Teknologisk Institut också enheter i Århus, Odense, Hirtshals och Sønder Stenderup vid Kolding. Dansk Teknologisk Institut inrättades i Köpenhamn 1906 och har senare gått samman med ett antal mindre institutioner, bland andra Jysk Teknologisk Institut 1990. Namnet ändrades 1999 till Teknologisk Institut. Institutets aktiviteter är uppdelade på avdelningar som sysslar med frågeställningar inom en rad områden, som byggnadsindustri, klimat- och energifrågor, robotteknologi, näringslivsutveckling, transport och logistik, livsmedel och slakteriteknik. Teknologisk Institut äger sedan 2009 det 1964 grundade Danfysik A/S, som utvecklar och tillverkar högteknologisk utrustning för partikelaccelaratorer för användning inom forskning, hälsovård och industri, och som 2011 flyttade från Jyllinge till moderbolagets anläggning vid Gregersenvej i Taastrup. Den totala omsättningen var 2015 en miljard danska kronor och antalet anställda omkring 1.000. Se även Teknologisk Institut Sverige AB, Teknologisk Instituts svenska dotterbolag Källor Teknologisk Institut – Årsredovisning 2015 Externa länkar Teknologisk Instituts webbplats
Tersløsegård

Tersløsegård er en herregård der ligger i Tersløse Sogn på Vestsjælland. Gården var ejet af Ludvig Holberg omkring midten af 1700-tallet. Holberg testamenterede Brorupgaard og Tersløsegaard til Sorø Akademi. Han udvidede gården i 1748 og indrettede et enkesæde med fri bol. Efter gennem mange år at have forbedret gården og ejendommen udtalte han: "Jeg har givet et råt og uformeligt kaos en vis skikkelse og forbedret mine bønders kår, som fordum sukkede under svært åg." Ejere af Tersløsegård (1290-1305) Anders Knudsen Grosøn (1305-1320) Jens Grubbe (1320-1382) Slægten Grubbe (1382-1408) Johannes Tuesen (1408-1411) Johan Bryske (1411-1421) Niels Grubbe (1421-1461) Anne Nielsdatter Grubbe gift Passow (1461-1465) Anders Jensen Passow (1465-1480) Christoffer Andersen Passow (1480-1499) Anders Christoffersen Passow (1499-1505) Niels Andersen (1505-1510) Anne Andersdatter Passow gift Andersen (1510-1536) Roskilde Bispestol (1536-1570) Mads Eriksen Bølle (1570-1604) Kirsten Madsdatter Bølle (1604-1620) Steen Brahe (1620-1651) Otto Brahe (1651-1668) Henrik Ottesen Lindenov (1668-1683) Henrik Bielke (1683-1720) Poul von Klingenberg (1720-1737) Alexander Thielemann von Heespen (1737-1743) Enkefru Frederikke von Heespen, født von Klingenberg (1743-1745) Johannes Christensen (1745-1754) Ludvig Holberg (1754-1861) Sorø Akademi (1861-1890) Georg Grüner (1890-1917) G.F.R. Grüner m.fl. (1917-) Den Holbergske Stiftelse Tersløsegaard Udbygninger (1300) Middelalderlige kældre bevaret (1737) Hovedfløjen opført (ca. 1740) Sidefløjene opført (1915) Restaurering ved Martin Nyrop Kilder J. P. Trap: Danmark, 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Den Holbergske Stiftelse Tersløsegaard
Terslev Kirke

Terslev Kirke en en Kirke i Terslev ca. 13 km sydøst for Ringsted og 6 km nord for Haslev (Region Sjælland). Historie Kirken er bygget i tiden under Valdemarerne omkring år 1200. Den er udvidet op gennem Middelalderen, hvor den omkring 1300 er blevet forlænget mod øst og vest, mens sakristiet er etableret i sengotisk tid og tårnet år 1400. Våbenhuset er af mursten. Døbefonten er i granit fra 1200. Prædikestolen i bruskbarok fra ca. 1650 med evangelister og engle. I 1867 blev kirken sat i stand. Fra den tid stammer bænkene og de nygotiske støbejernsvinduer. Kirkeskib og lysekrone fra 1917 blev skænket af familien Lunn på Sofiendal til minde om deres datter Isse, der døde kun 10 år gammel. Kirken er igen blevet restaureret i 1979, og herfra stammer korudsmykningen: Tre kalkmalerier udført af COBRAmaleren Mogens Balle, og et vægtæppe af hans ægtefælle Grete Balle. Facadefarve Selve kirkebygningen er i gul, mens tårnet er rødt. Årsagen hertil kendes ikke med sikkerhed, men et gæt er, at den ældste kirke er blevet kalket med kalk fra Faxe Kalkbrud. I takt med reparationer og renoveringer gennem årene, har man for at sikre helhedsindtrykket, valgt at kalke kirken. Da kirken i slutningen af det 18. århundrede blev under lagt Giesegård, er den som resten af Giesegårds kirker på egnen (f.eks. Nordrup og Farendløse) kalket gul. Kirken blev sandblæst omkring 1970, så kalklaget er ikke tykkere, end man kan se sporene af bygningsændringerne – f.eks. det store buede renæssancevindue på sydfacaden. Eksterne kilder og henvisninger Terslev Kirke på KortTilKirken.dk Terslev Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Testrup Kirke

Testrup Kirke ligger i landsbyen Testrup, nord for Aalestrup. Den nuværende kirke består af kor, apsis og et enkelt fag af skibet fra en gotisk kirke, der foruden de bevarede dele havde et væsentlig større skib med korsarme og et tårn. Den nuværende form har kirken haft siden 1748, hvor kirkeejeren, enken Johanne Maria Christensdatter på Testrupgård, lod størstedelen af kirken nedrive. Før den gotiske kirke var der er romansk kvaderstenskirke på stedet. I 1430'erne blev byggeriet af den gotiske kirke igangsat med Viborg Domkirke som forbillede. Den stod færdig i 1439 og blev indviet til sankt Catharina. Den indgik i et større byggeri, der var hospital i middelalderen. Der var oprindelig tre kirkeklokker, men to blev flyttet til Viborg Domkirke, hvor de gik tabt ved dennes brand i 1726. Den bevarede klokke har indskriften: Mørket betvinger jeg, naade bringer jeg, lovsang ringer jeg, bøn bevinger jeg. Altertavlen er fra ca. 1700, mens prædikestolen er fra 1615. Døbefonten er fremstillet i svensk granit og indviet i 1934. Dåbsfadet blev i 1717 foræret til kirken af herredsskriver Peter Andersen og hustru, men er betragteligt ældre, da det er tilvirket i 1575. Kirkens votivskib er en model af skoleskibet Danmark og er lavet af snedkermester P.C. Christiansen i Thorup i 1945. Kirken fik det foræret i 1958 af en anonym person. Eksterne henvisninger Testrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Th.Langs Skoler

Th. Langs Skoler eller Theodora Langs Skoler er navnet på et skoleimperium på Skoletorvet i Silkeborg. Theodora Lang oprettede sin skole d. 23. november 1882. Ved skolens oprettelse var midlerne så små, at eleverne selv måtte medbringe stole fra hjemmet til brug i skolen. Th. Lang erhvervede sig en af byens sidste nybyggergrunde, som var oprettet ved kongeligt dekret ved handelspladsen Silkeborgs oprettelse. De ældste af skolens bygninger er tegnet af arkitekten Anton Rosen og opført 1886. I de kommende år gik udviklingen særdeles hurtigt. Da Th. Langs Skoler var på deres største, indeholdt skoleimperiet børneskole, gymnasieskole, lærerseminarium, HF-kursus, drenge- og pigekostskole. I begyndelsen tillige et forskoleseminarium. Alt sammen centreret omkring Skoletorvet og Hostrupsgade i Silkeborg. I 1977 udflyttedes Th. Langs Gymnasium og blev til Silkeborg Amtsgymnasium, kort efter indstilledes driften af den sidste kostskole, – pigekostskolen, i 1986 blev Th. Langs Seminarium nedlagt. Tilbage er børneskolen samt Th. Langs HF & VUC. Disse to institutioner gik på institutionens 125-års fødselsdag i 2007 i optog gennem Silkeborg midtby medbringende stole – til minde om oprettelsen af en lille, fattig skole. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Thingbæk Kalkminer

Thingbæk Kalkminer er et nu nedlagt mineområde til brydning af kalk under Rold Skov, Nordjylland ikke langt fra landsbyerne Rebild, Gravlev og Oplev. Minerne fungerer i dag som turistattraktion. Minerne, som er en del af Rebildcentret, blev erhvervet af billedhuggeren Anders Bundgaard i 1905. I 1926 startede sønnen Christian Bundgaard en egentlig kalkminedrift i Thingbæk. Minedriften ophørte dog grundet manglende rentabilitet sidst i 1940'erne/først i 1950'erne. Der har været åbent for besøgende siden 1935, og huser desuden Bundgaards Museum. Her opstillede Anders Bundgaard en række gipsmodeller i gangene, bl.a. Cimbrertyren. Desuden er også en række værker af kollegaen Carl Johan Bonnesen udstillet. Som andre tilbageværende kalkgruber har Thingbæk Kalkminer en stor fast overvintrende bestand af flagermus. Efterhånden som overvintringspladser for flagermus i naturen forsvinder, bliver disse miner mere og mere vigtige for flagermusarternes overlevelse i Danmark. Kalken er skubbet op til jordoverfladen ved en saltdiapirs bevægelser i undergrunden, på samme måde som det er sket ved f.eks. Mønsted Kalkgruber og Daugbjerg Kalkgruber. Ulykke 1988 Den 16. juli 1988 skete en ulykke hvor en del af minen styrtede sammen og tre personer omkom. Referencer Ekstern henvisning Rebildcentret Arkiveret 26. november 2013 hos Wayback Machine
Thise Mejeri

Thise Mejeri a.m.b.a. er et dansk økologisk andelsmejeri i landsbyen Thise på det nordøstlige Salling. Virksomhedens omsætning var i 2020 1.158 millioner kroner, og der er ca. 250 ansatte. Den indvejede mælkemængde var på 112 millioner kilo fra i alt 72 andelshavere. Det gør virksomheden til Danmarks næststørste økologiske mejeri (efter Arla Foods). Thise Mejeri leverer 80 % af produktionen til det danske marked, hvor Coop Danmark er den største kunde. De resterende 20 % af produktionen eksporteres til Tyskland, Sverige, England og USA. Virksomhedens produkter omfatter et bredt udvalg af økologiske mejeriprodukter (85 i alt), heriblandt konsummælk, smør og ost. Produktet 0.5 % Jerseymælk, der består af mælk fra Dansk Jersey, er en af virksomhedens succeser. Virksomhedens produkter har Ø-mærket. Også specialprodukter som mejeriets 'ad libitum mælk', er kommet på markedet. Her går kalvene med deres mor eller en såkaldt 'ammetante', indtil de er mindst tre måneder gamle – i økologisk driftsform går kalvene normalt med deres mor i 24-36 timer. Ved konventionelt 12 timer. Mejeriet har kontrolnummer M 123. Historie Andelsselskabet blev etableret i 1988. Syv økologiske mælkeproducenter gik sammen og stiftede selskabet, som fungerede i en del af det gamle Mejeriet Dybbækdals bygninger. Mejeriet Dybbækdal, der oprindeligt er fra 1887, fungerer fortsat som en selvstændig juridisk enhed, der benytter Thise Mejeris produktionsapparat, men i dag er det Thise Mejeri, der er stort. Mejeriet Dybbækdal producerer i dag kun ost. Thise Mejeri udgjorde sammen med mejerierne i Grindsted og Gedsted Nordjysk mejerisamvirke. Deres produkter blev solgt af butikskæder over hele Danmark, ligesom en del eksporteres. Grindsted Mejeri er sidenhen blevet lukket, og bygningerne blev i forsommeren 2010 jævnet med jorden. Referencer Eksterne henvisninger Mejeriets officielle hjemmeside