NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Durup Kirke (Skive Kommune)

For alternative betydninger, se Durup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Durup Kirke) Durup Kirke er en romansk i Durup på Salling. Den hører til Durup Sogn i Skive Kommune Region Midtjylland. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over en let profileret sokkel; Begge døre er tilmuret, syddøren er næsten forsvundet i murværket. I korets murværk ses oprindelige vinduer mod øst og nord. Mod nord ses et sengotisk våbenhus, som nu er omdannet til ligkapel. Kirken har haft et sengotisk tårn, som er blevet nedrevet i 1931, da det nuværende tårn og våbenhus mod syd blev opført. I tårnets vestmur er indsat en række romanske vinduer. Blandt indgangens tærskelsten ses det gamle alterbord med helgengrav. I 1880'erne blev byen stationsby, og den voksede så stærkt, at man i 1931 valgte at udbygge kirken. Kirken har fladt bjælkeloft. Korbuen blev udvidet. På alterbordet står den gamle altertavle med malerier fra 1700-tallet, den blev i 1931 erstattet med en altertavle af Johan Thomas Skovgaard, men omkring 1980 blev den gamle altertavle atter opstillet på alteret og Skovgaards maleri ophængt på skibets nordvæg. Prædikestolen fra 1640-50 har hjørnefigurer og felter med malerier af Kristus og evangelisterne. Den romanske døbefont af granit har glat kumme og randprofil. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Durup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Durup Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Durup Kirke (Rebild Kommune)

For alternative betydninger, se Durup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Durup Kirke) Durup Kirke ligger i landsbyen Durup, ca. to kilometer nord for Nørager og ca. 11 kilometer sydøst for Aars. Under en restaurering af kirken i 1885 fandt man et fragment af en runesten, den såkaldte Durupsten. Stenen kom til Nøragergård, hvor den blev opstillet i haven. En moderne runesten blev samme år opstillet ved kirken til minde over Hjalmar Hjorth fra Nøragergård, som døde som syvårig. Eksterne kilder og henvisninger Durup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Durup Kirke Arkiveret 2. februar 2012 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Dybbøl-Skolen

Dybbøl-Skolen er en folkeskole i Dybbøl ved Sønderborg. Skolen har ca. 900 elever og er dermed den største i Sønderborg Kommune. Skolen ligger geografisk i det vestlige Sønderborg. Tidligere var skolen delt i to matrikler, hvoraf en mindre afdeling med to 0.- og 1. klasser, kaldet Bülow-Skolen, lå i Dybbøl By. I dag er afdelingen nedlagt, og der befinder sig nu et rehabiliteringscenter på den gamle skole. Dybbøl-Skolen har et ry som en af de bedre skoler i regionen, og har også en SFO der er direkte forbundet med folkeskolen. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Luftfoto Arkiveret 2. november 2011 hos Wayback Machine
Dybbølsbro

Dybbølsbro er en bro og gade, som forbinder gaderne omkring Yrsa Plads med Kalvebod Brygge i København. Broen er omkring 240 meter lang og går over jernbaneterrænet på Vesterbro, hvor bl.a. S-togsstationen Dybbølsbro Station ligger. Der er adgang til stationen via trapper og elevatorer fra broen. Broen udgør en trafikåre mellem Vesterbro og Kalvebod Brygge med IKEA og shoppingcentret Fisketorvet . Broen blev bygget i eller omkring 1900, og ligger på Vesterbrosiden i forlængelse af bl.a. den tidligere anlagte Dybbølsgade, opkaldt efter Dybbøl i Sønderjylland. Kilder Eksterne henvisninger
Dybbølsbro

Dybbølsbro ist eine Brücke im Bezirk Vesterbro in der dänischen Hauptstadt Kopenhagen. An ihrem südöstlichen Ende schließt sie an die Straße Kalvebod Brygge an, an ihrem nordöstlichen Ende an eine fünfarmige Kreuzung am Yrsa-Platz mit den Straßen Ingerslevsgade, Dybbølsgade und Skelbækgade. Sie überspannt im Bereich der S-Bahn-Station Fisketorvet (früher: Dybbølsbro) ein rund 240 Meter breites Eisenbahngelände. Der Zugang zur unten gelegenen Bahnstation erfolgt über Treppen und Aufzüge auf der Nordseite der Brücke. 2019 wurde die Brücke um einen zehn Meter breiten bidirektionalen Radweg und eine fünf Meter breite Gehwegfläche erweitert. Der viel befahrene Radweg ist Teil der Universitätsroute und verbindet Vesterbro über die Fahrradschlange mit Islands Brygge. Im Brückenbereich war er bei seiner Errichtung Kopenhagens breitester Radweg. Zur Verbesserung der Verkehrssicherheit führt der blau markierte Radweg seit Frühjahr 2023 diagonal über die fünfarmige Kreuzung am Yrsa-Platz. Es gibt Überlegungen, die Brücke für den KfZ-Verkehr ganz zu sperren. Städtebauliches Umfeld Am südöstlichen Ende der Brücke, im Bereich der Kreuzung mit der Straße Kalvebod Brygge, sind anliegende Grundstücke erst um 2020 herum mit den beiden Kaktustürmen (80 beziehungsweise 60 Meter hoch) und einem IKEA-Markt bebaut worden. Von Dybbølsbro aus hat man einen guten Blick auf das Bahngelände und die Schienen sowie auf Kopenhagens Skyline mit einer Reihe von Hochhäusern, Türmen und großformatigen Gebäuden. Name und Historie Der Name der Brücke wurde von der Straße Dybbølsgade übernommen, die schon seit den 1880er Jahren besteht. Der Ort Dybbøl liegt in Südjütland und ist in Deutschland auch unter seinem früheren Namen Düppel bekannt. Die S-Bahn-Station besteht seit 1934, als die S-Bahn-Linie nach Valby in Betrieb genommen wurde. Einzelnachweise Weblinks
Ponte di Dybbøl

Il ponte di Dybbøl (in danese, Dybbølsbro) è situato nel quartiere Vesterbro di Copenaghen, la capitale della Danimarca. All'estremità sud-orientale si collega a Kalvebod Brygge e all'estremità nord-orientale a un incrocio a raso con cinque vie. Il ponte scavalca un binario ferroviario largo circa 240 metri nell'area della stazione ferroviaria suburbana di Dybbølsbro (conosciuta anche come Fisketorvet). L'accesso alla stazione sottostante avviene tramite scale e ascensori sul lato nord del ponte. Nel 2019 il ponte è stato ampliato per includere una pista ciclabile bidirezionale larga dieci metri e un passaggio pedonale largo cinque metri. La pista ciclabile, molto frequentata, fa parte di un percorso ciclabile universitario e collega Vesterbro a Kalvebod Brygge. Al momento della sua costruzione, era la pista ciclabile più larga di Copenaghen. Al fine di migliorare la sicurezza stradale, dalla primavera del 2023 la pista ciclabile a fondo blu attraversa in diagonale l'incrocio a cinque vie di Yrsa Square. Sono in corso valutazioni di chiudere completamente il ponte al traffico veicolare. Ambiente urbano All'estremità sud-orientale del ponte, nella zona dell'incrocio con la via Kalvebod Brygge, intorno al 2020 sono stati sviluppati nuovi lotti con le due Torri Cactus (rispettivamente alte 80 e 60 metri) e un negozio IKEA. Nome e storia Il nome del ponte deriva dalla via di Dybbøls (Dybbølsgade), esistente fin dal 1880. La città di Dybbøl si trova nello Jutland meridionale. La stazione ferroviaria suburbana è in funzione dal 1934, quando entrò in servizio la linea ferroviaria suburbana per Valby. Riferimenti Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ponte di Dybbøl
Dybvad Hovedgård

For alternative betydninger, se Dybvad (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Dybvad) Dybvad Hovedgård beliggende i Skæve Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt er en herregård. Dybvad var formentlig i middelalderen en landsby, i 1408 omtales en ødegård i Dybvad, som en del af en gave Dronning Margrete i 1393 havde skænket til Børglum bispestol. Ejere af Dybvad Hovedgård 1393 Børglum bispestol 1536 Kronen 1578 Karen Krabbe og Ingeborg Skeel 1604 Hans Axelsen Arenfeldt 1611 Ellen Arenfeldt 1634 Jørgen Arenfeldt 1658 Rigborg Lindenov 1661 Ellen Arenfeldt 1663 Manderup Parsberg 1677 Otte Ottesen Skeel 1696 Ide Sophie Albertsdatter – Christian Reedtz 1704 Ove Ottesen Skeel 1704 Sophie Christiansdatter Reedtz og Carl Ferdinand Stauffenberg 1733 Jens Pedersen Todberg 1745 Margrethe Foss 1748 Jens Jacobsen Gleerup 1776 Jørgen Gleerup 1798 Inger Lauridsdatter Wadum 1813 Jens og Lauritz Gleerup 1837 Adolph Nicolai Winkel 1837 Janus Henrik Winkel 1900 Søren Winkel 1937 Statens Jordlovsudvalg 1948 A. Kjærgaard-Jensen 1956 Hjørring Kvægavlsforening Kilde J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 256 – 257
Dybvadbro Station

Dybvadbro Station var en jernbanestation på Danmarks længste privatbane Troldhede-Kolding-Vejen Jernbane (1917-68). Stationen blev anlagt 8 km fra Kolding i et område uden større bebyggelser, og den blev opkaldt efter en bro over Almind Å. Fra stationen udgik tre postruter til Ågård, Vester Nebel og Rådvad. Stationsbygningen blev tegnet af arkitekt Robert V. Schmidt og opført i 1916 af murermester Anton Jeppesen fra Taulov. Stationen havde et 142 m langt læssespor med sporskifte i begge ender og siderampe. Det lange sidespor blev ofte brugt til togkrydsninger. Stationen havde en usædvanligt høj signalmast på 20 m for at den kunne ses nede fra Bramdrupdam Trinbræt. Stationen fik først elektricitet i 1940, så indtil da måtte der hænges petroleumslamper op i masten og ved sporskifterne. Nedlæggelsen Stationens drift blev varetaget af ekspeditricer. Da den sidste sagde op to måneder før banens lukning 31. marts 1968, måtte stationen nedrykkes til trinbræt allerede 1. februar. Stationsbygningen er bevaret på Egtvedvej 132. Den blev efter nedlæggelsen købt af Vejle Amt og senere overtaget af Naturstyrelsen. Kolding Kommune købte bygningerne i 2014 for at oprette et naturcenter. Varehuset bruges til en udstilling om Troldhedebanen. Den høje signalmast blev fjernet i 1961, men fundamentet kan stadig ses. Troldhedestien, der følger banetracéet på 10 km mellem Kolding og Ferup, passerer stationen. Galleri Eksterne kilder/henvisninger Helge Kjerside, Finn & Steen Christensen: Troldhedebanen (2002) ISBN 87-980484-1-4 Helge Kjerside: Troldhedebanen i Kolding Stadsarkiv: Koldingbogen 2006, s.53-65 Arkiveret 23. april 2022 hos Wayback Machine KoldingWiki: Dybvadbro Station Arkiveret 26. august 2014 hos Wayback Machine EVP (Erik V. Pedersen): TKVJ Stationer 2 Thomas D. Rithmester: Danske Stationer Arkiveret 24. februar 2014 hos Wayback Machine
Dyrup Kirke

Dyrup Kirke er en folkekirke beliggende i Dyrup Sogn på Fyn, cirka 6 km syd for Odense. Kirken er indviet 5. oktober 1986, og fungerede oprindelig som kirkedistrikt under Sanderum Sogn, men blev udskilt som selvstændigt sogn 1989. Den huser også FDF Odense 2 Dyrup. Ønsket om en kirke i landsbyen kan føres tilbage til 1963, hvor man udpegede en grund på Tranehøjen til formålet. Odense Kommune gav tilladelse til kirkebyggeriet ti år senere, og 1976 blev grunden erhvervet. Der afholdtes arkitektkonkurrence 1977, der resulterede i, at Holger Jensen fik opgaven. Bygning Kirken er opført i gule teglsten uden synlig sokkel og kendetegnes ved de to halvgavle med forskudt sammenstød samt et af arkitektens typiske, slanke tårne der hæver sig fra bygningens midte. Kirken er opført som en centerkirke med en stor kirkesal og tilstødende møderum, kontorer og et forsamlingsrum, der kan åbnes ind til kirkesalen, når der er behov for flere siddepladser. Kirkesalen er kendetegnet ved sit åbne og rolige udtryk, der fremkommer både igennem rummets proportioner, ensartetheden i dets materialer og farvetoner og ikke mindst igennem de store vinduespartier, særlig mod øst hvor hele væggen er udført som et panorama til en atriumgård. Tårn og tagkonstruktion har siden 2003 været indkapslet af zink, som følge af de svære skader, stormen i december 1999 forårsagede på bygningen. Inventar Inventaret stammer næsten udelukkende fra opførelsen og er udført efter Holger Jensens tegninger. Både alterbord og døbefont er udført i samme gule tegl som bygningen. Altersølvet og dåbskanden er udført 1986 af guldsmedene Hjørdis og Iben Hougård, Kolding. Atriumgården øst for kirkesalen må anses som kirkens altertavle. Den I den er anlagt en have med et vandspejl, der står i forbindelse med døbefonten i salen og symboliserer Jordanfloden, hvor Jesus blev døbt. Bag dette er plantet et cedertræ med henvisning til Salomons Tempel (jf. 1. Kong 7,2-11), og bag alterbordet står et kærlighedstræ, en figen (med henvisning til Syndefaldets, 1 Mos, 3, 6-7) og en vin, der henviser til Nadversakramentet. Endelig er der plantet benved ved ligkapellet i havens søndre ende, hvis tilsyneladende visnende gulligtgrønne blade henviser til livet efter døden. Ideen om at integrere have og kirkerum havde Holger Jensen udviklet i sit arbejde med Vestervang Kirke,Helsingør (1966-82). Litteratur Wangsgaard Jürgensen, Martin; Burmeister Kaaring, David (2014). Danmarks Kirker, vol IX. Odense Amt, Dyrup Kirke (PDF). Nationalmuseet. Noter Eksterne kilder og henvisninger Dyrup Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Dyrup Kirke Arkiveret 5. maj 2015 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Dyssegårdskirken

Dyssegårdskirken er en kirke i Dyssegård Sogn i Gentofte Kommune i (Region Hovedstaden). Kirken er tegnet af arkitekten Georg Palludan og blev bygget 1957-61 på det højeste punkt i sognet, hvor Dyssegården oprindeligt lå. Kirken er orienteret nord-syd med indgang i nord og alter i syd, og er et eksempel på den funkisstil som gik forud for de helt utraditionelle kirker. Alterprydelsen er et freskomaleri, ‘Kristus stående over de opstandne’, udført af Holmer Trier. I 1991-96 blev kirkens menighedslokaler moderniseret, og der er opført et nyt kapel og mod øst en sognegård med mødelokaler og kontorer. Historie Dyssegården var en bondegård, der senere har navngivet kvarteret og postdistriktet Dyssegård. Gården, der lå i den sydlige del af Gentofte Kommune, blev opført 1769 og brændte ned i 1933. Da gården brændte ned, blev Dyssegårdskirken i stedet opbygget på grunden. Eksterne kilder og henvisninger Dyssegårdskirken Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Lokalhistorie om Dyssegård sogn Arkiveret 14. januar 2013 hos Wayback Machine
Dølby Kirke

Dølby Kirke er en kirke i Dølby Sogn i det tidligere Hindborg Herred Viborg Amt. Kirken var i middelalderen viet til Sankt Martin, øst for kirken har ligget en helligkilde, som formodentlig har været et valfartssted. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over dobbeltsokkel, profileret over skråkant. Den tilmurede norddør er bevaret med glat overligger og rundstave langs karmene, syddørens indramning blev nedtaget i 1872 og bl.a. brugt som trinsten. Østvinduet i koret og to romanske vinduer i skibets nordmur er bevaret i tilmuret tilstand, skibets vestlige vindue har rundstav langs buekanten. Øverst i østgavlen ses et firpasmønster som blænding. Støttepillerne ved korets østmur er senere tilføjelser. Tårnet er opført i sengotisk tid af munkesten iblandet kampesten, pyramidespiret menes opført efter 1750, tårnets murværk mod syd og vest blev skalmuret i 1871. Våbenhuset er opført i 1869. Kor og skib har flade bjælkelofter. Korbuen er bevaret med profilerede kragbånd, hvor man kan ane slyngornamentik. Alterbordet dækkes af et panel fra omkring 1600, felternes evangelistmalerier er oprindelige. Altertavlen er ligeledes fra omkring 1600, i felterne ses malerier af Sven Havsteen-Mikkelsen fra 1956, i midterfeltet ses Korsnedtagelsen, i sidefelterne ses morgenrøde og aftenrøde. De tidligere alterbilleder fra 1877 af A.F. Jæger er nu ophængt i skibet. Prædikestolen fra 1643 har evangelistmalerier i felterne. Den romanske døbefont af granit har glat kumme med rundstave og firkantet fod med hjørnekløer. På foden kan man ane slyngornamentik som korbuens. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Dølby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Dølby Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk
Dømmestrup

Dømmestrup er en lille landsby på det centrale Fyn, beliggende i Faaborg-Midtfyn Kommune under Region Syddanmark. Landsbyens gårde har hørt under Søbysøgård Gods og enkelte under Bramstrup Gods og er stadig domineret af de gamle gårde langs vejen. I dag er kun et mindre antal gårde stadig aktive landbrug. Byen har tidligere haft egen skole, købmand, smedje mm. samt et teglværk i den nærliggende teglværksgrav. Forsamlingshuset fra 1904 fungerer stadig som samlingssted for byens beboere. Livet i og omkring Dømmestrup i sidste halvdel af 1900-tallet er bl.a. beskrevet i Carl Nielsens erindringer "Min Fynske Barndom". Carl Nielsen blev født i nærliggende Nr. Lyndelse og tilbragte sin barndom i området. Eksterne henvisninger Historisk atlas – Dømmestrup
Døllefjelde Kirke

Kirken består af et romansk kor (resten af den oprindelige kirke) og et gotisk skib samt et sengotisk tårn mod vest. Syd for kirken fandtes tidligere en helligkilde, Skt. Kjelds kilde, som frem til 1593 gav anledning til et kildemarked. Man skal angiveligt have forsøgt at stoppe kilden, men den genopstod flere gange på andre steder nær kirken. I 1593 flyttede markedet til Sakskøbing. Det fortælles at borgerne i Sakskøbing købte markedet af kirken og betalte med en mur af brændte sten, muligvis kirkegårdens nordmur med en indgangsportal. Inventar Døbefonten er romansk og måske fra kirkens oprettelse. I korets nordside findes en kopi af et middelalderligt vindue med glasmaleri. Originalen blev nedtaget 1825 og indleveret til Nationalmuseet. På skibets nordvæg hænger et korbue-krucifiks fra ca. 1325. Altertavlen er fra ca. 1610. Foran tavlen er opstillet en formindsket kopi af Thorvaldsens kristusfigur. Alterbordet er nyere. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Otto Norn: Danmarks kirker, Maribo Amt b. 2 Døllefjelde Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Døllefjelde Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Døstrup Kirke (Tønder Kommune)

For alternative betydninger, se Døstrup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Døstrup Kirke) Døstrup kirke er en kirke i den sydvestlige ende af landsbyen Døstrup i det vestlige Sønderjylland). Koret er bygget i granitkvadre medens skib og tårnet er bygget i munkesten. Taget er af bly. I kirken er der en mindetavle for sognets faldne i tysk krigstjeneste under 1.verdenskrig. Nogle af disse faldt i Frankrig i de berygtede skyttegrave. Referencer Eksterne henvisninger Døstrup Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Døstrup Kirke Arkiveret 31. august 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kerk van Døstrup

De Kerk van Døstrup (Deens: Døstrup Kirke) is een parochiekerk van de Deense Volkskerk in het dorp Døstrup, ongeveer 5 km ten zuidoosten van Skaerbaek in Zuid-Jutland. De kerk is een voor het gebied karakteristieke dorpskerk. Beschrijving De huidige kerk bestaat uit een apsis, koor en kerkschip uit de laat-romaanse tijd en een toren van het Tørninglen-type uit de Gotiek (bouwkunst) met een recenter trappenhuis en een noordelijke uitbreiding. Sinds de oorspronkelijk aan Sint-Laurentius gewijde kerk rond 1200 werd gebouwd onderging het veel veranderingen. Eén van de grootste veranderingen was waarschijnlijk de aanbouw van een noordelijke kruisarm in 1734, een direct gevolg van de groeiende invloed van het piëtisme in de parochie, dat leidde tot een toenemend kerkbezoek. Externe link (da) Webpresentatie van de kerk
Det Gamle Rådhus (Ebeltoft)

Det Gamle Rådhus i Ebeltoft blev bygget i 1789 og er en af Ebeltofts største turistattraktioner. Det hører under Museum Østjylland. Det Gamle Rådhus blev opført i 1789 som erstatning for byens første rådhus, der havde ligget på ca. samme sted og var fra 1576. Bygningen er tegnet af den kendte arkitekt Anders Kruuse (1745-1811) fra Horsens og bygget af den lokale bygmester, Just Møller. Allerede i 1840 var bygningen blevet for lille til det oprindelige formål. Et nyt rådhus blev bygget på torvet, og det gamle blev i stedet brugt som vagtlokale for vægtere og brandmænd samt udlejet til privatbolig. Bygningens høje spir var fortsat et vigtigt sømærke. Bygningen blev restaureret i årene 1906-09, og herefter blev Det Gamle Rådhus hjemsted for Ebeltoft Museum. Efter restaureringen kom bygningen til at fremstå i renæssancestil med bindingsværk, som om der var tale om det oprindelige rådhus fra 1576. Hvis formålet var at få en fredning gennemført, lykkedes manøvren. Hvis huset skulle restaureres med henblik på at fremvise det originale udseende fra 1789 i nyklassicistisk stil, skulle det have været pudset og hvidkalket, som det kan ses på gamle fotografier. Fodnoter Litteratur Jakob Vedsted: Det gamle Rådhus i Ebeltoft, Ebeltoft 1989. ISBN 87-983403-0-1 Eksterne henvisninger Det Gamle Rådhus Arkiveret 28. juli 2021 hos Wayback Machine Museum Østjylland Den Digitale Byport Arkiveret 25. marts 2007 hos Wayback Machine
Eckersberg Børneunivers

Eckersberg Børneunivers er en fri grundskole i landsbyen Blans, på halvøen Sundeved vest for Sønderborg. Skolen er opkaldt efter maleren C.W. Eckersberg, der tilbragte sin barndom i Blans fra 1786 til 1796. I 1995 besluttede den daværende Sundeved Kommune at nedlægge folkeskolen i Blans. En stor del af landsbyens forældre ville ikke acceptere at Blans og omegn skulle være uden den lokale skole, og samme år blev friskolen etableret. Jens Billum blev ansat som skolens første leder. Han havde tidligere været med til at grundlægge Hinnerup Friskole og blev med årene en markant leder på friskolen. Den daglige undervisning omfatter ofte tværfaglige emner og samlæsning af flere årgange, for blandt andet at styrke det sociale element. Der prioriteres ligeligt mellem boglige og kreative fag, hvilket kan ses af timefordelingen. De kreative fag kommer specielt til udtryk i værkstederne om eftermiddagen. Børneuniverset rummer per 1. august 2016 148 elever og 38 børnehavebørn, 26 ansatte, heraf 16 lærere. Skolen ligger i nærheden af skov og strand med udearaler såsom fodboldbaner, multibaner og en stor naturlegeplads, etableret af foreningen Blans i bevægelse. Den aldersintegrerede undervisning er et vigtigt princip for at nå skolens værdigrundlag. Eleverne er opdelt i følgende grupper: Lillegrupper med elever fra børnehaveklasse til 2. kl. Mellemgrupper med elever fra 3. kl. til 5. kl. Storgrupper med elever fra 6. kl. til 7. kl. Ældstegrupper med elever i 8. kl. og 9. kl. Ekstern henvisning og kilde Skolens hjemmeside Arkiveret 23. oktober 2020 hos Wayback Machine
Edelgave (Smørum Sogn)

Edelgave er en herregård ved Grønsø Å, cirka 1½ km sydvest for Smørumovre i Egedal Kommune. Hovedbygningen er opført 1782-91 af Andreas Kirkerup og er fredet. 750 m syd for gården findes gravhøjen Gyngehøj. Referencer