NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fjandø

Fjandø är en obebodd ö i Nissum Fjord i Region Mittjylland i västra Danmark. Ön ligger utanför udden Nørre Fjand och sträcker sig två kilometer ut i fjorden. Den har bildats av sand och grus som har sköljts upp ur havet och har en yta på 40 hektar. Den högsta punkten ligger fyra meter över havet. Fjandø är ett viktigt fågelskyddsområde för kolonihäckande kustfåglar och den hedliknande vegetationen med bland annat ljung, kråkbär, odon och blåtåtel betas av får på sommaren och rödräv skjuts av. På öns norra del finns flera små vattensamlingar med bland annat tranbär, tuvtåtel, vattenmöja och havssäv. Fjandø ingår i Natura 2000-området Nissum Fjord och 174 olika fågelarter har identifierats på ön. Under häckningssäsongen mellan 1 april och 31 augusti får den och ett område 100 meter från kusten inte beträdas. Källor
Flade Sø

Flade Sø er en 485 hektar stor lavvandet sø i Thisted Kommune i Thy. Den var sammen med Ørum Sø oprindelig en del af Krik Vig i Limfjorden, men blev afskåret fra vigen på grund af sandflugt. Senere, i 1868, forsøgte man sig også med en udtørring og gravede en afvandingskanal fra søen til Krik Vig. Det viste sig dog hurtigt at det var for kostbart at opretholde udpumpningen af vand fra søen til fjorden. Allerede i 1882 opgav man projektet og lod vandet stå i søen. Flade Sø ligger næsten ud til Vesterhavet, hvor den er beskyttet af et 250 m bredt klitdige og flere høfder på stranden. Mod syd ligger byen Agger og mod øst Ørum Sø. Fredning Flade Sø ligger i Nationalpark Thy og har siden 1976 været en del af en naturfredning på 3327 hektar, som også omfatter Lodbjerg Klitplantage og Lodbjerg Klithede. Eksterne henvisninger Om Flade Sø Arkiveret 2. januar 2017 hos Wayback Machine på naturstyrelsen.dk Vådområdeprojekt Arkiveret 2. januar 2017 hos Wayback Machine naturstyrelsen.dk Flade og Ørum Søer Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine på coast-alive.eu Om fredningen Arkiveret 1. januar 2017 hos Wayback Machine fredninger.dk
Flade Sø

Flade Sø är en lagun intill Nordsjön på ön Vendsyssel-Thy i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den nordvästra delen av landet. Den högsta punkten i närheten är 19 meter över havet, 1,5 km sydost om Flade Sø. Trakten runt Flade Sø består till största delen av jordbruksmark och ängar. Källor
Flatø

Flatø er en ubeboet ø på 3,5 ha i det sydlige Guldborg Sund mellem Lolland og Falster. Øen har været brugt til produktionen af teglsten til konstruktion af Nykøbing Slot, og blev senere et forlystelsessted. En overgang var øen ejet af Middelaldercentret, men blev senere købt af lokale. Øen benyttes primært af firmaer og private til fest arrangementer. I de perioder, hvor øen ikke benyttes, agerer den som privat sommerhus for ejerne. Topografi Øen har et areal på ca. 3,2 ha. Den er ca. 380 meter lang og 175 meter på det bredeste sted. Det højeste punkt på øen er 4 m over havets overflade. Historie Allerede i stenalderen var øen beboet, og der er fundet rester af køkkenmøddinger og bopladser på og omkring øen. Der er også fundet flinteredskaber af flint fra Hasselø. Flatø leverede i 1670'erne mursten og kalk til et større moderniseringsarbejde ved Nykøbing Slot som enkedronning Sophie iværksatte. På dette tidspunkt var øen ejet af Kronen, og der lå allerede et teglværk på øen. Mellem 1760-1770 solgte Kronen øen, hvorefter den blev købt og solgt flere gange de følgende år. Herefter boede to familie på øen i omkring 100 år. Fra engang i 1870'erne var Flatø et kendt forlystelsessted med dans, keglebane og udskænkning hvor lokalbefolkningen blev sejlet ud for at forlyste sig. Der findes tre matrikler på Flatø, og de har siden 1947 været handlet under ét. I 1968 blev Flatø købt af en rigmand fra København, der brugte stedet til sit sommerhus. Senere købte den daværende Nykøbing Falster Kommune og Sydfalster Kommune øen i fællesskab i 1994 for 2.550.000 kr (3,7 mio. i 2012-DKK) med henblik på at videresælge den til Middelaldercentret ved Nykøbing Falster. I 1996 købte Middelaldercentret øen af de to kommuner efter en donation fra Arbejdsmarkedets Feriefond Under Middelaldercentrets ejerskab bliver øen brugt som destination for sejlture med rekonstruerede middelalderlige skibe som Gedesbyskibet, og der blev afholdt kurser i udesløjd. I 2005 blev Flatø solgt til private ejere fra regionen, der siden har benyttet den til udlejningsformål og privat brug. Referencer
Flæskholm

Flæskholm er en lille ubeboet halvmåneformet holm, som ligger mellem Avernakø og Skarø i det Sydfynske Øhav. Øen er ca. 200 meter lang og ca. 50 meter bred på det bredeste stykke. Der er cirka en meter høje lerklinter i den sydlige del. Kysten er overvejende stenet, til dels med store stenblokke, mod nord med et ca 50 m langt stenrev. Lokalt hentyder navnet Flæskholm til, at en smakkejolle fra Drejø forliste i det lave vand nær øen med en ladning flæsk til Fåborg. Flæskholm kan også stamme fra det gammmeldanske "flask", som er et lavvandet areal, der kan oversvømmes. På øen vokser der græs, agersennep, strandkarse og stor nælde og en stor almindelig hyld. Øen bruges som yngleplads for en del fugle. Da øen ligger i et meget lavvandet område, kan den kun besejles med skibe af meget ringe dybgang. Øen er kendt som den omtrentlige beliggenhed af nulpunktet for koordinatsystemet i generalstabskortene. Den nøjagtige position for dette punkt ligger 700 m syd for holmen. Omkring 500 meter nord for øen ligger Flæskholm Flak, hvor der af og til er tørlagte sandbanker, der tjener som rasteplads for mange fugle. 1967 udstyrede Danmarks Radio danske forfattere med proviant, telt og sovepose samt en båndoptager, til et syv dages ophold på Flæskholm. Eksterne henvisninger og kilder Flæskholm i Den Store Danske på Lex.dk www.bwfoto.dk
Flæskholm

Flæskholm är en ö i Danmark. Den ligger i Region Syddanmark, i den södra delen av landet. Flæskholm saknar i princip växtlighet. Den ligger söder om Fyn och 2 kilometer öster om Avernakø och har en yta på 0,5 hektar. Namnet kommer troligen av flæsk, som är ett gammalt namn på en flat, skivformad sten. Källor
Østrup (Nordfyns Kommune)

For alternative betydninger, se Østrup. (Se også artikler, som begynder med Østrup) Østrup er en landsby på Fyn med 273 indbyggere (2026). Østrup er beliggende tre kilometer sydøst for Otterup og 15 kilometer nord for Odense. Landsbyen tilhører Nordfyns Kommune og er beliggende i Region Syddanmark. Den hører til Østrup Sogn og Østrup Kirke ligger i landsbyen. Kilder
Østrup (Nordfyn)

Østrup is een plaats in de Deense regio Zuid-Denemarken, gemeente Nordfyn. De plaats telt 271 inwoners (2020). Østrup heeft een kerk uit omstreeks 1100 met een 16de-eeuws koor. De parochie maakt deel uit van de proosdij Bogense van het lutherse bisdom Funen.
Deget

Deget er en lille, ubeboet ø ud for Frederikshavn og er en af Hirsholmenes otte øer. På Deget findes rester af forsvarsværker fra forskellige krige i Danmarkshistorien. Aflejret sand og grus mellem stenene danner grundlaget for vegetationen. På øens sydspids er der badestrand og en stor sten med en længde på 7 meter, der anslås til at have en vægt på 100 tons. Der yngler store fuglekolonier på Deget. I perioden fra august til og med februar er det tilladt at besøge øen.. Deget har en skanse bygget af Tordenskjold fra 1712 til 1715. En del af skansens side er taget af havet. Den bestod af en firkantet 50x50 m. jordvold omkranset af en grav. Skansen blev brugt under Den Store Nordiske Krig 1700-1721. 1807–1814 blev den taget i brug igen under Englandskrigen. Der er på Deget registreret 8 steder med rester af tyske krigsinstallationer i beton fra besættelsestiden 1940-45. I 1944 byggede Besættelsesmagten et lyskasterbatteri på Deget. Den ottekantede bunker nord for kæmpestenen er resterne af et fjernstyringsanlæg til lyskasteren. I betonbygningen lige ved kæmpestenen stod elværket til krigsinstallationerne. Referencer
Denderup Vænge

Denderup Vænge er en privat skov, der ligger i Sydsjælland ved Rønnede. Skoven hænger sammen ved flere andre skove Hesede Skov, Storskov og Svennerup Skov,og er i dag i den nordlige del gennemskåret af Ny Næstvedvej primærrute 54 som er en to sporet hovedlandevej der går mellem Næstved og Sydmotorvejen E47/E55 ved Rønnede. I skoven ligger også klatreparken Camp Adventure. Vejdirektoratet er i gang med at planlægge en motorvej (Næstvedmotorvejen) (Primærrute 54) mellem Næstved og Rønnede. Tidligere blev der foreslået en linjeføring E der gik igennem den sydlige udkant af Denderup Vænge. Men efter linjeføring A blev valgt kommer motorvejen til at gå igennem den sydlige del af Hesede Skov der ligger nord for Denderup Vænge. Kilder
Dueholm (ø)

For alternative betydninger, se Dueholm. (Se også artikler, som begynder med Dueholm) Dueholm er en lille ubeboet ø og en af de ti små øer liggende i Nakskov Fjord. Dueholm, som er et vildtreservat, er lukket for færdsel i perioden 15. marts til 15. juli. Øen er en vigtig lokalitet for flere ynglende vadefugle og terner.
Dybesø

Dybesø er en 18,5 hektar stor sø beliggende i Odsherred Kommune. Søen er en afsnøret del af Kattegat og er trods navnet kun op til 2 meter dyb. I den yngre Stenalder var her et sund, som, sammen med det nuværende Hovvig-område forbandt Kattegat med Isefjorden. En 1,9 kilometer lang sti fører rundt om søen. Dybesø er en del af Natura 2000-område nr. 153 Havet og kysten mellem Hundested og Rørvig. I 1958 blev 13 hektar ved Dybesø fredet, og er nu en del af naturfredningen Korshage og Højsandet ved Rørvig. Kilder og henvisninger
Dynæs

Dynæs är en udde i Danmark. Den ligger i Silkeborgs kommun i Region Mittjylland, i den centrala delen av landet, 180 km väster om Köpenhamn. Dynæs ligger vid sjön Julsø. Närmaste större samhälle är Silkeborg, 11,1 km nordväst om Dynæs. I omgivningarna runt Dynæs växer i huvudsak blandskog. Källor
Egens Vig

Nappedam/ Egens Vig ligger i bunden af Aarhusbugten og Kalø Vig på det sydlige Djursland i Østjylland. Den 2 - 3 kilometer brede, tilnærmelsesvis cirkelformede vig, bliver afgrænset af Kalø Slotsruin, mod vest, og af et bakket landskab mod øst og nord. Egens Vig - også benævnt som Nappedam - er præget af en fladvandet kyst, med vadhavsagtige strande ved ebbe. I retning syd ud mod Kalø Vig og Aarhusbugten bliver Egens Vig afgrænset af et langstrakt rev, Rønsten, der er synligt ved ebbe. Et markeret sejlindløb mod øst giver adgang for lystbåde forbi revet og til Nappedam Lystbådehavn i bunden. Yderligere er der et umarkeret sejlløb på revets vestside tæt langs kysten til halvøen hvor Kalø Slotsruin ligger. På grund af nærhed til Kalø Slotsruin, den kystnære Hesthaveskov, der er byskov til Rønde og landskabelige kvaliteter i øvrigt, er Egens Vig/ Nappedam et rekreativt område, der blandt andet lægger arealer til ugentlige Kalø veteranbiltræf, Tirsdagstræf, forår, sommer, og efterår. En hovedfærdselsåre til Molslandets sommerhusområder og Ebeltoft, Molsvej, går langs den nordlige kyst. Egens Vig bliver benyttet af kite-surfere, på grund af lavt vand og et lukket farvand uden for store bølger, kombineret med frit løb for vestenvinden fra Jyllandssiden. Byen Rønde ligger i bakkelandet 2 kilometer nordvest for Egens Vig. Egens Vig/ Nappedam grænser op til Nationalpark Mols Bjerge. coor
Bommerlund Plantage

Die Bommerlund Plantage ist einer der zahlreichen künstlich angelegten staatlichen Nutzwälder in Dänemark. Sie ist eine große zusammenhängende Nadelwald-Plantage mit einer Fläche von ca. 670 Hektar. Der Wald liegt südlich von Gejlå und ca. 1 km nördlich der Grenzstadt Padborg (deutsch Pattburg) in der heutigen Gemeinde Bov (deutsch Bau) der Kommune Åbenrå in Sønderjylland, Dänemark. Der Ochsenweg auch Heerweg (dänisch Hærvejen) genannt, ein alter Handels- und Pilgerweg von Viborg über Schleswig nach Hamburg und die Kreisstraße (dänisch amtsvejen) Hellevad-Bov führen beide am Ostrand durch die Plantage. Lage und Beschaffenheit Bommerlund Plantage liegt zwischen der Übergangszone Moränenlandschaft und Geestlandschaft dominiert von Fichten mit vielen Moorgebieten. Die Plantage ist eine typische Flachheideplantage, die von Fichten dominiert wird. Im Jahr 1999 wurde die Plantage von einem Sturm schwer getroffen. Daraufhin wurden neue Baumarten gepflanzt. Laubbäume werden teilweise als Gürtel und teilweise als Eingriffe in die Bestände gepflanzt. Im Norden wird die Plantage von Gejlå begrenzt und an diesem Ende der Plantage befindet sich das sehr schöne Moorgebiet Paradiset (deutsch Paradies) mit einem markierten Wanderweg. In dem Waldgebiet gibt es eine stetig wachsende Population von Damwild, Rotwild und Reh. Geschichte Der Wald wurde in den Jahren 1881 bis 1901 aus den französischen Mitteln der Reparationszahlungen des Deutsch-Französischer Krieges 1871 an Preußen aufgeforstet. Zu dieser Zeit gehörte Nordschleswig (dänisch Sønderjylland) als Folge des zweiten Deutsch-Dänischer Krieges zur preußischen Provinz Schleswig-Holstein. Die aufgeforsteten Flächen stammen von dem alten Bommerlund Kro, eine Gastwirtschaft mit Hofanlage direkt am Ochsenweg und teilweise von Heideflächen der auf der Geest liegenden Bauernhöfe in Vejbæk und Stoltelund. An ihrem Ostrand führt der alte Ochsenweg durch die Bommerlund Plantage, der an ihrem Nordrand die Gejl Å auf der historischen Gejlå Bro überquert; einige hundert Meter südlich der Brücke, auf der Ostseite der Straße, ist der Heerweg dann auch noch in einem Zustand, der wohl am besten zeigt, wie er früher einmal ausgesehen haben mag. Weblinks Miljøministeriet –Naturstyrelsen (Dänisches Umweltministerium – Naturschutzbehörde): Bommerlund Plantage (dänisch) Grænseforeningen: Bommerlund Plantage (dänisch) Einzelnachweise
Borgø

Borgø er en ubeboet ø i den centrale del af Søndersø syd for Maribo på Lolland. Borgø er den største af øerne i Søndersø. I 1100-tallet blev borgen Refshaleborg opført med et voldanlæg på øen. Borgen tilhørte kongen og blev ødelagt ved et angreb i 1256. I dag er ruinerne og resterne af voldanlægget, Refshaleborg Voldsted, et yndet udflugtsmål. Galleri Kilder Til Borgø med Anemonen Arkiveret 28. maj 2005 hos Wayback Machine (Storstrøms Amt)
Borgø

Borgø är en ö i Søndersø på ön Lolland i södra delen av Danmark, 120 km från Köpenhamn. Ön är obebodd och kan besökas på sommaren med utflyktsbåt från Maribo. Den har en yta på 17 hektar och vegetationen består av orörd lövskog med främst al och ask. Borgø var tidigare ett populärt utflyktsmål med dansbana och servering. På öns nordvästra spets ligger ruinerna av fornborgen Refshaleborg från omkring år 1100. Den beskrivs som kronogods 1220–1240 i Kung Valdemars jordebok och var fortfarande under uppbyggnad när den förstördes i slutet av 1250-talet av invaderande trupper. Kung Kristofer I var impopulär bland både adeln och prästerskapet och stred med Hvideätten om makten, så det var naturligt för honom att förstärka försvaret av Borgø och södra Danmark. Den enorma kungaborgen skyddades av en cirkulär vall med en oktogonal ringmur och var skyddad av vatten på tre sidor och med vallar och vallgravar på den fjärde. För att komma till borgen var man tvungen att passera en by på fastlandet och en vindbrygga som har daterats dendrokronologiskt till 1195-1200. Man antar att Refshaleborg anfölls av soldater som kom över bron. Området runt Refshaleborg har undersökts av arkeologer vid flera tillfällen från 1969 och framåt. På fastlandet mitt emot borgen grävde man ut en kyrkogård från 1100-talet med ett hundratal gravar och en kyrkgrund samt en tegelugn med obrända munkesten som daterats till år 1190. Dykare har undersökt de pålar och delar av bron som syntes i vattnet och hittat delar av armborst, en yxa med bevarat träskaft och ett mynt från kung Kristofers regeringstid (1252-1259). På själva ön har rester av ringmuren, som inte var påbörjade när borgen anfölls 1256, hittats. Delar av byggnadsmaterialet har senare använts till att bygga bostäder och andra byggnader i närheten. Källor
Brokholm Sø

Brokholm Sø, Gåsemose og Havbjerg Skov er et naturgenopretningsprojekt i Salling ca. 5 km. sydøst for Selde og 5 km. nordøst for Breum. Projektet ligger i Junget, Thise og Grinderslev sogne. Brokkolm Sø blev afvandet i flere omgange i 1800-tallet og 1900-tallet. Genskabelsen af søen startede i 1995 og blev færdig i 1999. Den har udløb i Hinnerup Å der løber til Fur Sund. Naturgenopretningen omfatter også de nærliggende områder Gåsemose og Havbjerg Skov. Søen og skoven omfatter indtil videre 285 hektar, heraf 146 ha til søen, 26 ha til mose og 113 ha til skoven. Hinnerup å Eksterne kilder og henvisninger Om Brokholm Sø på naturstyrelsen.dk
Bunken Klitplantage

Bunken Klitplantage, beliggende ca. 12 kilometer sydvest for Skagen, klemt inde mod nord af Råbjerg Mile og mod syd af et sommerhusområde og Golfklubben Hvide Klit. Klitplantagen blev oprettet i det sidste tiår af det 1800-århundrede, blandt andet med det formål at forhindre sandflugt. Arealet af klitplantagen er ca. 70 ha. Plantagen blev beplantet med skovfyr, silkagran og andre hårføre nåletræstyper. Mindre områder er forsøgsvis beplantet med eg. Skov- og Naturstyrelsen er overordnet organ for vedligehold og pleje af plantagen. Der er etableret flere afmærkede stier i området, beregnet til vandreture. Der er flere udsigtpunkter i plantagen, hvorfra man i godt vejr kan se Skagen, Kandestederne, Ålbæk Bugt, Hirsholmene og Frederikshavn. Der er et rigt dyre- og planteliv i plantagen. I plantagerne er et større marinebatteri fra anden verdenskrig. Støttepunktet kaldes Stützpunkt Aalbaek. Her var bl.a et 12cm kystbatteri. Spærrebatteriet havde havde en nu forsvunden barakby med koncertsal hvor den berømte svenske skuespillerinde og sangerinde Zarah Leander sunget for soldaterne Klitplantagen har rummet depotbygninger og magasiner med ammunition, hvor lagerfaciliterne blev privatiseret og aktiviteterne overtaget af virksomheden Denex A/S. Denex er et civilt firma der fremstiller og destruerer ammunition og lignende til militære og civile formål. Referencer Eksterne henvisninger Vandreture i Statsskovene nr. 39, Råbjerg Mile Arkiveret 9. april 2014 hos Wayback Machine(Udgivet af Skov- og Naturtyrelsen) Arkiveret 9. april 2014 hos Wayback Machine krigsturist.dk Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Atlantikall.dk Skovplan for området. Arkiveret 24. april 2015 hos Wayback Machine Politiet om risikovirksomheden Denex Se også Råbjerg Plantage
Bunken Klitplantage

Bunken Klitplantage är en beskogad sanddyn, som ligger strax söder om Skagen i Nordjylland i Danmark. Bunken Klitplantagen är på 70 hektar och anlades med härdiga barrträdsarter på 1890-talet för att förhindra sandflykt. Några delar har försöksvis planterats med ek. Skogen sköts av Skov- og Naturstyrelsen. I området finns ett stort 12-centimeters kustartilleribatteri från andra världskriget, benämnt Stützpunkt Aalbaek. Källor Råbjerg Mile
Danstrup Hegn

Danstrup Hegn er en skov i Asminderød Sogn i Fredensborg Kommune. Skoven er fredskov. Skoven er overvejende en bøgeskov. Skovens størrelse er 324,5 ha. Skoven hænger sammen med Krogenberg Hegn. Plantevækst Skoven er domineret af bøg og rødgran, men der findes også en hel del eg samt mindre stykker med ær, birk, sitka, douglas, skovfyr, almindelig ædelgran, normannsgran og nobilis. I skoven er fundet klatrende lærkespore, liden steffensurt, snylterod, liden vintergrøn og majblomst, endvidere bølget bunke, ørnebregne, skarpfinnet mangeløv, hindbær, blåbær, hedelyng. Friluftsliv Skoven fungerer også som ekstensiv udflugtsskov. Danstrup Hegn indgår i Nationalpark Kongernes Nordsjælland. og Natura 2000-område nr. 131 Gurre Sø (habitatsområde nr 115). Noter Litteratur "Planuddrag for Kronborg Statsskovdistrikt 1994-2011 (Skov- og Naturstyrelsen". Arkiveret fra originalen 11. november 2005. Hentet 30. oktober 2017. Palle Gravesen: Foreløbig Oversigt over Botaniske Lokaliteter 1: Sjælland; Fredningsstyrelsen 1976; s. 274 Arkiveret 26. april 2016 hos Wayback Machine "Analyse af den biologiske mangfoldighed i nordsjællandske statsskove" (Grønning & Lind I/S 2004); s. 42ff Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine
Arnkil Skov

Arnkil Skov eller Arnkil Fredskov er en statsskov på 75 ha ved Arnkil på den yderste del af Kær Halvø mellem Augustenborg Fjord og Alssund på øen Als. Skoven drives på en naturvenlig måde med selvforyngelse. Almindelig Bøg er den dominerende træart, særlig den østlige del af skoven har mange store ege og bøgetræer. En del af de store træer blev for nogle år siden skovet og det førte til at en hejrekoloni blev ødelagt. Cirka 5 ha af skoven henligger nu som urørt skov. Der er nogle få gravhøje, tuegrave, en skålsten samt et anlæg af ukendt oprindelse i skoven. Der er 3 parkeringspladser til området og fri teltning i skoven, dvs. man må overnatte overalt, bortset fra indhegninger, på fortidsminder og på stranden. Det vest for skoven, yderst på Arnkilsøre, statsejede overdrevslignende slettearealer er på ca. 25 ha. Ved Arnkil satte preusserne den 29. juni 1864 over Als Sund, og indledte Slaget om Als. Det var det sidste store slag, Danmark har deltaget i på dansk jord. I skoven ligger der flere soldatergrave. Særlig skovens forårsflora er interessant med ramsløg, dansk ingefær, anemone, lærkespore og lungeurt. Skoven har et rigt fugleliv med blandt andet: munk, dompap, gransanger, bogfinke, musvit, blåmejse, jernspurv, gulspurv, spætmejse, træløber, gærdesmutte, rødhals, hvid vipstjert, ringdue, skovskade, stor flagspætte, fiskehejre, natugle, sangdrossel, krage, stær, skarv og musvåge. Langs med kysten kan man om vinteren se toppet skallesluger, hvinand, gravand og gråand I det sydvestlige del af overdrevsarealet er der indrettet en primitiv overnatningsplads med adgang til toilet. Fra parkeringspladsen er der en afmærket vandrerute på 4 km som går gennem skoven til Augustenborg Fjord, hvor den fortsætter mod øst til Arnkilsøre og parallelt med Als Sund tilbage til udgangspunktet. Fra Jylland køre man over Alssundbroen og drejer af ved første rundkørsel mod Sønderborg Lufthavn og følger vejen Nørremark mod nord. Der er skiltet til Arnkil ved vejens slutning. Eksterne henvisninger Kort over Arnkil Skov Arnkil Skov Arnkil Skov og Arnkilsøre
Barfredshøj

Barfredshøj er en proprietærgård i Reerslev Sogn, Tune Herred, Københavns Amt. Hovedbygningen er opført 1848 ved G.F. Hetsch og fredet. Gården drives i dag fra Gjeddesdal Gods, der ligesom Benzonsdal ligger i umiddelbar nærhed. Eksterne henvisninger Herregårde på Vestegnen Arkiveret 18. september 2016 hos Wayback Machine PDF-folder på Ishøj Kommunes hjemmeside Gjeddesdal Gods' hjemmeside
Bavelse Sø

Bavelse Sø er en sø på 89,5 ha, der ligger i forlængelse af Tystrup Sø på Sydvestsjælland mellem Sorø og Næstved. Søen gennemløbes af Susåen, der har udløb i den sydøstlige ende. Ved den nordøstlige bred ligger herregården Bavelse. Bavelse sø er op til 8,5 m dyb og er adskilt fra Tystrup Sø af en tange, som hedder Regnstrup Holme; i den nordlige ende er der en snæver passage. Bavelse Sø er ligesom Tystrup Sø en del af Natura 2000 plan område nr. 163 Suså, Tystrup-Bavelse Sø, Slagmosen, Holmegårds Mose og Porsmose, og er både fuglebeskyttelsesområde og habitatområde. Området omkring søen er en del af en større naturfredning på 30 km², der blev gennemført i årene 1967-1972. Litteratur Kurt Sørensen, Tystrup-Bavelse søerne. Et sjællandsk sølandskab og dets kulturhistorie, Engel, 2002. Eksterne kilder og henvisninger
Bavelse Sø

Bavelse Sø är en sjö på ön Sjælland i Danmark. Den ligger i Næstved Kommune och Region Själland, i den sydöstra delen av landet. Bavelse Sø ligger 3 meter över havet. Arean är 0,60 kvadratkilometer och sjön sträcker sig 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,4 kilometer i öst-västlig riktning. Den högsta punkten i närheten är 36 meter över havet, 1,0 km söder om Bavelse Sø. Trakten runt Bavelse Sø består till största delen av jordbruksmark. Bavelse Sø ligger i närheten av Tystrup Sø och Torpe Kanal. Sjön ingår i Natura 2000 området Suså, Tystrup-Bavelse Sø, Slagmosen, Holmegårds Mose og Porsmose. Kommentarer Källor