NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nordic Waste

Nordic Waste A/S er en dansk miljøteknologivirksomhed beliggende ved Alling Å lidt sydvest for landsbyen Ølst, 8 km syd for Randers centrum. Virksomheden blev udsat for en mediestorm fra december 2023 og frem grundet et jordskred. Selskabet indgav konkursbegæring d. 19. januar 2024. Virksomheden er grundlagt i 2018 og ejes af Torben Østergaard-Nielsen og hans to døtre via rederikoncernen United Shipping & Trading Company. Selskabet udfører rensning af forurenet jord, slagge, sediment m.v. til sand og grus, til bl.a. fremstilling af beton. Historie Nordic Waste blev stiftet i 2018. I 2021 opkøbte den daværende direktør David York som var en af stifterne, og SDK Freja, et selskab i USTC-koncernen, to tidligere partneres aktier, så York blev hovedaktionær med 51 % af aktierne, og SDK Freja havde 49 % af aktierne. 1. oktober 2022 overtog SDK Freja aktiemajoriteten så de havde 70 % af aktierne. Samtidig gik David York af som direktør og blev i stedet bestyrelsesformand, mens den hidtidige bestyrelsesformand Lene Lange blev ny direktør. Virksomheden var vokset fra at have 3 ansatte i 2018 til 40 i 2023. I 2023 havde Nordic Waste ifølge egne opgivelser vaskeanlæg til at rense 300.000 tons forurenet jord om året, og i en pressemeddelelse fra 2023 sagde firmaet, at de planlagde årligt at bruge "et tocifret millionbeløb" på at udvide deres faciliteter så de kunne øge kapaciteten til 1 million tons om året. 19. januar 2024 indgav selskabet konkursbegæring, efter Miljøstyrelsen annoncerede at selskabet ville få et påbud om at stille med en garanti på 205 millioner kr. for oprydning og oprensning af et stort jordskred på virksomhedens grund, der startede i foråret 2021. Referencer
Køge Handelsskole

Køge Handelsskole er en uddannelsesinstitution beliggende i Køge, der udbyder ungdomsuddannelser samt kurser og efteruddannelse til voksne. Skolen er grundlagt i 1897. Den havde i 2023 omkring 1.400 årselever og 200 ansatte. Uddannelser Der udbydes følgende uddannelser på Køge Handelsskole: Merkantil studentereksamen/handelsstudent (hhx) EUD Business EUX Business Kurser og efteruddannelse til voksne, herunder ordblindeundervisning (OBU) og forberedende voksenundervisning (FVU) Beliggenhed Køge Handelsskole har adresse på Uddannelsesvej 20, 4600 Køge og er beliggende i Campus Køge. Kilder
Langdolmen Ildbjerggård

Der Langdolmen Ildbjerggård (auch Ilbjerg oder Kirstinelund Langdysse, bzw. Nødager SB 137 genannt) liegt bei Nødager auf der ostjütländischen Halbinsel Djursland, je etwa einen Kilometer nördlich von Stabrand, östlich von Krarup. Die Gegend ist reich an Dolmen (z. B. Ginnerup Jyndovnen) und bildet in dieser Hinsicht das südliche Gegenstück zu der Konzentration um Stenvad nördlich des Kolindsundes. Das Großsteingrab stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Beschreibung Das gut erhaltene Nordost-Südwest orientierte Hünenbett des Langdysse sieht nach einer Restaurierung im Jahre 1957, bei der auch mehrere der 32 Randsteine um das etwa 25,0 m lange und 7,5 m breite Bett ergänzt wurden, wieder komplett aus. Die nordöstlichen Endsteine des Hünenbettes sind besonders groß. Die Hervorhebung einer Schmalseite ist auch bei der Anlage Visbeker Braut auf der Wildeshauser Geest und einigen anderen Anlagen zu beobachten. Der „Fredningsstenen“ auf dem Hügel belegt, dass die Anlage bereits 1887 und damit recht früh geschützt wurde. Der Langdolmen ist archäologisch nicht untersucht worden. Das Langbett enthält zwei querliegende Rechteckdolmen. Dem nordöstlichen fehlen die Decksteine und mit Ausnahme eines Tragsteines sind auch alle Trag- und Decksteine des Ganges verschwunden. Die Südwestkammer ist bis auf die fehlenden Gangsteine intakt und wird noch immer von einem großen rötlichen Granitstein bedeckt. Beim Hof Ildbjerggård liegt auch ein kleiner Rundhügel, in dem nur die Oberseite des Decksteins der Kammer zu sehen ist. Ein kurzes Stück nördlich liegen die Dolmen am Sognevejen in Nødager. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Poul Henning Jensen: Natur- und Kulturführer für den Kreis Århus. Kreis Århus, Århus 1997, ISBN 87-90099-21-4. Karsten Kristiansen: På tur i Djurslands Fortid. Århus Amt – Landskabskontoret, Århus 1991 (Revideret, 3. oplag. ebenda 2002, ISBN 87-7906-246-6). Jakob Vedsted: Fortidsminder og kulturlandskab. En kildekritisk analyse af tragtbaegerkulturens fundmateriale fra Norddjursland. Forlaget Skippershoved, Ebeltoft 1986, ISBN 87-981329-5-4. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 3773 Einzelnachweise Weblinks Beschreibung dän. und Bilder Beschreibung engl. und Bilder Beschreibung dän.
IT-Universität Kopenhagen

Die IT-Universität Kopenhagen ist eine dänische eigenständige Universität. 1999 erfolgte die Gründung. Mit dem Inkrafttreten des dänischen Universitätsgesetzes von 2003 wurde die Institution zur Universität, die zwölfte und kleinste in Dänemark, umgewandelt, und es erfolgte die Namensänderung in IT-Universität Kopenhagen – 'The IT University of Copenhagen' auf Englisch. Geschichte 2004 bezog die Universität ihr neues Gebäude im Kopenhagener Stadtteil Ørestad gleich neben der humanistischen Fakultät der Kopenhagener Universität und dem neuen Hauptgebäude der dänischen Rundfunk- und Fernsehanstalt DR. Das neue Gebäude wurde von dem dänischen Architekten Henning Larsen entworfen. Anfangs bot die Universität nur Masterstudiengänge an, die einen Bachelorabschluss voraussetzten. Im August 2007 wurde erstmals ein Bachelorstudiengang in Softwareentwicklung angeboten. Seit 2024 laufen an der IT-Universität jedes Semester vier Bachelorstudiengänge (davon ein global orientierter auf Englisch), sechs Masterstudiengänge (davon 4 global orientierte auf Englisch), drei Professional-Master-Studiengänge, und ungefähr 100 Einzelfächer. Die über nur eine Fakultät verfügende IT-Universität beschäftigt sich mit dem interdisziplinären Studium der Informatik und wählt die unterschiedlichsten Ansätze dafür: Naturwissenschaften (traditionelle Informatik), Softwareentwicklung, computergestützte Kooperation, Design und Nutzung von IT, Wirtschaftsinformatik, Computerspielstudien sowie soziale, kulturelle und ästhetische Aspekte der Informatik. Zum Stand 2024 waren 3137 Studierende (40,7 % davon weiblich) an der Universität, von denen 1092 einen Bachelorabschluss anstrebten. Die Zahl der Doktoranden entsprach 68 Vollzeitäquivalenten, die der Professoren 106 Vollzeitäquivalenten. 2024 hatte die Universität Angestellte entsprechend 452 Vollzeitäquivalenten. Verwaltung und Organisation Die Universität wird von einem aus neun Mitgliedern bestehenden Beirat geleitet: die fünf außerhalb der Universität rekrutierten Mitglieder des Beirats stellen die Mehrheit dar, ein Mitglied wird von den wissenschaftlichen Mitarbeitern und eins vom technisch-administrativen Personal der Universität gewählt, während zwei Mitglieder von den Studenten gewählt werden. Der Rektor wird vom Beirat gewählt. Studienangebot Bachelorstudiengänge (BSc in IT): Global Business Informatics (EN) Digitale Medien und Design (DÄ) Softwareentwicklung (DÄ) Datenwissenschaften (DÄ) Master-of-Science-Studiengänge (MSc in IT) Games (EN) Software Development and Technology (EN) Digitales Design und digitale Kommunikation (DÄ) Digital Innovation & Management (e-Business) Informatik (EN) Datenwissenschaften (EN) Professional-Master-Studiengänge (Master of IT) IT-Management (DÄ) Interaktionsdesign (DÄ) Softwarekonstruktion (DÄ) Die IT-Universität bietet mehr als 100 Einzelkurse an. Siehe auch Liste der Universitäten in Dänemark Weblinks Homepage Einzelnachweise
IT-Universiteit van Kopenhagen

De IT-Universiteit van Kopenhagen (Deens: IT-Universitetet i København) is de jongste en kleinste universiteit van Denemarken. In 2014 had de universiteit ongeveer 2.700 studenten en 550 medewerkers. Het gebouw van de universiteit is ontworpen door Henning Larsen en ligt in Ørestad, direct naast het hoofdkantoor van de Deense omroep. Externe link Officiële website
Drejø

Drejø ist eine dänische Insel in der "Dänischen Südsee" südlich von Fünen. Die Insel bildet eine eigene Kirchspielsgemeinde (dän.: Sogn) Drejø Sogn, die bis zur dänischen Kommunalreform von 1970 zur Harde Sunds Herred im damaligen Svendborg Amt gehörte, danach zur Svendborg Kommune im damaligen Fyns Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der „neuen“ Svendborg Kommune in der Region Syddanmark aufgegangen ist. Die Insel hat eine Fläche von 4,26 km² und 60 Bewohner (1. Januar 2025). An der Nordküste befindet sich ein unbefeuerter Anleger, an der Südküste ein Fähr- und Yachthafen. Von dort gibt es Fährverbindungen zur nordöstlichen Nachbarinsel Skarø und nach Svendborg auf Fünen. Drejø gehört zum Verband dänischer Kleininseln. Siehe auch: Liste dänischer Inseln Einzelnachweise Weblinks Bilder von Drejoe, Nordhafen Bilder von Drejoe, Südhafen Drejø. snatur.dk, abgerufen am 7. August 2017 (dänisch). Velkommen til Drejø. drejo.dk, abgerufen am 7. August 2017 (dänisch).
Drejø

Drejø (Danish pronunciation: [ˈtʁɑjˌøˀ]) is a Danish island south of Funen with 65 inhabitants, located in Svendborg municipality. The island covers an area of 4.26 km2 (1.64 sq mi) , and is 5 km (3 mi) long and 2 km (1 mi) wide at its widest. A ferry travels between Svendborg, Skarø and Drejø. References
Drejø

Drejø es una isla de Dinamarca, situada al sur de Fionia, ubicada en el municipio de Svendborg. La isla tiene aproximadamente 5 km de largo y 2 km de ancho en su punto más ancho, ocupando un área de 4,26 km²,​ y alberga una población de 65 habitantes en 2016.​ Existe un ferry en servicio entre Svendborg, Skarø y Drejø. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Drejø.
Drejø

Drejø – duńska wyspa leżąca na południe od Fionii, na cieśninie Mały Bełt. Administracyjnie należy do regionu Dania Południowa. Dane liczbowe powierzchnia: 4,26 km² wymiary: 5 km (dł.) x 2 km (szer.) ludność: 69 mieszkańców (I 2017 r.) gęstość zaludnienia: 16,2 osoby/1 km² najwyższe wzniesienie: 9 m n.p.m. Transport Wyspa posiada połączenie promowe ze Svendborgiem oraz wyspą Skarø. Demografia Co niezwykłe, aż około 65% populacji wyspy stanowią rysownicy oraz karykaturzyści. Wykres liczby ludności Drejø na przestrzeni ostatniego stulecia źródło: Duński Urząd Statystyczny Zobacz też wyspy Danii Cieśniny Duńskie Przypisy
Drejø

Drejø är en dansk ö i det Sydfynske Øhav, väster om Tåsinge. Den hör till Region Syddanmark och Svendborgs kommun. Drejø har färjeförbindelse med Svendborg på Fyn och Skarø. Ön har 62 fastboende (2021), på en yta om 4,27 km². Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Drejø.
Věž

Věž je stavba, jejíž výška značně převyšuje půdorysné rozměry. V naprosté většině případů obsahuje různě členěný a vybavený funkční prostor, někdy však bývá plná. Ve starověku a středověku se stavěla zpravidla kvůli opevňovacím a strážním úkolům (dobře se bránila a bylo z ní daleko vidět), později se začaly prosazovat i další důvody stavby (prestiž či šetření výměrou stavby v místech s velice drahými pozemky). Ve starověku a středověku byly nejdříve stavěny obranné věže s hranatým půdorysem, ale později s rozvojem dobývacích strojů se ukázalo, že útoku těmito zbraněmi lépe odolávají věže s kruhovou základnou, takže se přibližně od vrcholného středověku začaly budovat válcové věže nebo věže s břitem ve směru předpokládaného útoku. Kostelní věže a sakrální stavby Velmi rozšířenými typy věží jsou, zde zejména v historických jádrech obcí a měst, kostelní věže a věže dalších sakrálních staveb (například klášterů) případně samostatné zvonice. Kromě zvonů tyto věže mohou být opatřeny i věžními hodinami a pozorovacím ochozem. Rozhledny a telekomunikační stavby Zejména s rozvojem romantismu a turistiky v druhé polovině 19. století se začaly budovat rozhledny, od dvacátého století též telekomunikační věže, sloužící například jako vysílače. Průmyslové věže Speciálními typy průmyslových věží jsou těžní věže hlubinných dolů nebo chladicí věže u jaderných elektráren. Hospodářským účelům obvykle slouží také vodárenské věže. Speciální typy Mezi speciální typy patří například dobývací věž, což byl speciální pohyblivý obléhací stroj užívaný při obléhání hradů a pevností v historii. Odkazy Reference Související články Seznam nejvyšších staveb světa Seznam nejvyšších televizních věží světa Seznam nejvyšších věží v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Towers na Wikimedia Commons Téma Věž ve Wikicitátech Slovníkové heslo věž ve Wikislovníku
Tårn

For alternative betydninger, se Tårn (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Tårn) Et tårn er en høj bygning eller bygningsdel og skal ikke forveksles med en konstruktion som fx en tv-mast eller en etageejendom. Man kan bygge et tårn for at have overblik over et område (udkigstårn og kontroltårn på flyveplads), for at kunne udsende lyd eller lys over et område (kirketårn, minaret og fyrtårn) og tidligere også for i krigsførelse at have fordelen af overhøjde. Andre tårntyper er vandtårn, vagttårn, transformatortårn og rådhustårn. Hvor de tre førstnævnte udfylder praktiske funktioner, har et rådhustårn en mere statusmæssig funktion. Højden giver oftest tårnet en dominerende stilling i det visuelle indtryk – der gøres derfor en stor indsats for at få det til at fremtræde æstetisk. Mennesket har bygget tårn i årtusinder. Nogle af de ældste eksempler tæller tårne fundet ved udgravninger af Jericho, som dateres til omkring år 8.000 f.v.t. I Skotland blev der bygget hundredevise af runde broch-tårne i jernalderen. Romerne opførte ofte ottekantede tårne, bl.a. i flere paladser og fyrtårne. Både Den Aurelianske Mur og Serviusmuren har firkantede tårne. Velkendte historiske tårne tæller bl.a. Det skæve tårn i Pisa i Italien, der blev opført fra 1173 til 1372, De To Tårne i Bologna opført fra 1109 til 1119, Pavias tårne (hvoraf 25 er bevaret), bygget mellem 1000- og 1300-tallet, San Gimignano har ligeledes haft utallige tårne, og i dag står 13 tilbage. Himalayatårnene er stentårne hovedsageligt opført i Tibet mellem 1300-tallet og 1400-tallet. Teknisk definition Et tårn er en type bygning, der er højere end dens base, ofte med en betydelig margin. Et tårn adskiller sig fra en høj bygning, da det ikke er bygget til beboelse eller arbejde, men tjener andre funktioner primært opnået af dets højde. Tårne er fritstående, selvbærende bygninger, der ikke bruger barduner (i modsætning til master). Galleri Se også Generelt Beboelsestårn Klokketårn Observationstårn Spir Tårne til krigsbrug Kanontårn Bergfried Belejringstårn Flankeringstårn Fæstningstårn Porttårn Vagttårn Lister Højeste tårne i Danmark Højeste tårne i verden Højeste bygninger i verden Referencer Eksterne henvisninger
Torony (építmény)

A torony olyan álló négy- vagy sokszöghasáb-, esetleg henger alakú, alapterületéhez viszonyítva nagy magasságú építmény, melynek funkciója meghatározza építését, berendezését. Állhat önállóan: zikkurat, minaret, harangtorony (ebben az esetben campanile). Más építményekkel együtt: őrtorony, tűztorony, óratorony, kilátótororny, hídtorony, kaputorony, lakótorony, a vár részeként öregtorony (donzson). Az egyes épületek tornyai, akár templomé, akár váré vagy más világi építményé, régi rendeltetésüket a modern korig megtartották. A modern építészet tornyai látványelemek vagy infrastrukturális szempontból fontosak (víztorony), esetleg betölthetnek távközlési szerepet is (adótorony, antenna). Források Zádor Anna: Építészeti szakszótár További információk
Wieża

Wieża – konstrukcja o wymiarach poprzecznych znacznie mniejszych od wysokości, pracująca jako wspornik utwierdzony w fundamencie, obciążony działaniem wiatru w kierunku poziomym oraz obciążeniem grawitacyjnym. Wieże miały różne funkcje, szczególnie popularne były w architekturze średniowiecznej, przede wszystkim jako wieże obronne i kościelne – zarówno wolno stojące (kampanile, dzwonnice), jak i stanowiące część budynku kościoła. W średniowiecznym zamku występowały charakterystyczne formy mieszkalno-obronne (donżony) i tzw. wieże ostatniej obrony (stołpy). Zasady obliczeń statycznych stalowych wież oraz masztów regulują normy PN-B-03204:2002 Konstrukcje stalowe. Wieże i maszty. Projektowanie i wykonanie oraz PN-EN 1993-3-1:2006 Eurokod 3 – Projektowanie konstrukcji stalowych – Część 3 -1: Wieże, maszty i kominy – Wieże i maszty. Ze względu na przeznaczenie wyróżnia się kilkanaście rodzajów wież: wieża rycerska wieża obronna wieża kościelna wieża telewizyjna wieża ciśnień wieża obserwacyjna wieża mieszkalna inne. Galeria Zobacz też lista najwyższych wież lista najwyższych kościołów na świecie baszta latarnia morska minaret stołp, donżon wieżowiec maszt Przypisy
Turn

Un turn este o clădire mai înaltă decât întinsă pe orizontală, a cărei bază se află la sol. În trecut cuvântul acesta a fost atribuit construcțiilor cu scopuri tehnologice, dar acum este și tratat ca sinonimul pentru zgârie-nori și poate însemna orice clădire cu foarte multe etaje. Istoric Există tipuri diverse ale turnurilor, încluzând clopotniță, coș, far, foișor de foc, minaret, obelisc, pilon de antenă, turn de apă, turn de luptă, turn de refrigerare și turn de televiziune. Etimologie Cuvântul turn este un împrumut din germană: Turm, „turn”. Vezi și Zgârie-nori Referințe Legături externe Turnuri faimoase în întreaga lume Arhivat în 2 noiembrie 2013, la Wayback Machine., 13 aprilie 2013, Dan Cârlea, Ziarul Lumina Despre turnuri, mai mari sau mai mici, 10 mai 2010, Simona Lazar, Jurnalul Național
Freerslev Kirke

Freerslev Kirke ligger lidt syd for den lille landsby Freerslev ca. 10 km NV for Fakse (Region Sjælland). Eksterne kilder/henvisninger Freerslev Kirke på KortTilKirken.dk Freerslev Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Freerslev Church

Freerslev Church (Danish: Freerslev Kirke) is located in the Danish Diocese of Roskilde, Faxe Municipality in Region Sjælland on the island of Zealand. Parts of the original Romanesque church subsist today although there have been substantial Gothic additions. Primitive 14th-century frescos have been uncovered in the arch of an old window on the north wall. History The Romanesque sections of the church probably date from the beginning of the 13th century but the first documented reference is in the Bishop of Roskilde's Taxation Book (Roskildebispens Jordebog) c. 1370. In 1672 Hans Schack, who had bought the nearby Gisselfeld estate the year before, was granted jus patronatus ownership. In 1762, the church was sold to the statesman Adam Gottlob Moltke (1710-1792) of Bregentved. It gained its independence in 1911. Architecture Located south of the village of Freerslev on a hilltop between Haslev and the E47 motorway, Freerslev Church dates back to c. 1200. Of the original Romanesque church, the north and south walls of the nave, built of Faxe limestone, still remain. At the centre of the north wall, a window from the original building was reopened in 1914. Probably as far back as the 13th century, the nave was lengthened towards the west, the lateral walls being constructed of chalk and fieldstone while the gable was brick. In the 14th century, the tower was added, only two storeys high, decorated with belts of brick and chalk. The outer walls are decorated with nine vertical blank windows. The porch was originally built of brick in the late Middle Ages but was later heightened while new doors and windows were added. In 1886–87, the old chancel was demolished. An old grave containing two skeletons was discovered, possibly dating from a former wooden church. The chancel was rebuilt in yellow brick with a semi-circular apse. Interior The granite font in the Romanesque style has rope-like framing around 11 rounded segments and a thicker rope decoration just above the base. The decorated baptismal bowl from c. 1550 was created at the Nuremberg workshop. The high Renaissance altarpiece from c. 1600 is in fir, its wing decorations flanking the text of the Lord's Prayer. The more recent headpiece contains a picture of the Resurrection. The Renaissance pulpit and its canopy are the work of artists from Næstved. The chancel was fully restored and repainted in 1989. The Marcussen organ with seven registers was installed in 1960. Frescoes The arch of the Romanesque window at the centre of the north wall is decorated with 14th-century russet-brown frescos which were rediscovered in 1914 after being limewashed at the time of the Reformation. They depict a stylized tree with triangular leaves flanked by two crosses and a bird perched on a lily. References Further reading Majvang, Arne (1967). Haslevs historie: Haslev og Freerslev sognes historie (in Danish). Aage Sands Boghandel. p. 470. Victor Hermansen and Poul Nørlund, "Freerslev Kirke" in Danmarks Kirker: Sorø Amt, Nationalmuseet 1936, pages 581–587 External links Freerslev Kirke from Kirker i Danmark with several photographs (in Danish)
Fanø Kunstmuseum

Fanø Kunstmuseum er et dansk kunstmuseum der ligger i hjertet af landsbyen og kunstnerkolonien Sønderho på den sydvestjyske ø Fanø. Museet viser, indsamler, bevarer, udforsker og formidler kunst udført af kunstnere med tilknytning til Fanø. Samlingens kunstværker – især ældre billedkunst – præsenteres i permanente årsudstillinger. Ved siden af disse udstillinger vises også en række skiftende særudstillinger med unge kunstneriske positioner. Museets samling omfatter kunstnere som Holger Drachmann, Erik Enevold, Julius Exner, Viggo Fauerholdt, Carl-Johan Forsberg, Sigvard Marius Hansen, Niels Holbak, Gert og Martin Konopacki, Franz List, F.C. Lund, Walther Meinhardt, Niels Pedersen Mols, Johan Carl Neumann, Elsa Nøbbe, Johan Rohde, K.H.R. Sonderborg, Carl Frederik Sørensen, Felix Walner, August Wilckens, Johanne Bork og mange andre. Institutionens forskning og formidling sætter fokus på begrebet "Fanømalere" og spørgsmålene om hvad Fanø-relateret æstetisk produktion og konsumering overhovedet er og betyder. Museet har en venskabsforening med ca. 375 medlemmer. Ved medlemskab er der fri adgang til museet inclusive fri adgang for en ledsager. Historie En samling Fanø-malerier blev gennem en årrække skaffet til veje af Ruth Heinemann og åbnedes for publikum i 1969. Dette arbejde blev bl.a. støttet af tidligere statsminister Viggo Kampmann og tidligere formand for Folketinget samt tidligere borgmester i Esbjerg, Henning Rasmussen. I en del år havde man ikke et fast udstillingssted til samlingen, men samlingen blev ved med at vokse. I juli 1992 åbnede Fanø Kunstmuseum endelig i Kromanns Hus i Sønderho, en tidligere fabrik og købmandsgård. I dag rummer den faste samling omkring langt over 1.250 værker. Referencer Litteratur Brian Dudley Barrett: Kunstnere på Fanø. Fanø 1993 Eksterne henvisninger Fanø Kunstmuseum Arkiveret 23. november 2005 hos Wayback Machine Fanø turistbureau Arkiveret 3. februar 2011 hos Wayback Machine