NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sala de concerts Tívoli

La Sala de concerts Tívoli (en danès Tivolis Koncertsal) és una sala de concerts amb capacitat per a 1.660 persones als jardins de Tívoli a Copenhaguen, Dinamarca. L'edifici, que va ser dissenyat per Frits Schlegel i Hans Hansen i va ser construït entre 1954 i 1956. La sala de concerts s'utilitza per a música clàssica (p. ex. l'Orquestra Simfònica del Tívoli), musicals de i música de jazz. Història La sala solia acollir concerts de pop i rock. Entre els artistes destacats que han actuat al lloc hi ha The Grateful Dead, Country Joe and the Fish, Ike &amp; Tina Turner, Elton John, Procol Harum, Saga, Uriah Heep, Cream, Jerry Lee Lewis, Jethro Tull i Norah Jones. Avui s'utilitza principalment per a música clàssica, acústica i jazz. El Festival de la Cançó d'Eurovisió 1964 es va retransmetre des de l'auditori. La primera sala de concerts La primera sala de concerts als jardins de Tívoli es va obrir el 1843. Va ser ampliat l'any 1873 i és l'edifici conegut ara com a Sala de Vidre. Hans Christian Lumbye va ser director musical i director en cap des de 1843 fins a 1872. Va escriure prop de 700 composicions per a l'orquestra, especialment polques, valses i galops. La sala de concerts de 1902 L'any 1902 es va construir una nova sala de concerts d'estil morisc. L'edifici va ser dissenyat per Knud Arne Petersen i Richard Bergmann. L'edifici actual La sala de concerts va ser destruïda quan els jardins de Tívoli van ser destruïts durant el <i>schalburgtage</i> de la nit entre el 24 i el 25 de juny de 1944. La sala de concerts va ser reconstruïda amb un nou disseny modernista de Frits Schlegel i Hans Hansen. L'any 2005 la sala de concerts va veure una renovació i ampliació important per part de 3XN on es va restaurar l'estil clàssic dels anys 50 de l'⁣auditori principal —incloent un esquema de colors característic de vermell, blau, groc i verd—, mentre que les instal·lacions per als visitants es van millorar i ampliar. Ús Música clàssica Fins a l'any 2009, l'Orquestra tenia la seu a la Sala de concerts Tívoli. Des de llavors, la Filharmònica de Copenhaguen té la seu a l'antiga sala de concerts de la Ràdio danesa, que ara és la sala de concerts de la Reial Acadèmia Danesa de Música. Durant la temporada d'estiu, mentre els jardins de Tívoli estan oberts, l'orquestra continua actuant a la Sala de Concerts de Tívoli sota el nom d'⁣Orquestra Simfònica de Tívoli. Referències Enllaços externs Sala de concerts Tívoli - Lloc web oficial (danès)
Tivolis Koncertsal

Tivolis Koncertsal ligger i hjertet af Tivoli og blev oprindeligt opført i 1902 i maurisk stil ved Richard Bergmann og Tivoli-direktør Knud Arne Petersen. I 1944, under tyskernes besættelse af Danmark, blev den sprængt i luften som en hævnaktion mod den danske modstandsbevægelse. Den nuværende udgave af koncertsalen blev bygget 1954-1956 efter tegninger af Frits Schlegel og Hans Hansen. I 2005 blev koncertsalen moderniseret og publikumsområderne i tilknytning til salen kraftigt udvidet, bl.a. med en foyer i glas (Rotunden). Inde i salen er der tilføjet en orkestergrav og farverne i salen er ført tilbage de oprindelige. Under koncertsalen ligger endnu en foyer, Akvariefoyeren, med Europas længste saltvandsakvarium. Til gengæld blev koncertsalens originale indgangsparti mod Tietgensgade revet ned, hvorved kunstneren Mogens Zielers store mosaik Musik-dyr gik tabt. Eurovision Song Contest 1964 blev afholdt i Tivolis Koncertsal. Blandt internationale musikere der spillet i koncertsalen er Nina Simone i 1969. Referencer Eksterne henvisninger Koncertsalen – tivoli.dk Arkiveret 20. november 2016 hos Wayback Machine
Tivoli Concert Hall

Tivoli Concert Hall (Danish: Tivolis Koncertsal) is a 1,660-capacity concert hall at Tivoli Gardens in Copenhagen, Denmark. The building, which was designed by Frits Schlegel and Hans Hansen, was built between 1954 and 1956. The concert hall is used for classical music (e.g. Tivoli Symphony Orchestra), Broadway musicals, and jazz musicians. History The hall used to host pop and rock concerts. Notable artists that have performed at the venue include Mireille Mathieu, The Grateful Dead, Country Joe and the Fish, Ike & Tina Turner, Elton John, Procol Harum, Saga, Uriah Heep, Cream, Jerry Lee Lewis, Jethro Tull and Norah Jones. Today it is mostly used for classical, acoustic, and jazz music. The Eurovision Song Contest 1964 was broadcast from the auditorium. The first concert hall The first concert hall in Tivoli Gardens opened in 1843. It was expanded in 1873 and is the building now known as the Glass Hall. Hans Christian Lumbye was music director and chief conductor from 1843 until 1872. He wrote almost 700 compositions for the orchestra, especially polkas, valses and galops. The 1902 concert hall A new concert hall was built in "Moorish style" in 1902. The building was designed by Knud Arne Petersen and Richard Bergmann. The current building The concert hall was destroyed when Tivoli Gardens was hit during the schalburgtage on the night between 24 and 25 June 1944. The concert hall was rebuilt to a new, Modernist design by Frits Schlegel and Hans Hansen. In 2005 the concert hall saw a major renovation and extension by 3XN where the classical 1950s style of the main auditorium—including a characteristic color scheme of red, blue, yellow and green—was restored, while visitor facilities were upgraded and expanded. Use Classical music Until 2009, the Orchestra was based in the Tivoli Concert Hall. Since then the Copenhagen Philharmonic has been based at the former Danmarks Radio concert hall, which is now the concert hall of the Royal Danish Academy of Music. During the summer season, while the Tivoli Gardens are open, the orchestra continues to perform in the Tivoli Concert Hall under the name Tivoli Symphony Orchestra. Musicals Jazz music On several occasions, jazz recording artists performed at the venue. Rock music The Grateful Dead included the Concert Hall on its itinerary for their Europe '72 tour, and played two shows in the Hall on April 14 & 17, 1972, both of which were recorded and released as individual shows and as part of their Europe '72: The Complete Recordings box set. The majority of the April 17, 1972, show was also filmed by Danish TV and released in three episodes on April 17, 1972, August 12, 1972 and August 25, 1972. See also Tivoli Gardens List of concert halls in Denmark References External links Media related to Tivolis Koncertsal at Wikimedia Commons Official website (in Danish)
Tivolis Koncertsal

El Tivolis Koncertsal —en español: «Sala de conciertos de Tívoli»— es una sala de conciertos situada en los Jardines de Tívoli en Copenhague, Dinamarca. El edificio fue diseñado por los arquitectos Frits Schlegel y Hans Hansen, y construido entre 1954 y 1956. La sala de conciertos solía organizar conciertos de pop y rock. Varios artistas notables han actuado en el centro, incluyendo a The Grateful Dead, Elton John, Procol Harum, Uriah Heep, Cream, Jerry Lee Lewis y Jethro Tull.​ Actualmente, se usa principalmente para música clásica. El Festival de la Canción de Eurovisión 1964 fue celebrado en el auditorio.​ En 2005, el edificio fue reformado y fue extendido por la compañía 3XN, donde el estilo clásico de la década de 1950 del auditorio principal —incluyendo un color característico de rojo, azul, amarillo y verde— se restauró, mientras que las instalaciones de los visitantes se mejoraron y expandieron. Véase también Anexo:Sedes del Festival de la Canción de Eurovisión Referencias Enlaces externos
Drogden

Drogden er navnet på farvandet mellem Amager og Saltholm til øst for Amagers sydspids. Mod nord går Drogden over i farvandet Svælget syd for Middelgrunden (og vindmølleparken), der deler strømmen mellem Hollænderdybet, der går mod nordøst, og Kongedybet, der går vest om grunden. Navnet er af gammel hollandsk oprindelse og hentyder til løbets ringe dybde. Brede sandflak, der skyder ud fra både Amager og Saltholm, og løse grunde og puller indskrænker farvandet. I den østlige del af Drogden, syd for Saltholm blev den kunstige ø Peberholm anlagt i 1995 til brug for Øresundsforbindelsen mellem Amager og Skåne, idet øen skulle danne forbindelse mellem tunnelen under Drogden-renden (Øresundstunnelen) i vest og højbroen i øst. Længst mod syd, øst for sydspidsen af Amager ligger Drogden Fyr, der er et fyrtårn opført i 1937. Mod nord ligger Nordre Røse Fyr. Eksterne kilder og henvisninger Salmonsens om Drogden Arkiveret 25. juni 2011 hos Wayback Machine
Drogden

Drogden heißt das Fahrwasser zwischen Amager und Saltholm bis östlich zur Südspitze von Amager. Man bezeichnet es auch als Drogden-Sund, Drogden-Enge, Drogdenschwelle oder Drogden-Rinne. In Richtung Norden geht die Drogden-Enge über in das Fahrwasser Svælget, in Richtung Süden ins Fahrwasser Middelgrunden und den Windpark Middelgrundens Vindmøllepark, der den Strom teilt zwischen Hollænderdybet (dt.: Holländertiefe) in Richtung Nordost und Kongedybet (dt.: Königstiefe) der westlich um die Bank verläuft. Der Name Drogden hat einen alten holländischen Ursprung und bezieht sich auf im Kreis laufende Tiefen. In dem östlichen Teil des Drogden-Sundes südlich von Saltholm wurde 1995 die künstliche Insel Peberholm im Zuge des Baues der Öresundverbindung (dän.: Øresundsforbindelsen) geschaffen. Der Drogden-Sund wurde durch einen Tunnel (Öresundtunnel) unterquert. Der Verkehr aus dem Tunnel wird auf Peberholm mit der Öresundbrücke (einer Hochbrücke) über den Öresund fortgesetzt. Bei der Planung der Öresundverbindung setzte man auf die Kombination Tunnel-Insel-Brücke, um Schiffen mit hohen Aufbauten weiterhin die Passage durch den Öresund zu ermöglichen. Statt die Öresundbrücke zu passieren, durchfahren diese Schiffe den neun Kilometer langen und auf acht Meter Tiefe ausgebaggerten Drogden-Sund. Aus Sicherheitsgründen wird von der Flugsicherung des nahen Flughafens Kopenhagen-Kastrup eine Landebahn gesperrt, wenn Schiffe im Drogden-Sund mit einer Höhe über 30 Meter angekündigt sind, da die Anflugbahn der Flugzeuge sehr tief über dem Wasser des Sundes liegt. Ein gutes Beispiel für die vorausschauende Planungen der dänischen Schifffahrtsbehörde DMA war die Überführung der SY A mit ihren drei fast 100 Meter hohen Masten Anfang Februar 2017 aus der Ostsee durch den Drogden als einzig verbliebenem Weg. Als Navigationshilfen gibt es in der Drogden-Enge zwei Leuchtfeuer. Im Osten der Südspitze von Amager befindet sich der Leuchtturm Drogden Fyr, gebaut 1935–1937. Im Norden liegt der Leuchtturm Nordre Røse Fyr. Literatur Drogden. In: Christian Blangstrup (Hrsg.): Salmonsens Konversationsleksikon. 2. Auflage. Band 6: Demeter–Elektriske Sikringer. J. H. Schultz Forlag, Kopenhagen 1917, S. 431 (dänisch, runeberg.org). Einzelnachweise
Drogden

Drogden is a channel through Øresund. The trench is located on the Danish side of the Øresund, between Saltholm and Amager. The road and railway connection between Denmark and Sweden passes below it in the Drogden Tunnel. The maximum depth for ships to pass is 8 meters. Drogden is heavily trafficked, and about 30,000 ships pass per year in the fairway. References
Drogden

El estrecho de Drogden separa a la isla de Amager, donde se encuentra el aeropuerto de Copenhague-Kastrup, de la isla artificial de Saltholm, en proximidades del estrecho de Øresund, en Dinamarca. Es atravesado por el túnel que forma parte del puente de Oresund. El estrecho tiene un canal de navegación de 300 metros de ancho y 7,7 metros de profundidad, señalizado por boyas y faros. Es transitado por más de 30 000 barcos cada año. El paso por el canal está sometido a regulaciones por parte de la autoridad marítima de Dinamarca. Los barcos de más de 35 metros de altura sobre la línea de flotación, deben solicitar un permiso especial, debido a la cercanía con el aeropuerto y el consiguiente tráfico aéreo.​ Referencias
Drogden

Drogden je tjesnac u kanalu Øresund. Nalazi se na danskoj strani Øresund, istočno od Copenhagena između otoka Saltholma i Amagera. Ispod njega kroz tunel Drogden prolazi cestovna i željeznička veza između Danske i Švedske. Najveća dubina za prolazak brodova je 8 metara. Drogden je jako prometan, a plovnim putem godišnje prođe oko 30 000 brodova. Izvori
Drogden

Drogden är en farled i den danska sidan av Öresund, väster om Saltholm och den konstgjorda ön Pepparholm och öster om Amager, 12 km sydost om Köpenhamn. Den passerar över Öresundstunneln, vars lägsta punkt är placerad just där. I farledens norra ända ligger fyren Nordre Røse och i den södra Drogdens fyr. Maxdjup på fartyg som kan passera är 8,0 meter. Drogden är kraftigt trafikerad. Det passerar omkring 30 000 fartyg per år i farleden. Se även Flintrännan Källor
Bryggernes Plads

Bryggernes Plads er en plads i Carlsberg Byen, Vesterbro navngivet efter de to brygmestre J.C. Jacobsen og Carl Jacobsen. Pladsen ligger på den ene side ud til J.C. Jacobsens Gade og på den anden side Ny Carlsberg Vej. I årene 2017-2019 fik pladsen et løft, da den blev belagt med brosten. På pladsen finder man Hotel Otilia, burgerkæden Gasoline grill og en lang række butikker indenfor design samt et underjordisk spa. I 2024 åbner biografen "Reservoir" på pladsen. Bryggerens Plads er forbundet med Ottilia Jacobsens Plads gennem gågaden Paulas Passage. Bygninger Hotel Ottilia Theodora Hus Bryghuset Gasoline Grill Dahlerups Tårn Caroline Hus Kilder Eksterne henvisninger https://www.opland.eu/projekter/bryggernes-plads/ https://dev.magasinetkbh.dk/indhold/bryggernes-plads Arkiveret 21. januar 2022 hos Wayback Machine
Halmlageret

Halmlageret eller Kongens bryghus tapperi er en bevaringsværdig bygning på Thorvald Bindesbølls Plads i Carlsberg Byen i København. Historie Bygningen er opført 1949 efter tegninger af arkitekten Tyge Hvass. Halmlagerets oprindelige formål var tapning af øl. Tapperiet i bygningen var så effektivt at man kunne tappe op til 10.000 flasker i timen. I løbet af 1970erne blev bygningen omdannet til skole for de af Carlsbergs ansatte, som skulle lære at køre lastvogn. I 1992 byggede man nye stalde til bryggerhestene, hvorefter bygningen blev brugt til opbevaring af halm. Der kommer navnet Halmlageret så fra. Halmlageret i dag Halmlageret er i dag fitness for fitnesskæden Fitness 1. Kilder og henvisninger
Kedelhallen

Kedelhallen er en bevaringsværdig bygning på Franciska Clausens Plads i Carlsberg Byen. Bygningen er nok mest kendt for sine fire gamle skorstene. Historie Bygningen blev opført i årene 1925-1928 efter tegninger af Carl Harild. Bygningens formål var at levere strøm og elektricitet til Carlsbergs produktion. Kilder og henvisninger
Haderslev Skydeselskab af 1857

Haderslev Skydeselskab af 1857 er et skydeselskab grundlagt i Haderslev i 1857. Selskabet omtales første gang i en annonce i dagbladet Dannevirke for torsdagen 16. juli 1857, at der ville blive afholdt skiveskydning ved Thomashus søndag 19 juli 1857. Den 15. juni, på valdemarsdag og genforeningsdagen, afholder foreningen deres traditionelle fugleskydning. Venskabsselskaber St. Knudsgilde Flensborg Horsens Borgerlige Skyttelaug Aarhus Borgerlige Skydeselskab Det Broderlige Skydeselskab i Aalborg Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Haderslev Skydeselskab af 1857 i Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) Karin Friedrichsen (15. juni 2019) Regen tat der guten Stimmung keinen Abbruch beim Vogelschießen, Der Nordschleswiger, hentet 30. juli 2023
Mors (ostrov)

Mors nebo též Morsø je ostrov v Severním moři, náležící Dánsku. Nachází se uvnitř úžiny Limfjord. Je zcela obklopen pevninou, Jutským poloostrovem na jihovýchodě a Severojutským ostrovem na severozápadě. Jeho rozloha je 368 km², což z něj činí sedmý největší dánský ostrov. Žije zde 20 373 obyvatel, z toho nejvíce ve městě Nykøbing Mors (9 068 obyvatel v roce 2023), které je správním střediskem komuny Morsø. Kromě města Nykøbing Mors se na ostrově Mors nacházejí také obce Øster Jølby, Sundby Mors, Vils, Erslev a Sejerslev a osady Karby, Redsted, Øster Assels, Vodstrup, Frøslev, Tødsø a Bjergby. Prochází tudy primární silnice 26 (překonává moře pomocí mostů Vilsund a Sallingsund) a sekundární silnice 545 a 581. Ostrov je známý svými ložisky křemeliny. Významný je zdejší rostlinný park Jesperhus a muzeum fosílií a křemeliny. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mors (island) na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mors (ostrov) na Wikimedia Commons
Mors (Dinamarca)

Mors, antiguamente Morsø, es una isla de Dinamarca, ubicada en el Limfjorden, entre Salling y Thy. Ocupa un área de 363,3 km² y alberga una población de 19.675 habitantes (2006). La isla es además un municipio de la región de Jutlandia Septentrional. Localidades Evolución de la población La isla alcanzó una población máxima en los años 50. Desde entonces, su número ha ido disminuyendo. 1901 - 22.237 1906 - 23.087 1911 - 24.270 1916 - 25.258 1921 - 26.269 1925 - 26.539 1930 - 26.059 1935 - 26.162 1940 - 26.261 1945 - 26.883 1950 - 27.116 1955 - 27.263 1960 - 26.766 1965 - 25.739 1970 - 25.029 1976 - 24.596 1981 - 24.540 1986 - 24.087 1990 - 23.774 1995 - 23.142 1998 - 23.028 1999 - 23.001 2000 - 22.957 2001 - 22.778 2002 - 22.638 2003 - 22.641 2004 - 22.604 2005 - 22.441 2006 - 19.675 Referencias
Mors (Danemark)

Morsø est une commune du Danemark et le nom alternatif de l’île de Mors dont elle épouse le territoire. La superficie de l’île est de 363,3 km2, celle de la commune de 367,7 km2. Elle comptait 20 373 habitants en 2019. Géographie L'île, anciennement connue sous le nom de Morsland, se situe dans le Limfjord, le bras de mer qui sépare la grande île de Vendsyssel-Thy de la péninsule du Jutland. Géologiquement, Mors est dans une classe particulière. Sur Mors, et sur Fur, une île voisine, on trouve les seuls dépôts souterrains de moler dans le monde constituant la formation de Fur. Politique La commune n’a pas été modifiée lors de la réforme communale de 2007 ; elle a seulement été rattachée à la région du Jutland du Nord. La ville principale en est Nykøbing Mors. Transports Transports routiers L'île est reliée à la péninsule de Salling au Sud-Est par le pont Sallingsund et à la commune de Thisted au Nord-Ouest par le pont Vilsund. Liens externes Portail du Danemark Portail des îles Portail de la mer du Nord
Morsø (isola)

Morsø, o anche Mors, è un'isola della Danimarca sita nella regione dello Jutland Settentrionale. Geografia L'isola è posta al centro del Limfjorden ed è caratterizzata per avere delle brughiere oltre che a degli spazi dedicati all'agricoltura. Il terreno è calcareo e ondulato. Il maggiore centro abitato e capoluogo dell'isola è Nykøbing Mors. Collegamenti L'isola è collegata al resto della regione da due ponti. Oltre a tali vie, vi sono anche collegamenti a mezzo traghetto con la terraferma. Note Voci correlate Isole della Danimarca Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Morsø Collegamenti esterni (DA) Sito dell'ufficio turistico dell'isola, su visitmors.dk. URL consultato il 30 aprile 2020.
Mors (eiland)

Mors (ook Morsø of Morsland) is het grootste eiland in de Limfjord in het noordwesten van Jutland. Het eiland is 367,7 km² groot en is daarmee het zevende eiland van Denemarken. Het eiland wordt verbonden met Salling en Thy door veerboten en door de Vilsundbrug en Sallingsundbrug. De grootste stad op het eiland is Nykøbing Mors, tevens de enige grotere plaats op het eiland. Verder zijn er nog enkele dorpjes en gehuchten. In totaal wonen 19.675 mensen (2006) op het eiland. Vanaf de jaren 1950, toen er ruim 27.000 mensen op het eiland woonden, loopt het aantal inwoners elk jaar terug. Bestuurlijk vormt Mors samen met het eilandje Agerø de gemeente Morsø. Bezienswaardigheden Het eiland is heuvelachtig en vruchtbaar. Het hoogste punt, Salgerhøj, is 89 meter hoog. De noordkust van Mors is tamelijk steil en rotsachtig. Hier rijzen de Hanklit en de Feggeklit loodrecht uit de zee op. De 61 meter hoge Hanklit is een heuvel die uit verschillende lagen vulkanisch as bestaat. De Hanklit is ongeveer 55 miljoen jaar geleden gevormd. Bij de Hanklit worden ook fossielen gevonden uit deze periode. Verder staat het eiland bekend om zijn diatomeeënaarde. Op Mors zijn er daarnaast ook veel oude graven te vinden, die aantonen dat het eiland al lange tijd door mensen wordt bewoond. Externe links (da) Website van de gemeente Mors (en) Toeristische informatie van Mors
Mors (wyspa)

Mors lub Morsø – duńska wyspa, największa z wysp położonych w cieśninie Limfjorden. Krótki opis Powierzchnia wyspy to 363 km². Według danych z 2017 r. Mors zamieszkuje 20 637 osób (począwszy od roku 1955 – gdy było ich 27 263 – liczba mieszkańców systematycznie spada), a gęstość zaludnienia wynosi obecnie niespełna 57 osób/km². Głównym miastem wyspy jest siedziba gminy Morsø – Nykøbing Mors liczące w 2017 roku 9135 mieszkańców (gmina, oprócz wyspy Mors, obejmuje również: niewielką wyspę Agerø – 3,8 km² i 28 mieszkańców oraz kilka mniejszych wysepek). Na wyspie znajduje się największy park botaniczny północnej Europy – Jesperhus. Transport Wyspa połączona jest z resztą Danii przez dwa mosty: Sallingsundbroen – oddany w 1978, 1718 m długości, przebiega nad cieśniną Sallingsund, łącząc Mors z półwyspem Salling Vilsundbroen – oddany w 1939, 382,3 m długości, przebiega nad cieśniną Vilsund, łącząc wyspę z Thy Przypisy
Mors

Mors är en ö i Jylland, i västra delen av Limfjorden nordväst om Salling i Danmark. Ön, som tillsammans med den mindre ön Agerø utgör Morsø kommun, har en area på 363 km² och hade år 2008 22 091 invånare men 2020 hade antalet sjunkit till 20 217. Invånarna kallas morsinger. Den största tätorten och enda staden är Nykøbing Mors, som är huvudort i Morsø kommun. Staden inspirerade den dansk-norska författaren Aksel Sandemose till sin berättelse om staden Jante och dess jantelag. Geografi Mors har ett högt läge med branta höjder och starkt inskurna kuster. Den högsta punkten är Salgjerhøj (89 meter över havet). Dragstrupån rinner från öster till väster, nästan mitt genom ön, som därigenom delas i de historiska häradena Morsø Nørre Herred och Morsø Sønder Herred. Mors har, särskilt i norr, en fruktbar jordmån, och ön är ganska tätbefolkad. På många platser finns väderkvarnar. Ön förbinds med Thy via Vilsundbroen och med Salling via Sallingsundbroen. Det går färja till Hannæs från Feggesund. Historia Johanniterklostret Dueholm i Nykøbing Mors etablerades på 1300-talet, och staden själv nämns som stad i källor från slutet av 1200-talet. Invånarna på Mors deltog i Henrik Tagesens bondeuppror mot kung Kristofer av Bayern 1441, men enligt folkvisan tog de till flykten i den avgörande striden och lämnade Vendsysselborna i sticket. Invånarantal efter år 1901 – 22 237 1906 – 23 087 1911 – 24 270 1916 – 25 258 1921 – 26 269 1925 – 26 539 1930 – 26 059 1935 – 26 162 1940 – 26 261 1945 – 26 883 1950 – 27 116 1955 – 27 263 1960 – 26 766 1965 – 25 739 1970 – 25 029 1976 – 24 596 1981 – 24 540 1986 – 24 087 1990 – 23 774 1995 – 23 142 1998 – 23 028 1999 – 23 001 2000 – 22 957 2001 – 22 778 2002 – 22 638 2003 – 22 641 2004 – 22 604 2005 – 22 441 Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mors.