Herlufsholm

Herlufsholm Skole og Gods er en stiftelse, der blev etableret i 1565. Herlufsholm er et tidligere kloster, der nu er kostskole og dagskole. Herlufsholm ligger i Næstved ned til Susåen, hvor den er omgivet af marker og skove. Her oprettede stormanden Peder Bodilsen i 1135 et benediktinerkloster, Skovkloster. Efter reformationen overtog kongen Skovkloster, og efter et mageskifte med det daværende Frederiksborg Slot overtog Herluf Trolle og Birgitte Gøye klosteret og ændrede navnet til Herlufsholm i 1560. De oprettede, ved en fundats, Herlufsholm som skole i 1565. Stiftelsen Herlufsholm Skole og Gods er i dag på 1.050 ha, hvoraf de 900 ha er skov (Stenskoven, Kalbyrisskoven og Rådmandshaven og skovene omkring skolen). I skoleåret 2016-2017 var der indskrevet 643 fordelt på 266 kostelever og 377 dagelever. En elev på Herlufsholm kaldes en herlovianer; tidligere elever kaldes gammelherlovianere. En dipel (flertal: diple) er en discipel (kostelev) på skolen. Dageleverne er daple. Kvindelige kostelever er piple, og kvindelige dagelever er paple. Dette er elementer af det interne herlovianersprog, hvor ord dannes ved sammentrækning. Skolen har overvægt af elever fra overklassen. En lang række af skolens elever tæller skuespillere, forfattere, politikere og kongelige. En kritisk dokumentarudsendelse på TV 2 i 2022, hvor flere tidligere elever fortalte historier om bl.a. grov mobning vold og voldtægt, medførte stærke reaktioner i offentligheden. Den ældste af de anonymiserede elever, der fortalte historierne om mobning og vold gik på Herlufsholm i slutningen af 80'erne. Som konsekvens af udsendelsen blev skolens rektor afskediget, og skolen meddelte, at nogle af dens hidtidige traditioner som præfektordningen ville blive afskaffet. Måneden efter trådte også skolens bestyrelse tilbage. Den nye ledelse, rektor Gitte Nørgaard og forstander Jon Stokholm, forlod dog uden kendt grund "efter gensidig aftale" skolen med øjeblikkelig virkning allerede i december året efter sammen med to bestyrelsesmedlemmer. Historie 1100- til 1400-tallet: Klosteret Storgodsejeren Peder Bodilsen og hans familie skænkede ved et gavebrev af 29. november 1135 jordegods til oprettelse af et benediktinerkloster i Næstved. Benediktinerne oprettede i 1135 en Stiftelse med det formål at drive et munkekloster. Kun 5 år efter i 1140 udstedte Kong Erik 3. Lam et gavebrev, som gav klosteret en række privilegier, og i sidste del af 1100-tallet blev kirken og klosteret opført ved Susåen. Selve gavebrevet opbevares stadig på Herlufsholm og er det ældste, kendte danske håndskrevne dokument. Oprindelig var klosteret navngivet Næstved Sct. Peders Kloster, men omkring 1300-tallet blev det kendt som Skovkloster på grund af dets beliggenhed. Ved slutningen af middelalderen ejede klosteret meget store jordbesiddelser både på Sjælland og Lolland-Falster. Under Reformationen i 1536 inddrog Kong Christian 3. det katolske bispegods, og således også Skovkloster i Næstved. Kongen overtog da ansvaret for bispernes aflønning, udnævnelse og blev selv den øverste myndighed i gejstlige anliggender. Selvom de fleste munke ved Skovklosteret fik tilladelse til at blive i klosteret, forlod den sidste munk alligevel klosteret i 1559. Den daværende konge Frederik 2. havde derfor muligheden for at tilbyde Herluf Trolle det tidligere kloster i 1560 som en del af et mageskifte, hvor kongen til gengæld fik Hillerødsholm, som i dag hedder Frederiksborg Slot. Skovkloster kom efter mageskiftet til at hedde Herlufsholm. 1500- til 1900-tallet: Skolens start Da Herluf Trolle og Birgitte Gøye selv var barnløse, besluttede de sig for at oprette Herlufsholm Skole den 23. maj 1565. I den nedskrevne fundats fastsattes det, at skolen skulle være for adelige og andre ærlige mænds børn. Som kongens øverste admiral drog Herluf Trolle dog ud i krig mod svenskerne. Ved et stort søslag i Østersøen den 4. juni 1565 blev han hårdt såret og døde af sine sår den 25. juni 1565, ikke mere end en måned efter oprettelsen af stiftelsens fundats. I Herlufsholm klosterkirke kan man i dag stadig se Herluf Trolles rustning med det fatale skudhul i venstre lår. Birgitte Gøye blev i sin mands fravær den første forstander på skolen, men bad kongen udnævne Herluf Trolles bror, Børge Trolle, til forstander i 1567. Siden dengang har klosterbygningerne dannet ramme omkring kostskolen, der først var for drenge. 1900-tallet: Optag af piger på Herlufsholm I 1966 blev der åbnet op for optaget af piger som dagelever i gymnasiet, og i 1985 blev der åbnet op for optag af piger som kostelever i gymnasiet. I dag er begge køn repræsenteret i både grundskole og gymnasium som både kost- og dagelever. I 1995 blev 55 vidner indkaldt til en retssag mod en tidligere elev, sigtet for at have stukket en nattevagt ned, da vagten overraskede ham i færd med at skære dækkene op på en forhadt lærers bil. 2000-tallet: Kongelige elever og beskyldninger om mobbekultur I 2004 viste DR en dokumentar, kalden "Herlufsholm" af Anders Agger, der fulgte og skildrede livet på Herlufsholm for en række kostelever. Dokumentaren blev fulgt op 8 år senere med en ny dokumentar, for at se hvor eleverne fra 2004 nu var i livet. Siden 2012 har man afholdt åben fantasy-bogmesse på Herlufsholm i efterårsferien, og skolen er i den forbindelse blevet kaldt "Hogwarts på Sydsjælland". I 2014 startede prins Nikolai, søn af prins Joachim og grevinde Alexandra, som den første kongelige på skolen. Han gik først i 10. klasse og herefter på gymnasieskolen, begge gange som kostskoleelev. I 2019 viste TV2 en dokumentar kaldet "Herlufsholm for livet" der igennem 8 afsnit gav seerne et indgående indblik i livet som elev på Herlufsholm. I 2021 startede prins Christian, søn af kronprins Frederik og kronprinsesse Mary, i 1.g på gymnasiet. I maj 2022 viste TV 2 dokumentarfilmen Herlufsholms hemmeligheder, hvor 7 tidligere elever, i anonymiseret form, og 3 elever der ikke var anonymiseret, berettede om 10 episoder med vold, mobning og seksuelle krænkelser som de selv havde været udsat for eller hørt om på skolen. De 10 episoder de tidligere elever berettede om strakte sig over en tidsperiode på 30 år fra 1988 til 2018 Dokumentaren medførte stærke reaktioner, blandt andet fra kronprinsparret, og førte til, at børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil blev kaldt i lukket samråd i Folketinget. Samtidig udløste dokumentaren en debat i medierne om, hvorvidt skolen var egnet til det danske kongehus.. To dage efter udsendelsen blev skolens rektor Mikkel Kjellberg afskediget af skolens bestyrelse, ligesom bestyrelsen afskaffede den hidtidige præfekt-ordning og iværksatte en advokatundersøgelse. Måneden efter trådte skolens bestyrelse tilbage, efter at Styrelsen for Undervisning og Kvalitet (STUK) havde rettet en hård kritik imod den og varslet forskellige sanktioner. 26. juni 2022 meddelte kronprinsparret, at prins Christian stopper på Herlufsholm, og at prinsesse Isabella ikke starter i 9. klasse på skolen efter sommerferien som planlagt. Højesteretsdommer Jon Stokholm blev den 27. juni 2022 foreslået som forstander for Herlufsholm med den opgave at etablere en ny bestyrelse,. I maj 2025 fulgte dokumentarfilmen Herlufsholm – Hemmeligheder for livet på TV 2 som opfølger af den tidligere sendte dokumentar, hvor der blev samlet op på efterspillet og på en retssag i 2024 om vold på skolen. I den nationale trivselundersøgelse fra STUK, der sendes til samtlige gymnasier i efteråret 2022 er Herlufsholm den skole i Danmark der scorer højest på spørgsmålet om man er glad for at gå i skole. Gennemsnittet for 3g årgangens eksamenssnit i 2023 placerer Herlufsholm blandt de 10 bedste gymnasier i Danmark. Uddannelse Herlufsholm Skole er Danmarks største og ældste kostskole. Skolen tilbyder pladser både som kostelev og som dagelev. I dag er ca. 290 af de 600 elever kostelever. Man kan gå på skolen fra 6. klasse til 3.g. Foruden den almindelige folkeskole og studentereksamen, tilbyder Herlufsholm Skole også den internationale studentereksamen (IB, International Baccalaureate) samt fra 2012 en sommerskole for børn og unge i alderen 12-18 år. Værdier Herlufsholm Skole bygger på et dansk dannelses- og kulturgrundlag, og grundlæggerne Herluf Trolle og Birgitte Gøye fylder meget i skolens traditioner. Beklædning Herlufsholm Skole har gennem årene fastholdt deres dresscode med farvetemaet mørkeblå og mørkegrå. Der er lidt forskellige krav til skolebeklædningen, fordi skolen ønsker at eleverne altid fremstår velklædte og velsoignerede. Til daglig har eleverne mulighed for at variere deres tøjvalg. For eksempel kan de vælge mellem cardigan, pullovers og trøjer med V-udskæring; pigerne kan vælge mellem nederdel og bukser, og det er valgfrit, om man vil bære det karakteristiske Gøye-slips. Til skolens forskellige fester i løbet af året skal eleverne desuden ankomme i hel eller halv galla, som er mørkt jakkesæt med herlovianerknapper. Sprog Gennem tiden har eleverne på Herlufsholm Skole skabt et særligt herlovianersprog, der indeholder en række specielle ord. Princippet er, at når man bruger herlovianersprog, tager man de første konsonanter fra et ord samt fra sidste trykstærke vokal og skaber således et nyt ord, der er en sammentrækning af det gamle. Eksempelvis bliver blækopgaver til blaver, læsesal til lal, discipel til dipel og sygehus til sus. Andre ord er mere traditionelle. At kalde rektor for Heis er græsk, mens nogle betegnelser kræver en længere forklaring, fordi de stammer fra en tid, hvor man brugte et andet ordforråd end i dag, for eksempel kaldes standpunktsvurderingerne Vyrd, hvilket stammer fra ordet vidnesbyrd. Traditioner Hvert år afholder Herlufsholm Skole traditionen tro en række fester, der er med til at understrege skolens historie og rødder. Fugleskydning Blebal Vildtaften Komediebal Julebal Trollebal - afholdes 14. januar på Herluf Trolles fødselsdag, og har været afholdt siden 1797. Elever bærer deres gallatøj. Maskebal Gøyebal Koncertbal Livet på Herlufsholm Kostskolen danner rammerne for de elever der bor på skolen. Langt de fleste elever har eget værelse, kaldet et hummer, hvor de også sover. Hver elevgård rummer ud over elevernes humre, en fælles opholds- og tv-stue, bad og et fælles køkken. Skoleåret er inddelt i rejseweekender og mellemweekender for at tilgodese de elever der kommer langvejs fra. I en rejseweekend tager eleverne hjem om fredagen og har først undervisning igen den følgende tirsdag. I mellemweekenderne har eleverne kun fri om søndagen, og altså undervisning om lørdagen. Skolen tilbyder mange forskellige fritidsaktiviteter af både kreativ og sportslig art. Derudover kan eleverne deltage i en række nationale og internationale projekter, såsom the Duke of Edinburgh-programmet, Round Square, Projekt Frivillig, Forskerspireprojektet, samt et projekt med SOS-Børnebyerne. Bygninger Herlufsholm kirke blev første gang bygget i ca. 1200, og trods en række ombygninger er der stadig rester af den ældste kirke, ligesom munkecellerne fra det 14. århundrede stadig findes. Klostret ligger samme sted som det oprindelige, selv om to af de nuværende længer, som følge af en brand, blev genopført i perioden 1867-70 og er tegnet af Johan Daniel Herholdt. På skolens område ligger der derudover flere andre bygninger, der er mange hundrede år gamle. Ud over de gamle bygninger, er der også nogle rester af Riis-byggerierne, som desværre ikke er blevet vedligeholdt. I klostergården kan man dog endnu se bevarede dele af de ældste bygninger. I 1911 blev der opført et vandtårn på Herlufsholm. I 1970 og 1971 blev vandtårnet ombygget, så det i dag indeholder et observatorium. Kuplen til observatoriet kom fra et tidligere observatorium, som var placeret på et pumpetårn fra 1930'erne. Der blev installeret en ny kikkert i 1982. Herlufsholm Pinet Herlufsholm Pinet (Pinetum) er en forstbotanisk have for fyrre- og nåletræer beliggende ved Herlufsholm skole i Rådmandshaven. Den blev anlagt i 1890-1920 og har over 100 forskellige sorter fra store dele af verden. I dag er deromkring 60-65 forskellige sorter tilbage. Ejere af Herlufsholm (før 1135) Peder Bodilsen (1135-1536) Benediktinerkloster (1536-1560) Kronen (1560-1565) Herluf Trolle (1565-1574) Birgitte Gøye, gift Trolle (1574- ) Herlufsholm Skole og Gods Forstandere/skoleherrer Forstanderen er bestyrelsesformand Denne liste er ufuldstændig; hjælp gerne med at udfylde den. Rektorer Kendte Herlovianere (diple [disciple] og dimittender) Listen er påbegyndt. Den er frem til år 1875 baseret på Albert Emil Leth og G.L. Wad: Meddelelser om Dimitterede fra Herlufsholm 1565-1875, Næstved 1875. Matriklen er bevaret fra 1611, og oplysninger om dimittender fra før 1611 er baseret på andre kilder. 1500-tallet 1582 Hans Alanus (1563-1631), professor i retorik 1586 Jens Mule (1564-1633), læge 1600-tallet 1700-tallet 1715 Willum Worm (1698-1737), hofretsassessor og digter 1754 Christian Frederik Jacobi (1739-1810), konferensråd og forfatter 1758 Jens Jacob Weber (1742-1805), arkivar og personalhistoriker 1759 Jens Bruun de Neergaard (1742-1788), godsejer og jurist 1767 Thomas Christopher Bruun (1750-1834), forfatter 1774 Knud Lyhne Rahbek (1760-1830), forfatter, professor, rektor for Københavns Universitet 1800-tallet 1900-tallet 2000-tallet 2001 Pilou Asbæk (født 1982), skuespiller 2011 William Jøhnk Nielsen (født 1997), skuespiller 2018 Hans Højhed Prins Nikolai William Alexander Frederik (født 1999), prins til Danmark, greve af Monpezat 2018 Flora Ofelia Hofmann Lindahl (født 2005), skuespiller, sanger 2022 Hans kongelige højhed Prins Christian (født 2005), prins til Danmark, greve af Monpezat. I juni 2022 blev prins Christian trukket ud af Herlufsholm. I populærkultur Herlufsholm er blevet brugt til at filme Flemming på kostskole (1961) og Drengene fra Sankt Petri (1991). Den blev også brugt i et afsnit af DRs krimiserie Rejseholdet (2000-2004). Jussi Adler-Olsens roman Fasandræberne fra 2008 har tydelige referencer til Herlufsholm, dog uden at nævne skolens navn. Produktionsselskabet bag filmatiseringen fra 2014 ønskede også at bruge Herlufsholm til optagelserne, men den daværende rektor Klaus Eusebius Jakobsen sagde nej til dette. Billedhuggeren og forfatteren Bjørn Poulsens debutroman Opkald fra mælkevejen fra 2020 er en selvbiografisk skildring af en opvækst, der blandt andet opfatter et ophold på Herlufsholm, hvor hovedpersonen havner nederst i hierarkiet og bliver mobbet. Litteratur Fl. Tolstrup, Herlusholm, 3 bind, 1965-1988: bind: Det ældste Herlufsholm 1560-1788, Thaning & Appel, 1965. bind: Fra gods til skole : Herlufsholm 1788-1887, Herlufsholm Stiftelse, eksp. Georg Christensens Boghandel, 1985. bind: I smult vande : Herlufsholm 1887-1936, Herlufsholm Stiftelse, 1988. Klaus Eusebius Jakobsen: På Herlufsholm, Gyldendal, 2017. Referencer Eksterne henvisninger Herlufsholm Skole Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine Herlovianersamfundet