NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Agerskov Kirke

Agerskov Kirke er en kirke i Agerskov i Sønderjylland. Kirken er viet til Sankt Dionysios, som var biskop i Paris omkring år 200 e.Kr. Kirken er opført omkring år 1200 med ombygninger i 1300-året og 1500-året og består af skib i romansk stil af granitkvadersten, unggotisk kor med sakristi og sengotisk tårn og våbenhus. I de gotiske dele er genanvendt kvadre fra et romansk kor med apsis. Et granittympanon (muligvis fra en præstedør) er trin mellem kor og sakristi. Ligesom våbenhuset har tårnrummet indvendige blændinger. Det overhvælvedes i renæssancen, da trappehuset opførtes. I korets gotiske hvælv kalkmalede dekorationer fra 1632 med apostlene og evangelisttegn. Renæssance altertavle fra 1597 med malerier fra 1763. I en sidealterniche i triumfbuen er anbragt to figur-grupper, »den gode« og »den onde« side af en Golgatascene fra en gotisk fløjaltertavle. Fra en anden gotisk tavle stammer tre figurer: Maria, Johannes og en apostel. I en vinduesniche i østvæggen ses to senmiddelalderlige messeklokker. Middelalderlig granitdøbefont. Korbuekrucifiks fra begyndelsen af 1400-tallet med latinsk minuskel-indskrift og oprindelig staffering. Prædikestol fra 1798 med malerier og himmel. På kirkens nordside står en gammel hyld, som ifølge et sagn skulle få besøg af kongen, når den anden gang var skåret ned. På infotavlen ved træet ses et foto af Christian 10. fra 1920, der står ved træet, der da var vokset op for tredje gang. På kirkens sydside findes en lille bestand af den ellers i Danmark sjældne Murrude (de) (Asplenium ruta-muraria). Referencer Litteratur 400 Danske Landsbykirker, Johan Exner, Gyldendal 1968. ISBN 87-00-97651-2. Eksterne henvisninger Agerskov Kirke hos KortTilKirken.dk Agerskov Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udgivet af Nationalmuseet)
Kerk van Agerskov

De Kerk van Agerskov (Deens: Agerskov Kirke) ligt ongeveer 14 km ten noordoosten van de Deense plaats Løgumkloster. Beschrijving De vrij grote kerk werd rond 1200 in romaanse stijl gebouwd. Het kerkgebouw betrof in de katholieke tijd een aan de heilige Dionysius gewijd godshuis. Dionysius, de eerste bisschop van Parijs die de martelaarsdood door onthoofding stierf, was in die tijd een zeer populaire heilige en verschillende kerken in het zuiden van Jutland werden aan hem gewijd. Omstreeks 1300 werden het romaanse koor met de apsis gesloopt en door een groter, langer koor van twee traveeën en een sacristie vervangen. De oorspronkelijke ingangen op het noorden (voor vrouwen) en zuiden (voor mannen) en in het koor (voor de priester) werden later dichtgemetseld. In de 14e eeuw volgde de bouw van een laatgotische bakstenen toren. Het heeft een piramidevormige spits met lage gevels op alle vier de zijden van de toren. In 1786 werd de spits verhoogd tot de huidige vorm. In de toren hangen twee klokken uit 1873, die werden gegoten door de klokkengieterij Bochumer Verein in Duitsland. Tegelijk met het vroeggotische koor werd een nieuw voorportaal gebouwd. De granieten blokken voor de bouw van dit portaal waren afkomstig van het gesloopte romaanse koor en de apsis. Een voorportaal uit 1500 aan het noordelijke kerkschip bestaat niet meer. In het huidige voorportaal bevindt zich een schouw uit de renaissance. Interieur Het laatgotische koor bezit fresco's uit 1632 in de gewelven met renaissance cartouches, waarin de afbeeldingen van de apostelen en hun symbolen zijn geschilderd. Het kruisbeeld in de koorboog dateert uit de vroege jaren 1400. Aan de uiteinden van de kruisbalken zijn de symbolen van de evangelisten aangebracht. Rond het hoofd van Christus staan in het Latijn de woorden Heer, in Uw handen beveel ik Mijn geest. Het granieten altaar is vroeggotisch en stamt uit 1300. Het altaarstuk dateert echter uit 1597 en is in renaissancestijl. Het werd tot twee keer toe veranderd, voor het eerst in 1719 en later in 1763 met nieuwe schilderijen van Anders Nielsen Windfeld. Het middenpaneel toont de kruisiging; de zijpanelen en het paneel in de kroon van het altaarstuk betreffen voorstellingen uit de lijdensgeschiedenis en het offer van Izaäk. Onder deze schilderijen werden resten van oudere schilderijen aangetroffen uit de renaissancetijd. Aan de noordelijke koormuur hangen twee beeldengroepen van een vroeger gotisch zijaltaar. In een nis in de oostelijke muur bevinden zich twee laatmiddeleeuwse sacristiebellen. Uit de romaanse tijd dateert het granieten doopvont (1200), de doopschaal stamt uit 1931. Het doopvont staat tegenwoordig onder de koorboog, maar had vroeger een plaats onder de orgelgalerij. Een doopvont van een engel die een schaal vasthield uit circa 1600 verdween tegelijkertijd met de verhuizing van het romaanse doopvont in 1900 naar de huidige plaats . De eenvoudige preekstoel is uit 1798. In het kerkschip zijn gedenktekenen voor de gevallenen in de Eerste Duits-Deense Oorlog en in de Eerste Wereldoorlog. Externe link (da) Website van de Kerk van Agerskov
Agersted Kirke

Agersted Kirke er opført 1903 i romansk stil efter tegning af arkitekt Ludvig Frederik Olesen. Kirken blev indviet 6. december 1903 og ligger ud til landevejen mellem landsbyen Gammel Agersted og Agersted. Altertavlen er malet af H.A. Brendekilde ca. 1890. Kirkens ydre Kirkens indre Eksterne kilder og henvisninger Agersted Kirke hos KortTilKirken.dk
Agerupgård

Agerupgård er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1397 med navnet Aggerupgaard. Agerup ligger i Våbensted Sogn i Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1858. Agerup Gods er på 375,5 hektar med Trudstolpegård Ejere af Agerup (1397-1435) Laurids Nielsen Kabel (1435-1688) Kronen (1688-1720) Christian Lerche (1720-1721) Sophie Ulrikke von Reichou gift Lerche (1721-1732) Cornelius Johan Lerche (1732-1750) Jacob Flindt (1750-1790) Henrik de Flindt (1790-1801) Christian Christopher de Flindt (1801-1835) Jacob de Flindt Reimer (1835-1840) Christian Henrich August Hardenberg-Reventlow (1840-1842) Ida Augusta Hardenberg-Reventlow gift (1) Holck (2) von Gersdorff (3) d`Almaforte (1842-1846) Christian Ludvig Johan Dormund von Gersdorff-Hardenberg-Reventlow (1846) Ida Augusta Hardenberg-Reventlow gift (1) Holck (2) von Gersdorff (3) d`Almaforte (1846-1864) Simon Dominici d`Almaforte-Hardenberg-Reventlow (1864-1867) Ida Augusta Hardenberg-Reventlow gift (1) Holck (2) von Gersdorff (3) d`Almaforte (1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph Holck-Hardenberg-Reventlow (1885-1900) Ida Louise Henninga von Qualen gift Holck-Hardenberg-Reventlow (1900-1922) Christian Benedictus Johan Ludvig Conrad Ferdinand greve Reventlow (1922-1945) Rudolph Evard Wilhelm Ferdinand Christian greve Reventlow (Christian Benedictus søn) (1945-1955) Else Risom gift Reventlow (Rudolphs kone) (1955-1979) Claus Detlev Frederik Ferdinand greve Reventlow (Rudolphs fætters søn) (1979-) Otto Frederik Juel greve Reventlow Kilder J. P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug
Aggersborggård

Aggersborggård er en af de danske herregårde, hvis historie rækker længst tilbage i tiden, helt til året 1086. Aggersborg var kongsgård fra 1086 til 1579. Gården ligger i udkanten af vikingeborgen Aggersborgs vold, i Aggersborg Sogn, Øster Han Herred, Hjørring Amt (nedlagt 1970, fra 2007 Region Nordjylland) i Vesthimmerlands Kommune. Hovedbygningen er opført i 1756-1758 i Christen Madsen Speitzers tid. Den er til dels bygget på tomten af en ældre, firefløjet bygning og består af tre egebindingsværksfløje på massivt murede fundamenter af kamp; i kælderen under den sydlige fløjs østgavl er der anvendt tilhugne granitkvadre, der sikkert tidligere har tjent til anden bygningsbrug. Mellem den sydlige og nordlige fløj har man fundet rester af en gammel indkørselsport med et slidt gulv af munkesten til begge sider, og under gårdspladsen gammel brolægning. Over indgangsdøren står: 17. C.S. A.M.L. 58. Avlsbygningerne er opført efter en brand i 1894. Ved Aggersborg har der været en helligkilde, „St. Nilaus Kilde“. Aggersborggård Gods er på 370 hektar Stamhuset Aggersborggaard Stamhuset Aggersborggaard blev oprettet af Christen Madsen Speitzer og hans kone Anne Margrethe Lund i 1767 og opløst i 1779. Stamhuset bestod af Aggersborggård på godt 600 tønder hartkorn, men fik ikke nogen egentlig stadfæstelse som stamhus. Ejere af Aggersborggård (1086-1579) Kronen (1579-1596) Vibeke Podebusk gift Bild (1596-1602) Preben Evertsen Bild (1602-1631) Vibeke Prebensdatter Bild gift Rantzau (1631-1652) Erik Kaas (1652-1660) Ejler Høg (1660-1686) Marie Ejlersdatter Høg gift Vind (1686-1689) Hans Mogensen Arenfeldt (1689) Margrethe Rantzau gift Benzon (1689-1701) Peder Benzon (1701-1718) Hans Pedersen Benzon (1718-1753) Mads Gergersen Speitzer (1753-1767) Christen Madsen Speitzer (1767-1777) Anna Margrethe Lund gift Speitzer (1777-1803) Mads Christensen Speitzer (1803-1808) Jakob Kjellerup (1808-1811) Hans Jakob Lindahl (1811-1833) Steen Kjærulf (1833-1838) Anne Cahrine Lüttichau gift Kjærulf (1838-1846) Ludvig Christian Brinck-Seidelin (1846-1852) Johan Nikolaj Ovesen (1852-1893) Jakob Nørgaard (1893-1903) Enke Fru A. K. Nørgaard (Hans Kirks oldemor) (1903-1934) H. B. F. Nørgaard (1934-1936) Jakob Nørgaard (1936-1979) Jakob Nørgaard / Inger Marie Nørgaard (1979-1989) Inger Marie Nørgaard (1989-1999) Aggersborggaard A/S v/a Regitse Johnsen (1999-) Aggersborggaard A/S v/a Frederik Reventlow-Grinling Eksterne kilder og henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Trap Danmark 3. Udgave 4. Bind : Hjørring, Thisted, Aalborg, Viborg og Randers Amter (1898-1906) p. 178
Aggersvold

Aggersvold lå i middelalderen i Marke by og kaldtes Markegaard. Gården nævnes første gang i 1581. Gården ligger i Hjembæk Sogn, lidt uden for Jyderup, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1833-1835 og den sidst ankomne ejer, Johan Schrøder, har renoveret hovedbygningen, der er fredet. Avlsbygningerne er for størstedelen også renoveret, med en nyindrettet hestepension på godset. Aggersvold Gods er på 344 hektar skov. Ejere af Aggersvold (1581-1605) Frederik Lange (1605-1630) Gunde Lange (1630-1633) Henrik Vind (1633-1640) Margrethe Pedersdatter Laxmand gift (1) Vind (2) von Bredow (1640-1660) Joachim von Bredow (1660-1681) Margrethe Pedersdatter Laxmand gift (1) Vind (2) von Bredow (1681-1691) Marie Margrethe Joachimsdatter von Bredow (1691-1708) Niels Benzon (1708-1720) Jacob Benzon (1720-1733) Peder Benzon (1733-1737) Lars Benzon (1737-1750) Herman Leopoldus Løvenskiold (1750) Severin Leopoldus Løvenskiold (1750-1753) Christian Lautrup (1753-1770) Peder Juel (1770-1777) Laurits Switzer (1777-1791) C.A. Frost (1791-1805) J. Frederik van Deurs (1805-1806) Otto Joachim Moltke (1806) Carl Lerche (1806-1840) Harald Rothe (1840-1865) Carl Peter Rothe (1865-1885) Christian Albrecht lensgreve Lerche (1885-1898) Enkefru Cornelia lensgrevinde Lerche, født Tillisch (1898-1915) Villars Knudsen Lunn (1915-1916) Konsortium (1916-1926) Thor Timm (1926-1970) Svend Aage Timm (1970-2007) Aksel Tving (2007-2021) Aggersvold ApS v/Johan Schrøder (2021-20xx) De Forenede Ejendomsselskaber A/S v/Jørgen Torrey Troelsfeldt Eksterne henvisninger Aggersvold - Dansk Center for Herregårdsforskning Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Agri Dyssen

Agri Dyssen eller Grovlegård-dyssen er runddysse i Mols Bjerge lidt nordvest af Agri. Det er en velbevaret lille runddysse, der ligner hundredvis af andre dysser i Danmark. Lige bortset fra dækstenen, som er meget stor. Den vejer op mod 20 tons. Dyssen er blevet besøgt af flere berømte arkæologer gennem tiderne. Nationalmuseets direktør Sophus Müller fik dyssen fredet i 1877. Arkæologen C.L. Vebæk var også på en berejsning i 1946. Undersøgelser har vist, at den store dæksten udgør den ene halvdel af en klippeblok. Den anden halvdel er overligger på en anden runddysse, Poskær Stenhus og Agri Dyssen og Poskær Stenhus er på den måde tvillinger. Poskær Stenhus ligger to kilometer længere mod syd ad vejen til Knebel fra Agri. Man kan ikke med sikkerhed sige, om stenen er spaltet af stenalderens dyssebyggere. Det kunne også være istidens frost, som har flækket stenen i to dele og efterladt dem langt fra hinanden, da der ikke er sikre spor efter kløvning i stenen. Tvillingesten kendes fra mange jættestuer og dysser. Stenalderens bønder havde teknologien til at flytte endog meget tunge sten over store afstande.. Kilder Poskær Stenhus – Danmarks største runddysse – Nationalpark Mols Bjerge Grovlegård, En tvillingesten – 1001 fortællinger om Danmark Arkiveret 2. december 2013 hos Wayback Machine Agri Dyssen i Slots- og Kulturstyrelsens database
Dolmen von Grovlegård

Der Dolmen von Grovlegård (auch Agri Dysse genannt) auf Mols in Djursland im Osten von Jütland in Dänemark liegt westlich des Dorfes Agri. Es ist abgesehen vom Deckstein, der mit 3,7 × 3,1 m sehr groß ist und etwa 19 Tonnen wiegt, eine gut erhaltene Runddysse, ähnlich wie andere Polygonaldolmen in Dänemark. Der hexagonale Dolmen mit den fünf Tragsteinen wurde von vielen Archäologen, darunter auch Sophus Müller (1846–1934) besucht, der ihn 1877 unter Schutz stellen ließ. Das Großsteingrab stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Beschreibung Die Tragsteine liegen teilweise in dem Hügel, der 14 m Durchmesser hat und eine Resthöhe von 1,5 m aufweist. Die Kammer ist zur Hälfte mit Erde gefüllt. 16 Randsteine des Hügels sind erhalten, aber teilweise versunken und überwuchert. Untersuchungen haben ergeben, dass der Deckstein eine Hälfte eines Felsblocks bildet, dessen andere Hälfte sich auf der zwei Kilometer südlich gelegenen Runddysse Poskær Stenhus befindet. Es ist nicht mit Sicherheit festzustellen, ob der Stein von den Trägern der Trichterbecherkultur (TBK), die die Dolmen zwischen 3500 und 2800 v. Chr. errichteten, gespalten worden ist. Es kann auch durch Frost gespalten worden sein. Gespaltene Steine sind allerdings auch von anderen Dolmen und von Ganggräbern (z. B. Troldhøj (Stenstrup)) bekannt. Die Grundrisse der Megalithanlagen Grønnehøj und Ubby Dysselod stimmen sogar völlig überein. Die beiden Ganggräber liegt 70 Meter voneinander entfernt und sind echte Zwillinge. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Karsten Kristiansen: Poskær Stenhus – Danmarks største runddysse. online (PDF; 966,54 kB). Jakob Vedsted: Fortidsminder og kulturlandskab. En kildekritisk analyse af tragtbaegerkulturens fundmateriale fra Norddjursland. Forlaget Skippershoved, Ebeltoft 1986, ISBN 87-981329-5-4. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 3843 Einzelnachweise Weblinks Beschreibung dän. und Bild Der Grovlegårddyssen auf Grosssteingraeber.de
Ahlmann-Skolen

Ahlmann-Skolen er en folkeskole beliggende på Kongevej 35 i Sønderborg. Skolen blev indviet i 1907, og fungerede indtil 1925 som tysk skole. Alle skoler i Sønderjylland var indtil genforeningen i 1920 tyske. I 1937 fik den navnet Ahlmann-Skolen. D. 26. maj 2018 brændte halvdelen af skolen i en brand, der tænkes at kan være opstået ved en kortslutning af nogle solceller på skolens tag. Referencer Eksterne henvisninger Ahlmann-Skolen Arkiveret 27. november 2016 hos Wayback Machine
Albertslund Centrum

Albertslund Centrum er et indkøbscenter beliggende i Albertslund Kommune i direkte tilknytning til Albertslund Station. Indkøbscentret er kendetegnet ved ikke at være overdækket, i modsætning til de fleste øvrige større indkøbscentre i Storkøbenhavn. Albertslund Centrum blev taget i brug i 1965 og har ca. 70 butikker. Følgende institutioner er desuden at finde i eller omkring centret: Forbrændingen Musikteatret Albertslund Albertslund Rådhus Opstandelseskirken Albertslund Bibliotek Albertslund Gymnasium Albertslund Musikskole Danmarks Internationale Kollegium Eksterne links Albertslund Centrum
Albertslund Golfklub

Albertslund Golfklub er en dansk golfklub i den vestlige del af Albertslund Kommune. Albertslund Golfklub blev stiftet 15. Februar 1979 og består af en 9-hullers bane, en driving range samt et øveområde til indspil og putting. Klubhuset blev taget i brug i 2005. Ekstern henvisning Albertslund Golfklubs hjemmeside
Albuen Strand (Vejle)

For alternative betydninger, se Albuen Strand (Lolland). Albuen Strand er en kunstigt anlagt strand på nordsiden af Vejle Fjord beliggende mellem Vejle bymidte og Bredballe. Anlæggelsen af stranden blev påbegyndt i 1947, med sand hentet fra Trelde Næs. Stranden blev taget i brug seks år senere. Den er efterfølgende blevet renoveret af flere omgange, senest i 2005. Ved Vejle Fjordsvøm er målområdet på Albuen Strand. Kilder
Albæk (Randers Kommune)

For alternative betydninger, se Albæk. (Se også artikler, som begynder med Albæk) Albæk er en landsby nord for Randers Fjord i Østjylland med 256 indbyggere (2026). Albæk er en af de såkaldte nedre byer, der er otte kilometer øst for centrum af Randers og tre kilometer sydøst for Harridslev. Byen ligger i Albæk Sogn i Randers Kommune, Region Midtjylland. I landsbyen findes Albæk Kirke. Kilder
Albæk (Suldrup Sogn)

For alternative betydninger, se Albæk. (Se også artikler, som begynder med Albæk) Albæk er en gammel hovedgård, som ligger i Suldrup Sogn, Hornum Herred, Ålborg Amt, Rebild Kommune. Kulturmiljø På Albæks marker er fundet rester af et gammelt kapel og en kirkegård. De ældste beskrivelser af en kirke i Albæk stammer da også helt tilbage fra middelalderen. I 1925 blev udstykket 15 husmandsbrug fra gården. I 1886 anlagde Amdi Sass Albæk plantage. Albæk Hovedgaard er i dag på 46 hektar. Ejere af Albæk (1420-1440) Las Maltesen (1440) Gyda Lasdatter Maltesen gift Viffertsen (1440-1480) Las Viffertsen (1480-1570) Slægten Maltesen (1570-1600) Anders Maltesen (1600-1626) Niels Krabbe (1626-1655) Gregers Nielsen Krabbe (1655-1663) Iver Gregersen Krabbe (1663) Iversdatter Krabbe gift Sandberg (1663) Anders Sandberg / Mogens Kruse (1663-1667) Anders Sandberg / Jacob Faber (1667-1670) Anders Sandberg (1670-1675) Birgitte Sandberg (1675) Dorte Daa gift Krabbe (1675-1678) Claus Gregersen Krabbe (1678-1680) Marie Sophie Bielke gift (1) Krabbe (2) Bielke (1680-1693) Christian Bielke (1693-1699) Bernt Due (1699-1710) Manderup Berntsen Due (1710-1724) Albert Christopher Mandrupsen Due (1724-1756) Christian Frederik von Levetzow (1756-1789) Iver Rosenkrantz von Levetzow (1789-1811) Siegfried Victor Raben-Levetzau (1811-1812) Frederik Sophus Raben-Levetzau (1812) Johan Michael de Neergaard / Peter Johansen de Neergaard (1812-1814) Malte Ulrich Friis (1814-1817) Mariane Wiborg gift Friis (1817-1824) Henrik S. Schou (1824-1826) Frederik Sophus Raben-Levetzau`s Arvinger (1826-1830) Carl de Neergaard (1830-1837) Rasmus Conradsen (1837-1840) Slægten Conradsen (1840-1855) Niels Holbæk (1855-1858) S. E. Zahrtmann (1858-1859) Slægten Zahrtmann (1859-1862) forp. Flindt (1862-1866) Matthias Vilhelm Sass (1866-1883) Bendix Vilhelm Sass (1883-1893) Amdi Sass (1893-1894) Landmandsbanken (1894-1918) Lars Christian Jensen (1918-1920) E. Jopp / J. Jespersen (1920-1923) Poul Thorsen (1923-1928) E. Lund (1928-1940) J. Hove Jensen (1940-1944) Frederik Julius greve Ahlefeldt-Laurvig (1944-1961) Enke Fru Ahlefeldt-Laurvig (1961-1985) K. W. Orland (1985-2000) P. Wiinblad Sørensen (2000-2017) Flemming Lass (2018-) Maria Hartel / Michael Buje Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Albæk Kirke (Frederikshavn Kommune)

For alternative betydninger, se Albæk Kirke. (Se også artikler, som begynder med Albæk Kirke) Albæk Kirke ligger i bebyggelsen Albæk i Albæk-Lyngså Sogn, ca. 24 km S for Frederikshavn. Sognet ligger i Frederikshavn Kommune (Region Nordjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå det i Sæby Kommune (Nordjyllands Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Dronninglund Herred i det daværende Hjørring Amt. Kirken har muligvis været viet til Sankt Peter i middelalderen. Kor og kirkeskib er opført i senromansk tid af munkesten. Murværket mangler de pynteligheder, som er typiske for Vendsyssels teglstenskirker. I korets sydmur ses to savskifter. Skibet har bevaret begge sine døre, syddøren er noget omdannet, norddøren står blændet med rundbue i spidsbuespejl. I østmuren ses et rundbuevindue, som er genåbnet i nyere tid. I skibets nordmur ses et romansk rundbuevindue med smigede karme, aftrappet sålbænk og bevaret glasfals. I sengotisk tid blev skibet forlænget mod vest og det kraftige tårn opført. Tårnet har en bemærkelsesværdig blændingsdekoration, højblændinger med pålagt cirkelblænding, ifølge overleveringen skulle det symbolisere Sankt Peders nøgle. Nordkapellet er formodentlig opført i 1661. Bygningen blev istandsat 1948 og 1959. Den runde korbue er bevaret. Kor og skib har flade bjælkelofter. Nordkapellet åbner sig mod skibet ved en rundbuet arkade. Alterbordet stammer formodentlig fra kirkens grundlæggelse, det består af en granitplade på en råt tilhugget baluster. Den trefløjede altertavle er malet af Poul Høm i 1947. Prædikestolen i højrenæssance bærer våben for Otto Banner og Ingeborg Skeel og har malet årstal 1579. I kirken ses et sengotisk korbuekrucifiks fra omkring 1450. Den romanske døbefont af granit har rankeværk og kors på foden. Eksterne kilder og henvisninger Albæk Kirke hos Nordens Kirker Arkiveret 30. januar 2011 hos Wayback Machine Albæk Kirke på KortTilKirken.dk
Aldershvile

Aldershvile var et slotslignende landsted ved Bagsværd sø. Landstedet blev opført i 1782 ved arkitekt Joseph Guione for læge Johan Theodor Holm de Holmskiold, der var blevet adlet året inden. Bygningen var præget af tidens klassicisme med hvide mure, vinduerne i rolig rytme henover facaderne og en kraftigt betonet gesims. Taget var afvalmet, altså skrånede ned mod gavlene, og havde blåglaserede teglsten. Holmskjold boede ikke længe på Aldershvile, førend han døde. Da man gjorde boet op, opdagede myndighederne, at han var stærkt forgældet og sågar havde taget af diverse pengekasser, som havde været ham betroet (dronningens, postens og Den kongelige Porcelainsfabriks). Landstedet blev derfor afhændet, og næste ejer blev grev Ribbing, som var blevet landsforvist fra Sverige efter at have været involveret i mordet på Gustav 3. Slottet nedbrændte i 1909 og står nu som Aldershvile Slotsruin. Da slottet nedbrændte var det beboet af Angelica Sponneck f. Pierri, senere Angelica Ewans, "grevinden af Bagsværd". Gladsaxe Kommune overtog ruinen og den resterende del af parken i 1927. I 1974 blev ruinen fredet. I 1976 overtog kommunen jorderne med de sekundære bygninger. Der findes derudover en række bygninger og monumenter i parken fra den første tid, således Stenhuset, Slotsparken 98 (ca. 1790), en vognport, Slotsparken 31, Sølyst, Slotsparken 32A (opr. kaldet Udsigten, 1782). I parken er der bl.a. en grotte fra den oprindelige have samt et par betonbroer fra årene omkring 1. verdenskrig opført af grosserer Carl Olesen, der også var bygherre for Slotspavillonen, tegnet af Carl Thonning. Ejerliste 1780-1794 Johan Theodor Holmskiold 1794-1798 Adolph Ribbing 1798-1804 Peter Lotharius Oxholm 1804 -? Peter Nicolai Arbo 1866-? Christian Hermann baron Stampe 1897-1900 S.A. van der Aa Kühle 1900-1911 Angelica rigsgrevinde von Sponneck 1911-1917 Gustav Meyer 1917-1927 Carl Olesen 1927-nu Gladsaxe Kommune Referencer Kilder Bagsværds historie Arkiveret 27. maj 2010 hos Wayback Machine Guide til Aldershvile (PDF) Arkiveret 15. februar 2012 hos Wayback Machine C. L. B. Cramer. Bondegård - pensionat - rådhus - gæstehus, side 5-11. Historisk-Topografisk selskab for Gladsaxe Kommune (1968)