NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бёрсен

Бёрсен (Børsen) — здание копенгагенской биржи на острове Слотсхольмен в центре Копенгагена, выстроенное в 1619—1640 гг. по приказу Кристиана IV. Архитекторы братья Стенвинкели увенчали здание в стиле фламандского ренессанса 56-метровым шпилем в виде скрученных хвостов четырёх драконов. Первый этаж здания поделен на сорок небольших отсеков для хранения товаров, а второй этаж занимает просторный зал для торговых операций. Старинные интерьеры биржи были заменены в 1855 году, а в середине XVIII века здание обновил Николай Эйтвед. Копенгагенская фондовая биржа занимала здание Бёрсена с 1625 по 1974 годы. В 1918 году здание подверглось нападению агрессивно настроенных безработных. 16 апреля 2024 года во время реконструкции здание было разрушено пожаром, 56-метровый шпиль рухнул. Примечания Ссылки На Викискладе есть медиафайлы по теме Бёрсен
Börsen, Köpenhamn

Börsen (danska: Børsen) på Slotsholmen i Köpenhamn byggdes 1620–1624 på uppdrag av Kristian IV. Den östra gaveln blev dock färdig först 1640. Byggnadens nuvarande utseende är från 1883. Det är en av Köpenhamns äldsta byggnader. Byggnaden ritades av arkitektbröderna Lorenz och Hans van Steenwinckel den yngre. Börsen har en karaktäristisk spira formad som fyra draksvansar som tvinnar sig runt varandra. Byggnaden, som har röda tegelmurar och sandstensornament, anses vara huvudmonumentet i 1600-talets dansk-holländska renässansarkitektur. Den 150 meter långa byggnaden var det första börshuset i Norden. På bottenvåningen finns en rad portar som från början användes av köpmän som handelsbodar och kontor. I mitten av 1900-talet flyttade börsverksamheten ut ur huset och har sedan dess inhyst olika branschföreningar knutna till handel. Byggnaden ägs idag av Dansk Erhverv, danska handelskammaren. År 1918 angrep anarkistiska arbetslösa Börsen i det som har fått namnet stormen på Børsen(en). Branden i Börsen Den 16 april 2024 utbröt en stor brand i byggnaden. Larmet om branden inkom halv 8 på morgonen och vid 16-tiden ansågs branden vara under kontroll. Man kunde då konstatera att ungefär halva byggnaden hade angripits av branden, inklusive den karaktäristiska blyspiran som rasat ner. Exteriören på den halva som delvis förstördes ansågs kunna återställas, men dagen efter, vid 17-tiden, gav en av ytterväggarna vika och rasade. En del av konstverken som fanns i Börsen räddades från den brinnande byggnaden, och har förts till Christiansborg. Efter branden Børsen ägs av Dansk Erhverv, Danmarks största arbetsgivarorganisation, som har meddelat att byggnaden skall byggas upp igen. Man räknar med att 40 procent av teglet kan återanvändas. De skulpturer som satt på utsidan av Børsen har räddats och kommer att renoveras. Den 26 september 2024 startade kung Frederik X officiellt återuppbyggnaden genom att placera en grundsten och en förseglad behållare med tidstypiska föremål i ett hörn av byggnadens sockel. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Børsen, 1 februari 2010. Noter Se även Copenhagen Stock Exchange Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Börsen, Köpenhamn.
Берсен

Бе́рсен (дан. Børsen, досл. «біржа») — будівля копенгагенської біржі на острові Слотсгольмен у центрі Копенгагена, збудована в 1619—1640 рр. за наказом Кристіана IV. Архітектори — брати Стенвінкелі — увінчали будівлю в стилі фламандського ренесансу 56-метровим шпилем у вигляді скручених хвостів чотирьох драконів. Історія Зведедення почалося приблизно в 1619 році й завершилося в 1623 році. Однак східний фронтон був завершений лише в 1640 році. Копенгагенська фондова біржа займала будівлю Берсена від 1625 до 1974 року. Перший поверх будівлі поділений на сорок невеликих відсіків для зберігання товарів, а на другому поверсі розташований просторий зал для торговельних операцій. У 1855 році будівлю купила Grosserer-Societetet. Архітектор Гаральд Конрад Стіллінг перетворив інтер'єр будівлі. У 1918 році безробітні-анархісти напали на фондову біржу, що було згодом названо «бурею на фондовій біржі». До 1974 року в будівлі розташовувалася Копенгагенська фондова біржа. Сьогодні будівля належить Dansk Erhverv. Пожежа 2024 Уранці 16 квітня 2024 року вогонь поширився по всій будівлі, внаслідок чого близько 08:32 обвалився її знаменитий Шпиль Драконів. Пожежа сталася під час ремонтних робіт на мідному даху головної будівлі, але причина пожежі невідома. До полудня було зруйновано близько половини будівлі. Будівельні риштування навколо Берсену також загорілися. Риштування навколо будівлі ускладнювало 40 пожежникам, що були на місці події, дістатися до полум'я, а мідний дах передавав тепло. Також викликано додаткову техніку, щоб допомогти зняти дах, оскільки він перешкоджав потраплянню води до вогню. Фасад був під загрозою обвалення внаслідок пожежі, оскільки будівля здебільшого збудована з дерева. Історичні картини зі значної художньої колекції будівлі, а також історичні меблі врятували з палаючої будівлі персонал, працівники аварійної служби й перехожі. Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Берсен
Prins Henriks Skole

Prins Henriks Skole (Den Franske Skole, Lycée Français Prins Henrik på fransk) er en fransk skole der ligger på Frederiksberg i Danmark og som følger det franske system. Den blev etableret i 1954. I 1989 blev den opkaldt efter prins Henrik, der var født i Frankrig. Rektorer og Bestyrelsesformænd
Lycée Français Prins Henrik

Lycée Français Prins Henrik (Danish: Prins Henriks Skole) is a French international school in central Copenhagen, Denmark. Located in the municipality of Frederiksberg, it serves levels primaire (primary school) through lycée (senior high school). History A small school known as the "Little Embassy School" opened in association with the French Embassy on Dag Hammerskjölds allé in 1954. A committee of French and Danish parents was established in 1963 and the school moved to larger premises on Blegdamsvej and became a self-owning institution in 1967. In 1969, the school had 110 students and introduced a sixth grade for the first time. In 1973 the school moved to a new building on Frederiksberg Allé (No. 16) after the number of students had grown to 230. The first "terminale" class to take their exams in Copenhagen graduated in 1977. Two years later, when the school celebrated its 25-year anniversary, it changed its name to Lycée Français. By 1984 the number of students had grown to more than 320 and in 1989 it adopted its current name in honour of Henrik, Prince Consort of Denmark. In 1992, Lycée Français Prins Henrik moved to the former premises of Schneekloth's School at Frederiksberg Allé 22. By 2004 the number of students exceeded 500 representing 38 nationalities. In 2005 the school was expanded with a building on Værnedamsvej (No. 13) on the other side of the block. In 2023, a move was made into new buildings at Rolighedsvej 39, 1868 Frederiksberg. Student body In 2011 the school had over 700 students from 40 countries. In 2014, the school had 800 students. Students take part in the decision making at the school thanks to the Student Council. Students are elected to seat at the council for a two-year mandate. This shows that students at this Lycée are pushed to implicate themselves as much as possible in the betterment of society. List of Principals & Board Chairmen References External links (in French) Lycée Français Prins Henrik (in Danish) Lycée Français Prins Henrik (in Danish) "VIDEO: Prins Henrik hyldet" (Archive). Billed Bladet.
Lycée français Prins Henrik

Le lycée français Prins Henrik (danois : Prins Henrik Skole) est une école située à Frederiksberg au Danemark (région de Copenhague) et qui suit les programmes français. L’école a environ 750 élèves issus d’une quarantaine de nationalités différentes. L’école est constituée de trois bâtiments : 1 bâtiment administratif, 1 bâtiment pour les primaires et 1 bâtiment pour les collégiens et les lycéens. Histoire L'école fut fondée en 1954 sur le site de Dag Hammerskjölds allé sous le nom de « Petite école d’ambassade ». En 1967, l’école déménage à Blegdamsvej pour avoir plus de place puis ouvre une classe de sixième en 1969. L’école compte alors 110 élèves. L’école déménage de nouveau pour Frederiksberg Allé 16 en 1973 et change de nom pour lycée français Prins Henrik en l’honneur du prince Henrik de Danemark, lui-même français. L’école re-déménage en 1992 pour son site actuel, à Frederiksberg Allé 22. En 2023, l'école déménage sur le nouveau site de Rolighedsvej 39. Proviseurs et Présidents Notes et références Annexes Articles connexes Établissement scolaire français à l'étranger Liens externes Site officiel Portail des écoles Portail de la France Portail de Copenhague
Knabstrup Hovedgård

Knabstrup Hovedgård (el. Knabstrup Gods el. Knabstrupgård) er en herregård cirka 2 km sydøst for Knabstrup Stationsby på Nordvestsjælland. Hovedbygningen er opført i 1861-1862 ved arkitekt Vilhelm Dahlerup og ombygget i 1934 af arkitekt W. Schaldemose. Enkesædet Dorotheaslyst (1799-1802 af Philip Lange) er fredet. Knabstrup Gods er på 436 hektar. Hesteracen Knabstrupperen er oprindeligt fremavlet på Knabstrup Hovedgård af major Willars Knudsen Lunn i begyndelsen af 1800-tallet, og racen har sit navn fra gården. Ejere af Knabstrup Hovedgård (før 1259) Kronen (1259-1375) Roskilde Bispestol (1375-1436) Kronen (1436-1444) Poul Laxmand (1444) Margrethe Poulsdatter Laxmand gift Thott (1444-1487) Iver Axelsen Thott (1487) Beate Ivarsdatter Thott gift Trolle (1487-1505) Arild Birger Trolle (1505-1541) Jakob Trolle (1541-1546) Else Poulsdatter Laxmand gift Gyldensterine (1546-1561) Gjørvel Abrahamsdatter Gyldenstierne (1) Ulfstand (2) Ulfstand (1561-1681) Lisbeth Trolle gift Sparre (1681-1610) Gabriel Sparre (1610-1622) Johan Sparre (1622-1653) Frederik Parsberg (1653-1662) Sophie Kaas gift Parsberg (1662-1672) Niels Frederiksen Parsberg / Jørgen Frederiksen Parsberg / Verner Frederiksen Parsberg (1672-1685) Jørgen Frederiksen Parsberg (1685) Assessor Sidenborg (1685) Enke Fru Sidenborg (1685-1695) Frederik Vittinghof baron Scheel (1695-1730) Schack baron Brockdorff (1730-1732) Sophie Charlotte Scheel gift Brockdorff (1732-1745) Maximilian Wilhelm von Dombroick (1745-1747) Johan Lorentz Castenschiold (1747-1760) Johan Lorentz Castenschiolds dødsbo (1760-1764) Carl Adolph Castenschiold (1764-1770) Jørgen Jørgensen (1770-1772) Enke Fru Jørgensen gift (2) von Hielmcrone (1772-1776) Jørgen von Hielmcrone (1776-1814) Christian Ditlev Lunn (1814-1865) Willars Knudsen Lunn (1865-1886) Carl Frederik August Lunn (1886-1929) Erasmus Sigismund Lunn (1929-1931) Knud William Lunn (1931-1960) Knabstrup Gods A/S v/a Kurator Knud William Lunn (1960-1980) Knabstrup Gods A/S v/a Kurator Bodil Lunn (1980-2007) Knabstrup Gods A/S v/s Kurator Gerda Lunn Gram (2008-) Knabstrup Gods A/S v/s Kurator Gorm Lunn Referencer Eksterne henvisninger C.D.O. Lunn: "En Herregaardshistorie" (1958; s. 50-95) Knabstrup Hovedgård - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Manoir Knabstrup

Le manoir Knabstrup est un manoir, situé à 2 km de la localité de Knabstrup, en Seeland (Danemark). Localisation Le manoir Knabstrup est situé sur l'île de Seeland au Danemark. Il est proche de l'actuelle ville de Holbæk, laquelle a englobé la ville ferroviaire de Knabstrup depuis une réforme communale de 2007. Histoire Le manoir est l'un des plus anciens manoirs du Danemark. La première mention écrite de ce manoir remonte à l'an 1288, lorsqu'il est confisqué à Niels Henriksen, de la dynastie des Hvide, en réaction à son implication dans le meurtre d'Éric V de Danemark en 1286. Peu d'informations subsistent des premiers siècles d'occupation, si ce n'est qu'en 1460, le nouveau propriétaire, Iver Axelsen Thott, décide de faire construire sur le site un ensemble similaire à celui du manoir Lilø, qu'il possède en Scanie. Le bâtiment est détruit par un incendie en 1620. Frederik Nielsen Parsberg en devient alors propriétaire et décide de le reconstruire à environ 700 m de l'ancien site. In 1776, le manoir change de mains dans le cadre d'une saisie immobilière. Christian Ditlev Lunn,un théologien reconverti dans l'agriculture, l'acquiert. À sa mort en 1812, son fils, Willars Knudsen Lunn, en hérite, mais il tombe petit à petit en ruines. Le fils de ce dernier, Carl Frederik August, emménage dans ce manoir et décide de construire un nouveau bâtiment principal. C'est Vilhelm Dahlerup qui est chargé de le dessiner. Le nouveau manoir est construit de 1861 à 1862. Le projet comprenait également une briqueterie : un four était en place de 1856 à 1859. Architecture Le manoir Knabstrup présente trois ailes, construites dans le style historiciste. L'aile est de l'ancien manoir a été incorporée dans le nouveau bâtiment mais redessinée afin de répondre aux deux autres ailes. D'anciennes pierres ont été réutilisées tant que c'était possible. L'aile principale a ainsi hérité des portes baroques de l'ancien manoir. Élevage de chevaux La race de chevaux danois Knabstrup tire son nom de cette localité où elle a été élevée par le maire V. Lunn, au XIXe siècle. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Knabstrup Manor » (voir la liste des auteurs). Portail du Danemark Portail du monde équestre
Mattrup

Mattrup er en gammel sædegård. Gården ligger 4 km øst for Klovborg station, og 1 km nord for landevejen Horsens – Nørre Snede i Tyrsting Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1500 og ombygget i 1578-1760. Den trefløjede hovedbygning blev fredet i 1918. Mattrup Gods er på 1809 hektar med Thyrstinggård, Stids Mølle og Våbensholm Ejere af Mattrup (1388-1420) Christen Skram (1420-1453) Kirsten Jespersdatter Raasted gift Skram (1453-1475) Niels Christensen Skram (1475-1477) Kirsten Nielsdatter Skram gift Rosenkrantz (1477-1535) Erik Styggesen Rosenkrantz (1535) Karen Eriksdatter Rosenkrantz gift Hardenberg (1535-1565) Eiler Hardenberg (1565-1604) Erik Eilersen Hardenberg (1604) Kirsten Eriksdatter Hardenberg gift Brahe (1604-1616) Axel Ottesen Brahe (1616-1640) Tyge Axelsen Brahe (1640) Anne Tygesdatter Brahe gift Daa (1640-1646) Oluf Daa (1646-1679) Corfitz Ulfeldt (1679-1681) Vincents Lerche (1681-1686) Henrik Nielsen Holst (1686-1690) Thyger Jespersen / Tøger Pedersen Nørkier (1690-1721) Thyger Jespersen (1721-1723) Christian Fischer (1723-1752) Niels Thygersen (1752-1755) Niels Thygersens dødsbo (1755-1764) Emanuel Thygesen (1764-1821) Thyger Jesper Emanuelsen Thygersen (1821-1828) Niels Emanuel de Thygeson (1828-1851) Thyge G.C.F. Nielsen de Thygeson (1851-1853) Frederik Vilhelm Schytte (1853-1866) Regnar Westenholz (1866-1878) Mary L. Hansen gift Westenholz (1878-1883) Thomas Frederik Westenholz (søn) (1883-1920) Regnar Asker Westenholz (halvbror) (1920-1961) Thomas Eiler Westenholz (søn) (1961-1979) Sven Torben Westenholz (fætters søn) (1979-1989) Elisabeth Westenholz gift Steen-Petersen (datter) (1989-) Anders Steen Westenholz (søn) Referencer Ekstern henvisning Dansk Center for Herregårdsforskning: Mattrup Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016 Mattrup Gods Kapel på Mattrup hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Manoir de Mattrup

Le manoir de Mattrup est la demeure seigneuriale d'un domaine situé au Danemark à 4 km de Klovborg et à 1 km de la petite ville d'Horsens dans le centre du Jutland. C'est ici que l'autrice danoise Karen Blixen passait ses vacances dans son enfance, le domaine appartenant à sa famille maternelle, les Westenholz. Il fait partie du patrimoine culturel protégé depuis 1918. Historique Le domaine est cité au début du XVe siècle comme appartenant au seigneur Christen Skram, puis il passe par mariage d'abord à la famille Rosenkrantz au XVIe siècle et ensuite à la famille Hardenberg. Kirsten Hardenberg se marie avec le seigneur Axel Brahe en 1604 et il entre alors dans cette puissante famille. Il est vendu au XVIIe siècle et passe à diverses familles, dont la famille Thygesen au XVIIIe siècle et au XIXe siècle. Le manoir actuel a été construit en 1578 par Erik Hardenberg et agrandi en 1760 par Emanuel Thygesen (1703-1764), avec des pignons à échelons caractéristiques de l'architecture des pays du nord. Le riche Regnar Westenholz (1815-1866) l'achète en 1853 et ses descendants le possèdent toujours aujourd'hui. Regnar Westenholz était le grand-père de la célèbre femme de lettres Karen Blixen qui passa de nombreux séjours dans ce qui était alors la propriété de son oncle, prénommé Regnar lui-aussi. Le domaine agricole s'étend aujourd'hui sur 1809 hectares avec les terres de Thyrstinggård, Stids Mølle et Våbensholm. Notes Source (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Mattrup » (voir la liste des auteurs). Portail des châteaux Portail du Danemark
Gammeltorv (København)

For alternative betydninger, se Gammeltorv. (Se også artikler, som begynder med Gammeltorv) Gammeltorv er det ældste torv i København midt i Middelalderbyen. Ved siden af Gammeltorv ligger Nytorv, og de udgør et stop i Strøgets forløb. København begyndte som en landsby på en lille bakke mellem det nuværende Gammeltorv og Rådhuspladsen med Vestergade som den vigtigste færdselsåre. Man mærker stadig, at Gammeltorv skråner. Området var sumpet, og de, der boede ved nutidens Strædet, hvor kystlinien gik, måtte anlægge diger rundt om huse og brønde, da der ellers trængte saltvand ind. Lidt vest for Gammeltorv, omtrent under den nuværende Exalon Bar, lå Sankt Clemens Kirke. Gammeltorv formodes at være grundlagt i begyndelsen af 13. århundrede som et led i Absalons byudvidelse. Tidligere foregik retsmøder (Byting) under åben himmel på Gammeltorv ledet af byfogeden. Det var det på Gammeltorv, at kriminelle fik eksekveret deres dødsstraf i form af halshugning eller brænding på bålet, mens hængning foregik uden for Vesterport, hvor galgen stod. Det varede til Christian d. 4 besluttede at modernisere rådhuset og rydde bebyggelserne i området bag og omkring rådhuset, hvor blandt andet stadens avlsgård lå, og anlægge et nyt torv, Nytorv. Rådhuset brændte ned både under Københavns brand i 1728 og Københavns brand i 1795. Arkitekten C.F Hansen fik til opgave at bygge et nyt råd- og domhus på Nytorv, dér hvor vajsenhuset havde stået. Kronprinsen, den senere Frederik d. 6, lagde den første sten den 28. september 1805, og i 1808 stod bygningen klar. Det var den nyklassicistiske bygning, som i dag fungerer som Københavns byret. I 1749 rejste Københavns Magistrat et ottekantet ærestempel for at fejre den oldenborgske kongeslægts 300-års jubilæum. Templet er gengivet på et stik af Jonas Haas. Ved den sidste renovering af Gammeltorv og Nytorv (1992) ved stadsarkitekt Otto Käszner blev rådhuset fra Christian 4.s tid markeret med lys granit i brolægningen og skafottet markeret med en forhøjning. På Gammeltorv er der en række prominente bygninger som tidligere bankhovedsæder og Caritasspringvandet. Ludvig Holberg boede på hjørnet af Nygade og beskrev i et latinsk epigram sin bolig mellem Gammeltorv og Nytorv: "Det ene Gammeltorv, med gammel kunst fortrolig – slagsmål og tyveri og svig og drik og spil. – Nytorv det andet, der har skafottet man placeret – midt imellem begge har Justitia sit bo. – Så mellem galgenpak og galgen ugenert jeg bor, Gud hjælpe mig mod begge to!" De sidst henrettede 7. december 1758 på Gammeltorv var falskmøntneren Frederik Hammond og hans medhjælper. Referencer Eksterne henvisninger
Gammeltorv

Gammeltorv är danskt torg med oregelbunden form i Indre By i Köpenhamn. Det är Köpenhamns äldsta torg och är förenat med Nytorv. Det ligger omedelbart söder om Strøget. Tätorten Köpenhamn uppstod på ett sluttande markområde runt Vestergade, mellan de nuvarande torgen Gammeltorv och Rådhuspladsen. Området var sumpigt, och de boende vid nutida Strædet, där strandlinjen då låg, var tvungna att anlägga diken för att skydda hus och brunnar mot inträngning av saltvatten. Strax sydväst om Gammeltorv låg Köpenhamns äldsta kyrka Sankt Clemens Kirke. Gammeltorv antas ha anlagts i början av 1200-talet som en del av Absalon Hvides utbyggnad av staden. I gamla tider hölls utomhus på Gammeltorv "byting", som leddes av stadsfogden. Ett första rådhus uppfördes vid okänd tidpunkt vid torget, och ett andra rådhus byggdes, vid nordöstra delen av torget, i slutet av 1300-talet. Ett tredje rådhus byggdes vid torgets södra del på 1400-talet. I början av 1600-talet beslöt kung Kristian IV att det tredje Köpenhamns rådhuset skulle byggas ut och moderniseras i nederländsk renässansstil och att rådhuset och dess omgivning skulle bli huvudstaden värdiga. En del av denna uppsnyggning var att anlägga Nytorv på baksidan av rådhuset. De tredje rådhuset brann ned vid Köpenhamns brand 1728 och det fjärde på samma plats brann ned vid Köpenhamns brand 1795. Christian Frederik Hansen fick därefter i uppdrag att rita ett femte rådhus vid sydvästra hörnet av Nytorv, där det Kungliga Barnhemmet ("Det Kongelige Vajsenhus") stått före 1795 år brand. Detta rådhus uppfördes 1805–1810. I och med att platsen för rådhuset ändrades, kunde Gammeltorv och Nytorv förenas till ett och samma torg. År 1749 lät Köpenhamns magistrat (borgmästaren och rådmännen) uppföra ett åttkantigt ärotempel på Gammeltorv för att fira den oldenburgska kungaättens 300-årsjubileum. Vid den senaste renoveringen av Gammeltorv och Nytorv 1992 blev platsen för de på 1700-talet nedbrunna två rådhusen markerad med ljus granit i stenläggningen på torget. På Gammeltorv står sedan 1608 Caritasfontänen, skapad i renässansstil. Bildgalleri Källor Nytorv på www.hovedstadshistorie.dk Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gammeltorv.﻿
Nytorv

Nytorv är torg i Indre By i Köpenhamn. Det är förenat med Gammeltorv och ligger omedelbart söder om Strøget. Historik Området var fram till slutet av 1500-talet tätt bebyggt. Kung Kristian IV beslöt i början av 1600-talet att Köpenhamns dåvarande rådhus skulle byggas ut och moderniseras i nederländsk renässansstil och att rådhuset och dess omgivning skulle vara huvudstaden värdiga. En del var att ett nytt torg skulle anläggas på baksidan av rådhuset, vars framsida vette mot Gammeltorv. Stadens skampåle stod på Nytorv 1627–1780. Torget användes också som stadens plats för offentliga avrättningar. Gammeltorv var från omkring 1610 till 1850 också marknadstorg för kötthandel. De tidigare rådhusen brann ned vid Köpenhamns brand 1728 och Köpenhamns brand 1795. Christian Frederik Hansen fick i uppdrag att rita ett nytt rådhus vid södra ändan av Nytorv, där det Kungliga Barnhemmet ("Det Kongelige Vajsenhus") stått före 1795 år brand. Detta rådhus uppfördes 1805–1810. I och med att platsen för rådhuset flyttades, kunde Gammeltorv och Nytorv förenas till ett större torg. Bildgalleri Källor Nytorv på www.hovedstadshistorie.dk Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nytorv.﻿
Паркен

„Паркен“ е футболен стадион в Копенхаген, Дания. Построен е в периода 1990 – 1992 година. Стадионът има капацитет 38 065 души. Дом е на ФК „Копенхаген“ и Дания. През 2001 година стадионът се ползва за песенния конкурс „Евровизия“. На стадиона пеят много известни певци, сред които са Мадона, Джъстин Тимбърлейк, Лейди Гага и други.