Københavns Hovedbanegård

Københavns Hovedbanegård, lokalt vardagligen Hovedbanegården eller Hovedbanen, är Köpenhamns centralstation och Danmarks största järnvägsstation. Den ligger i centrala Köpenhamn, mellan stadsdelarna Indre By och Vesterbro. Hovedbanegården är navet i det danska järnvägsnätet för fjärrtåg. Den har över 100 000 resenärer om dagen med fjärrtåg, regionaltåg och S-tåg och är därmed Danmarks näst mest använda station. Från stationen finns det förbindelser med internationella tåg till Sverige och Tyskland, intercity- och snabbtåg till hela Danmark, regelbundna och frekventa regionaltåg till Själland och Öresundståg till södra Sverige, pendeltåg med Köpenhamns S-tåg till Storköpenhamnsområdet och tunnelbana med Köpenhamns metro till centrala Köpenhamn. Det finns 7 perronger och 13 spår på Hovedbanegården: varav 9 används för fjärr- och regionaltåg och 4 används för S-tågen. En våning ovanför spåren finns en stor hall med cirka 25 — 30 butiker och serviceinrättningar som till exempel restauranger. På perrongerna finns även kiosker. Hovedbanegården invigdes den 30 november 1911 efter fem års omfattande byggnadsarbete. Före 1911 fanns en station som byggdes 1864 och före den en som byggdes 1847. Hovedbanegården ritades av arkitekten Heinrich Wenck och har sedan dess ombyggts flera gånger. Sedan 1934 har centralstationen betjänats av S-togsnätet och sedan 2019 av tunnelbanenätet i Köpenhamn. Historik Första järnvägsstationen Den första järnvägsstationen i Köpenhamn byggdes 1847, när järnvägen från Köpenhamn till Roskilde, den första järnvägslinjen i Kungariket Danmark, byggdes. Stationen öppnades den 26 juni 1847 av Det Sjællandske Jernbaneselskab tillsammans med järnvägslinjen, som förlängdes från Roskilde till hamnstaden Korsør vid Stora Bält 1856. Andra järnvägsstationen På 1860-talet fanns det flera planer på att utöka järnvägsnätet i Danmark, och i synnerhet att ansluta en nordgående linje till Nordsjälland till den befintliga västgående linjen till Roskilde och resten av Själland. Som en konsekvens blev en utbyggnad av den gamla stationen nödvändig. Ett förslag om att bygga en ny station nära den gamla Nørreport stadsport övergavs på grund av motstånd från Danmarks riksdag. Till slut beslutades det att bygga en ny, större station nära den gamla. Konstruktionen påbörjades 1863 och stationen öppnade den 14 oktober 1864. Som planerat betjänade den nya järnvägsstationen också de nya norrgående järnvägslinjerna som öppnade året innan: Nordbanen till Hillerød och Helsingør samt dess avgreningslinje, Klampenborgbanen till Klampenborg. På längre sikt blev den andra stationen dock också för trång, eftersom den var en ändstation med endast ett spår som ledde ut ur staden och var tvungen att korsa Köpenhamns sjöar via en smal dammbyggnad längs Gyldenløvesgade. På andra sidan sjöarna delas banan i två: mot väst via Frederiksberg station till Roskilde och Frederikssund och mot norr via Nørrebro station och Hellerup station till Hillerød, Helsingør och Klampenborg. Spåren är sedan länge borta, men kan fortfarande ses i gatunätet. Förhållandena förvärrades av att spåren hade flera plankorsningar på väg ut ur staden, vilket med den stadigt ökande tågtrafiken ledde till frekventa blockeringar för den lika stadigt ökande vägtrafiken när bommarna var nere. Tredje och nuvarande järnvägsstationen På slutet av 1800-talet blev det alltmer uppenbart att förhållandena vid den andra järnvägsstationen hade blivit otillräckliga. Redan från slutet av 1870-talet diskuterades problemen med Köpenhamns järnvägsstation. Efter många års diskussion beslutade Danmarks riksdag slutligen 1904 att bygga en helt ny järnvägsstation, ungefär på platsen för den första stationen. Byggnaden för den nuvarande Københavns Hovedbanegård uppfördes efter ritningar av arkitekten Heinrich Wenck, som också ritade Østerport station. Hörnstenen lades den 30 maj 1907, och efter fem års omfattande byggnadsarbete invigdes stationen den 30 november 1911 av kronprins Kristian, som vid öppningen uppgav: Stationen togs i bruk den 1 december 1911. Den har därefter ombyggts flera gånger. Den blev grundligt renoverad 1993 — 1994 och 2004 — 2008. Sedan 1934 har centralstationen betjänats av S-togsnätet och sedan 2019 av tunnelbanenätet i Köpenhamn. En förändring gentemot de två tidigare stationerna i Köpenhamn var att Hovedbanegården inte var en säckstation utan tillät genomgående tågförbindelser. Genomgående tåg möjliggjordes genom att gräva upp en serie gator norrut och täcka över schakten med tak. Arbetet gjordes under 1910-talet och sträckan kallas Boulevardbanen. Där finns Nørreport station nedgrävd under en gata. Spår och trafik Det finns 13 spår på Hovedbanegården: nummer 1-8 används för fjärr- och regionaltåg (varav normalt 1-4 norrgående, 5-8 sydgående, högertrafik, dock viss flexibilitet i spårval), medan nummer 9-12 används för S-tågen (9-10 norrut, 11-12 söderut). Som en extra perrong finns spår 26 söder om de andra perrongerna för vissa fjärr- eller regionaltåg som inte fortsätter. S-tågen har ett separat spårsystem och ett annat elsystem, så de kan inte blandas med andra tåg. 12 spår är relativt lite för den kraftiga trafikmängden (även om de flesta är genomgående) och tågen får därför inte stanna länge. Det bör inte vara för många vändande tåg. Därmed vänder Öresundståg från Göteborg/Helsingborg, Växjö och Karlskrona i Østerport. Andra regionaltåg går mot Kalundborg, Slagelse och Nykøbing Falster och avgår vanligen från Østerport station. SJ kör X 2000-tåg till och från Stockholm, sommartid även till Göteborg. Många danska fjärrtåg (IC-tog och IC-Lyn, expresståg) avgår från Kastrups flygplats, där det finns en anläggning för att städa och klargöra tågen. De vänder snabbt vid Hovedbanegården (vanligen spår 4-5) och åker mot Fyn och Jylland. X2000 från Stockholm stannar vid spår 26. 2010–2015 stannade de vid ordinarie spår och vände vid Østerport. Sedan Sverige 2015 införde ID-kontroller i Danmark för resor över Öresundsbron utgår SJ:s tåg mot Sverige åter från spår 26, eftersom det går att anordna ID-kontroll där utan att störa övrig trafik. Detta har fortsatt även efter att kontrollerna upphörde 2017. En annan internationell linje går till Hamburg, fram till 2019 via den tidigare tågfärjelinjen Rødby-Puttgarden, därefter via Stora Bältbron. Det tysk-internationella nattågssystemet City Night Line slutade trafikera Köpenhamn 2015. Utöver denna trafik fanns tidigare IC Bornholm-tågen till Ystad med övergång till båt i Ystad. Denna trafik upphörde i december 2017 och ersattes med buss eller hänvisning till vanliga tåg med byte i Malmö. Trots att samtliga spår är elektrifierade på stationen är många tåg dieseldrivna, utom S-tåg, Öresundståg och SJ-tåg. Även tåg till Sønderborg är eldrivna. Metrostation I direkt anslutning till Københavns Hovedbanegård ligger en anslutande tunnelbanestation i Köpenhamns metro, København H, som trafikeras av linje M3 och sedan 2020 även av linje M4. Stationen har en tvärsgående underjordisk perrong vid Hovedbanegården. Framtidsplaner Utbyggnad har enbart diskuterats och spekulerats kring, bland annat med en ny "säckterminal" där Post Danmark nu har sin huvudterminal. Den nya järnvägen till Ringsted kommer i sig inte nödvändigtvis att beröra stationen, men kommer i så fall att öka trycket ytterligare. Bildgalleri Se även Köpenhamns Re-tåg Köpenhamns S-tåg Köpenhamns metro Kommentarer Referenser Noter Tryckta källor Flindt Larsen, Morten (1994). Vi mødes under uret... Glimt af Livet på Københavns Hovedbanegård gennem tiden. Köpenhamn: Bane Bøger. ISBN 87-88632-51-2. Moe, Steffen; Birch, Søren; Olsen, Cyril; Grontmij; Public Arkitekter (2011). Historien om et succesfuldt renoveringsprojekt : Københavns Hovedbanegård projekt Kh 08. Copenhagen: Grontmij; Public Arkitekter. ISBN 9788798935049. Poulsen, John (1997). Byens Baner: Jernbanen i København gennem 150 år. Roskilde: Bane Bøger. ISBN 87-88632-67-9. Poulsen, John (1986). Københavns banegårde: København H. 1. december 1911-1986. Roskilde: Bane Bøger. ISBN 87-88632-14-8. Poulsen, John; Christensen, Jens Ole; Thomassen, Peer; Zeeberg, Nils Kristian (1984). Københavns S-bane 1934-1984. Roskilde: Bane Bøger. ISBN 87-88632-01-6. Poulsen, John; Larsen, Morten Flindt (2009). S-banen 1934-2009. Roskilde: Bane Bøger. ISBN 978-87-91434-20-4. Raabyemagle, Hanne; Vitus Nielsen, Poul (1991). ”Fredningsværdier i dansk jernbanearkitektur”. Fabrik og Bolig 2. Vibæk, Jens (1989). ”Debatten om Københavns 3. hovedbanegård 1864-1911”. Historiske Meddelelser om København (Köpenhamn: Köpenhamns kommun). ISBN 87-89457-00-5. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Københavns Hovedbanegård. https://www.dsb.dk/ http://www.hovedbanen.dk/ Information om serviceutbud på stationen med karta.