NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tusindårsskoven

Tusindårsskoven (meaning "The Thousand Year Forest") is a forest in southwestern Odense, Funen, Denmark. Measuring approximately 74,000 square metres (800,000 sq ft), it is located between the districts Bolbro and Sanderum, and is situated between the railway and the Odense Adventure Golf. The open grass area features a hill and is surrounded by newer afforestation. The forest was established in 1988, in connection with Odense Municipality's celebration of the city's thousandth anniversary. References External links Media related to Tusindårsskoven at Wikimedia Commons Tusindårsskoven at Danmarks Naturfredingsforening (in Danish)
Tybjerggård

Tybjerggård er en af landets ældste storgårde, som nævnes første gang i 1291. Tybjerggaard ligger i Tybjerg Sogn i Næstved Kommune. Den nuværende hovedbygning er opført i 1763, og er en enetages bygning i rokokostil som stadig eksisterer i næsten uændret skikkelse. Den blev opført af forfatteren og embedsmanden Tyge Rothe, som lod den daværende hovedbygning i bindingsværk nedrive. Tybjerggård Gods er på 1030 hektar med Fuglsang Ejere af Tybjerggård (1291-1300) Jens Sjællandsfar (1300-1305) Margrethe Jensdatter Sjællandsfar gift Eberstein (1305-1322) Henrik Albertsen Eberstein (1322-1327) Margrethe Jensdatter Sjællandsfar gift Eberstein (1327-1360) Cecilie Henriksdatter Eberstein (1360-1382) Peder Ludvigsen Eberstein (1382-1397) Peder Basse (1397-1408) Tyge Basse (1408-1446) Sten Tygesen Basse (1446-1448) Torben Bille (1448-1459) Sophie Bille gift Godov (1459-1469) Peder Olufsen Godov (1469-1479) Anders Pedersen Godov / Oluf Pedersen Godov (1479-1485) Sten Andersen Godov (1485-1525) Cecilie Andersdatter Godov gift Henriksen (1525-1558) Oluf Glob (1558-1578) Dorte Henriksen gift Glob (1578-1581) Bjørn Kaas (1581-1596) Gabriel Kaas (1596-1624) Frederik Quitzow (1624-1655) Pernille Banner gift Krafse (1655-1672) Erik Banner (1672-1678) Ulrik Frederik Gyldenløve (1678) Kronen (1678-1689) Adam Levin Knuth (1689) Kronen (1689-1708) Margrethe Wilders gift Werdelmann (1708-1724) Anne Margrethe Heinen (1724-1728) Frederik von der Maase (1728-1735) Conradine Sophie Rostgaard gift von der Maase (1735-1763) Peter West (1763-1792) Tyge Rothe (1792-1795) Andreas Bjørn Rothe (1795) T. Bræstrup (1795-1798) Henrik Gregorius Lund (1798-1804) Christopher Schøller Bülow (1804-1833) Jacob Johansen de Neergaard (1833-1835) Sophie Magdalene Dinesen gift (1) de Neergaard (2) Steinmann (1835-1854) Peter Frederik Steinmann (1854-1866) Sophie Magdalene Dinesen gift (1) de Neergaard (2) Steinmann (1866-1894) Peter Frederik Steinmann (1894-1910) Peter Frederik Steinmann (1910-1957) Det Steinmannske Legat (1957-2004) Herlufsholm Skole og Gods (2004-) Bent Jeppesen Henvisninger Tybjerggård Gods Kilder J.P. Trap: 5.Udgave, Kraks Landbrug
Tyrstrup Kirke

Tyrstrup Kirke er en kirke i Christiansfeld, Tyrstrup Sogn i Kolding Kommune. Kirken er bygget 1862–1863, hvor den afløste en romansk kirke fra 1200-tallet. Den romanske kirke lå ca. 100 meter øst for den nye kirke, hvor den nuværende kirkegård findes. Kirken er tegnet af arkitekt L.A. Winstrup. Altertavlen er malet af Anton Dorph i 1863, og forestiller Jesus på besøg hos Martha og Maria. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Tyrstrup Kirke hos KortTilKirken.dk Officiel hjemmeside
Tånum Kirke

Tånum Kirke er en kirke i Tånum Sogn i det tidligere Sønderlyng Herred Viborg Amt, nu Randers Kommune. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid i fint tilhugne kvadersten, formodentlig omkring 1150. Begge de oprindelige døre er blændet, men portalerne er bevaret i murværket med profilerede karmsten. Nordportalens tympanon er glat, på sydportalens tympanon kan man se Kongernes tilbedelse og Flugten til Ægypten. Sydportalens tympanon er tæt knyttet til tympanonen over sydportalen i Ålum Kirke. Mod nord er bevaret tre romanske vinduer. Under korets sydvindue ses en kvader med kors. I sengotisk tid blev skibet forlænget mod vest, de spidsbuede døre mod nord og syd er bevaret, norddøren er tilmuret, syddøren er stadig i brug, den jernbundne dørfløj til skibet er formodentlig oprindelig. Tårnet er ligeledes opført i sengotisk tid men er ikke forbundet med skibet. Våbenhuset er opført i sengotisk tid, noget senere end tårnet. I våbenhusets østmur ses en reliefkvader med hoved, våbenhusets indgangsdør er flankeret af to profilerede karmsten. Kirken blev hovedistandsat 1950-51. Kor og skib har fladt bjælkeloft, korbuen er udvidet. På korets sydvæg har man fundet rester af en kalkmalet rankedekoration. Det murede alterbord har forside fra 1600-tallet med stribemønster og Christian 5.'s navnetræk. På alterbordet står en renæssancetavle, der ifølge indskriften er udført i 1609, i storfeltet er indsat et maleri af Anker Lund fra 1889. Prædikestolen er fra 1634. På skibets nordvæg hænger et korbuekrucifiks fra sengotisk tid. Den romanske døbefont af granit har vulst omkring mundingsranden, skaft og firkantet fod. Eksterne kilder og henvisninger Tånum Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Tånum Kirke hos KortTilKirken.dk
Tårnborg Kirke

Tårnborg Kirke er en kirke beliggende ved nordøstsiden af Korsør Nor ca. 6 km fra Korsør og sognekirke for Tårnborg Sogn. Den stammer fra omkring år 1200, da den blev bygget i forbindelse med det kongelige fæstningsværk Tårnborg, der lå ca. 100 meter vest for kirken. I dag er der kun en høj tilbage. Kirken mistede betydning i årene 1350-1425, da fæstningen blev revet ned og flyttet til det nuværende Korsør. Skibet rummer ca. 200 siddepladser. Orgelet er bygget af I. Starup & Søn i 1974 og har 12 stemmer. Kirken har en altertavle udført af Charlotte Oxholm. Eksterne henvisninger og referencer Tårnborg Kirke hos KortTilKirken.dk
Tårnborg Skole

Tårnborg Skole er en folkeskole i Svenstrup ved Korsør i Slagelse Kommune med børnehaveklasse til 9. klasse. Skolen har ca. 400 elever og 20 lærere. I 2005 gennemgik skolen en række ombygninger og renoveringer. Dette gav bl.a. et nyt skolebibliotek, samt en ny skolegård. Den gamle skolegård fik lagt nyt asfalt. Der blev i den forbindelse indkøbt fodboldbander, så der kunne spilles fodbold i gården. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Tårupgård

Tårupgård er en hovedgård på Hjarbæk Fjords sydvestside. Den ligger i Tårup Sogn, Fjends Herred, Viborg Kommune. Tårupgårds hovedbygning, der er fredet i klasse A er opført 1580-1582. Den består af en hovedfløj bygget af munkesten og 2 sidefløje i bindingsværk. Umiddelbart vest for gården findes Tårup Kirke. Ejere af Tårupgård (1422-1468) Jens Kaas nr1 (1468-1492) Niels Kaas nr1, rigsråd (1492-1520) Jens Kaas nr2 (1520-1544) Mogens Kaas / Niels Kaas nr2 (1544-1594) Niels Kaas nr3, rigskansler (1594-1601) Gjord Kaas (1601-1602) Niels Kaas nr4 (1602) Preben Bild (1602-1642) Anne Kaas / Vibeke Bild (1642-1661) Ingeborg Parsberg gift Juul (1661-1684) Tønne Juul (1684-1698) Anna Catharina Friis gift Juul (1698-1809) Den Thaarupgaardske Stiftelse (1809-1823) Erik Christian Müller (1823-1826) Statsgældsdirektionen (1826-1876) Lorens Frederik Bahnson (1876-1899) Jesper Jespersen Bahnson, krigsminister (1899-1906) Landmandsbanken (1906-1910) Albrecht W.S. Johnson (1910-1914) J. Laursen (1914-1915) M. Jørgensen (1915-1918) O.R. Olesen / Jakob Andersen (1918-1919) G. Nielsen / P. Fischer (1919) H. Olrik (1919) L.P. Nielsen (1919-1922) A. Jensen (1922-1924) L.P. Laursen (1924-1927) Andrea Jørgensen (1927-1929) Jydsk Hypothekforening (1929-1930) C.J. Sønnichsen (1930-1941) S.H. Birkegaard (1941-1954) Socialministeriet (1954-2005) D.S.I. Ungdomskostskolen Taarupgaard (2005-) Peter Vognsen Nørgaard Referencer Tårupgårds hjemmeside
Tårs Kirke (Guldborgsund Kommune)

For alternative betydninger, se Tårs Kirke. (Se også artikler, som begynder med Tårs Kirke) Tårs Kirke er en kirke i landsbyen Tårs ca. 4 km nord for Sakskøbing på Lolland. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Tårs Kirke på KortTilKirken.dk Tårs Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Uldum Mølle

Uldum Mølle er en vindmølle der ligger i Uldum, nær Gudenåen i Hedensted Kommune, ca. 16 km nord for Vejle. Historie I 1895 genopbyggede daværende mølle-ejer, Ole Knudsen, Uldum Mølle på sin nuværende plads efter en brand. Den oprindelige mølle lå på Hesselballe Mark. Møllegården, som blev skånet ved branden, ligger der stadig. Det er en hollandsk vindmølle med galleri og løgformet hat; møllevingerne er næsten 22 m lange. Den er opført 1895-96 og var i drift indtil 1952. En kreds af Uldum-borgere købte i 1982 den da stærkt medtagne mølle, som siden med nænsom hånd er blevet restaureret og genindviet den 23. maj 1992. Møllen er nu omdannet til en selvejende institution og fungerer i dag som arbejdende museumsmølle. Museum Museet har forskellige kulturhistoriske objekter heriblandt flinteredskaber fra brommekulturen. Eksterne henvisninger Uldum Mølle – Officielle Hjemmeside denstoredanske.dk Referencer
Ulstrup Kirke

Ikke at forveksle med Ulstrupbro Kirke. Ulstrup Kirke ligger i Hornum, ca. syv kilometer nordvest for Aars. Kirken er oprindeligt opført som en romansk kirke i 1100-tallet, men i 1936 blev den kraftigt ombygget. Den oprindelige kirke udgør i dag korsarmene i den korsformede bygning. Et særpræg ved kirken er den oprindelige kirkes afrundede hjørner, der stadig ses. Eksterne henvisninger Kirkerne i Aars Kommune Arkiveret 14. maj 2013 hos Wayback Machine Ulstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Universitetsparken (Aarhus)

For alternative betydninger, se Universitetsparken. (Se også artikler, som begynder med Universitetsparken) Universitetsparken er en park i Aarhus, der omkranses af Aarhus Universitets bygninger og kollegier samt Naturhistorisk Museum. Området er en del af campus tilhørende Aarhus Universitet. Parken er udformet i et bakket terræn omkring to kunstige søer og er ca. 15 ha stor. Den blev anlagt i 1933 på foranledning af landskabsarkitekt C.Th. Sørensen. I 1949 blev der syd for universitetets hovedbygning anlagt et friluftsauditorium, udformet som en arena med ca. 3.000 siddepladser. Parken har desuden et stisystem og er med dens egetræer Danmarks største egepark. Universitetsparken danner årligt rammen om kapsejladsen mellem de forskellige festforeninger på universitetet; et arrangement, som tiltrækker op imod 30.000 mennesker. Galleri Se også Vennelystparken Referencer
University Park, Aarhus

Aarhus University Park or the University Park (Danish: Universitetsparken) is a public park in central Aarhus, Denmark. The University Park is at the centre of Aarhus University's main campus. As the university campus, the University Park is situated in the neighbourhood of Vesterbro in Midtbyen close to Trøjborg, and the park bounded by the streets of Nørrebrogade, Nordre Ringgade, Langelandsgade, Kaserneboulevarden and Høegh Guldbergs Gade. The park forms part of the Aarhus University campus and figures in the Danish Culture Canon for its landscape design. The combined park and campus has received international recognition for its aesthetic values, and the University Park has been protected by law since 1993, in order to conserve its unique design. The University Park was established in 1933 in conjunction with the university. The campus master plan competition was won in 1931 by the collaborative scheme of Danish architects Kay Fisker, C. F. Møller and Povl Stegmann in collaboration with landscape architect Carl Theodor Sørensen who designed the park. The park is encircled by the university buildings, including the Natural History Museum and dormitories. It is constructed across an undulating landscape in parts of an old moraine valley stretching from Katrinebjerg in Vejlby, in the north, to the Bay of Aarhus in the east. The park is characterized by its oak trees, two artificial lakes, home to water fowl and amphibians, and large open, grassy areas. A small stream runs north-south in the bottom of the valley from the amphitheatre to the lakes. The adjoining Vennelystparken to the south, contrasts the University Park with a different terrain and fauna and mixed tree growth. In 1949, an amphitheatre was added below the main building of the university and it has become a central element in recreational activities in the park. Annually a boat race is held in the lakes between the faculties of the university, which has become a public event. See also Vennelystparken References External links C.F. Møller Arkitects article on the University Park
Usserød Å

Usserød Å er en å, der løber fra østenden af Sjælsø og ud i åen Nivå syd for bebyggelsen Nivå. Åen løber således gennem Rudersdal, Hørsholm og Fredensborg Kommuner. Den militære klædefabrik i Usserød benyttede åen som energikilde, mens senere Usserød Bryggeri benyttede vandet i brygningen.
Usserød Å

Usserød Å, the principal drainage of Sjælsø Lake. is a stream in North Zealand to the north of Copenhagen, Denmark. It is approximately 9 kilometres long, drops 18 metres and is joined by Donse Å before itself flowing into Nive Å on its way to the Øresund at Nivå. It passes through the protected Usserød Ådal and the town of Hørsholm. Several watermills and early industrial sites are located along its course, the largest being Usserød Textile Mill. Course Usserød Å extends from the south side of Sjælsø Lake. Its first part is heavily regulated and runs through the outskirts of Birkerød, Eskemose Skov and the Istedrød area. It then passes under the Helsingør Motorway and continues through the protected Usserød Ådal (Usserød Valley) at Mortenstrup before entering a suburban neighbourhood just north of Kokkedal station. Usserød Å then passes the three mill ponds Stanpedammen, Frederiksdam and Mølledammen before joining Nive Å at Nive Watermill. History The first watermills were built along the stream in the beginning of the 18th century. Usserød Textile Mill was established in 1791. It was taken over by the state in 1802 and used for manufacturing textiles for military uniforms. Other watermills and industrial complexes along the stream include Stampen, Nyværk (demolished in 1925), Usserød Watermill, Brønsholmdal Factory and Nive Watermill. See also Mølleåen References External links
Valbygård

Valbygaard blev oprettet til hovedgård ved Antvorskov rytterdistrikts salg i året 1774, men gården nævnes i 1310, da den var ejet af Antvorskov Kloster. Valbygaard ligger ca. 3 km nordvest for Slagelse i Sankt Mikkels Sogn, Slagelse Kommune. Hovedbygningen er opført i 1853-1855 ved arkitekt L. A. Winstrup og udvidet i 1884. Valbygaard Gods er på 1107 hektar med Langebjerggård, Brorup og Teglværksgård . Ejere af Valbygaard (1310-1536) Antvorskov Kloster (1536-1774) Kronen (1774-1776) Joachim Melchior Holten Castenschiold (1776-1805) Jørgen Frederik Castenschiold (1805-1846) Poul Christian von Stemann (1846-1877) August Willads Bech (1877-1909) Jørgen Peter Bech (søn) (1909-1940) August Willads Bech (søn) (1940-1972) Jørgen Peter Bech (søn) (1972-2000) August Willads Bech (søn) (2000-2007) August Willads Bech / Jørgen Peter Bech (søn) (2007-) Jørgen Peter Bech Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Valby Kirke

Valby Kirke er en kirke i Valby Sogn i Gribskov Kommune. Kirken er bygget i begyndelsen af 1100-tallet og opført af skånsk sandsten. Byggestilen og materialerne har visse engelske–normanniske træk fælles med kirken Vejby Kirke i nabobyen Vejby. Det formodes at Lund Domkirke og Dalby Kirke har inspireret til byggestilen. Koret og kirkeskibet er bygget i samme periode, men formentlig i to adskilte etaper. I perioden 1275-1325 blev skibet udbygget mod vest. I 1821 blev kirken pudset udvendigt og hvidtet. Dette blev dog fjernet i 1889, og bygningen blev her ført tilbage til sit oprindelige udseende. Der er to våbenhuse tilknyttet kirken; et nordligt og et sydligt. Det nordlige er bygget i senromansk stil og er fra ca. 1200-tallet. Her var tidligere en særskilt indgang til kvindelige besøgende, men indgangen er i dag muret til og våbenhuset anvendes i stedet som kapel. Det sydlige er fra 1400-tallet og ses at have gennemgået flere ombygninger. I 1873 afhændede staten kirken til nogle tiendeydere, og den 1.oktober 1915 overgik kirken til selveje. Ved en restaurering af kirken i 1969 gravede man gulvet op i kirken, og dér fandt man bl.a. 17 mønter, bl.a. mønter med portrætter af Christoffer 2., samt en Visby Sterling fra 1420-40. Disse mønter overgik til Nationalmuseets samlinger. Kirkegårdsmuren er for en stor del bygget af materialer fra Esrum Kloster. Eksterne kilder og henvisninger Valby Kirke i Den Store Danske på Lex.dk Valby Kirke hos KortTilKirken.dk Valby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Valby kyrka

Valby kyrka är en medeltida kyrka i byn Valby på nordöstra Själland. Den byggdes i början av 1100-talet i anglosaxisk-normandisk stil. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd av Helsingborgssandsten och har vissa gemensamma drag med Vejby kyrka i grannbyn Vejby. Koret och skeppet är troligen byggda i två etapper under samma period. Skeppet förlängdes västerut någon gång mellan åren 1275–1325. Kyrkans väggar var putsade åren 1821–1889, men är nu rengjorda. Kyrkan har två vapenhus, ett mot norr och ett mot söder. Det norra, från 1200-talet, är byggt i senromansk stil. Här fanns tidigare en ingång för kvinnor, men porten har murats igen och vapenhuset används nu som kapell. Det södra vapenhuset, som är från 1400-talet, har byggts om flera gånger. Vid en renovering på 1960-talet hittade man 17 medeltida mynt under kyrkgolvet, några med porträtt av kung Christoffer 2 från omkring år 1330 och en sterling från Visby från omkring år 1430. De finns idag på Nationalmuseet i Köpenhamn. Kyrktornet byggdes på 1600-talet och har renoverat flera gånger. År 1760 täcktes murarna delvis med tegel och tornet rödkalkades. Kyrkklockorna är ursprungligen från år 1614, men den ena göts om år 1700. Den äldsta klockan, som har gjutits av Hans Wolf, bär inskriptionen Verbum domini manet in æternvm (Herrens ord stannar för evigt), och den andra bär kung Frederik IV:s monogram. Klockstolen är från år 1646 och har förstärkts med material från nedrivna delar av Esrum kloster. Muren runt kyrkogården har också byggts av material från klostret. Interiör Altartavlan, som målades år 1846 av Constantin Hansen, visar Jesu besök hos Marta och Maria (Lukas 10:38-42) och har titeln ”Eet er fornødent” (bara ett är nödvändigt). Den ersatte en altartavla från år 1741. Cornelius Hansens skiss till tavlan finns bevarad i vapenhuset. Predikstolen från år 1585 är ett träsnideri av Rasmus Møller och försedd med kung Christian IV:s förgyllda monogram. Dopfunten är i romansk stil. I valvet in till koret syns rester av en större dekoration från medeltiden. Den består av tre medaljoner, två med porträtt och den tredje, i mitten, med Johannes Döparens symbol, ett flaggprytt lamm. Källor
Valhøj

Valhøj var et kolonihaveområde i Rødovre. Selve Valhøj er en af oprindeligt 2 tætliggende gravhøje på området. Kun den nordlige er bevaret. Området har sin oprindelse i en kampagne som dagbladet Politiken startede 28. marts 1909. Avisen meddelte denne søndag at den ville starte en "havekoloni" for kommuneskolebørn på en mark i Rødovre kaldet Valhøj. Det var en kampagne indledt af redaktøren Henrik Cavling, og han fortalte selv at han havde fået idéen året før, 1908, da han afholdte sin anden feriekoloni for københavnske børn på Wesselsminde i Nærum. Inden annoncen i 1909 var der blevet forberedet veje og 64 haver på hver ca. 400 kvadratalen var blevet udstukket. Der blev derefter modtaget ansøgere til haverne. I alt indkom 64 ansøgere med i alt 225 børn. Cavling beretter at "Hovedparten af Ansøgerne var Betonarbejdere, der har særlige Betingelser for at kunne faa noget ud af Jordlodder. Men i øvrigt saas paa Listerne Folk af forskellige Livsstillinger saasom Cigarmagere, Bagere, Fotografer, Handelsgartnere, Avissælgere, Gasværksarbejdere o.s.v.". Politiken bragte efterfølgende flere reportager, allerede året før var de første pressefotografier, taget af fotografen Holger Damgaard bragt i avisen, samme fotograf tog dette år (1909) 17 fotografier af Valhøj og de håbefulde børn bragt som en montage. Området ophørte med at være kolonihaveforening, da det i 1920 blev udstykket til parcelhusegrunde. Henvisninger Litteratur Henry Hansen, Politikens Havekoloni "Valhøj" – et stykke Rødovrehistorie, Rødovre Lokalhistoriske Samfund, 1989. IBN 87-89316-00-2. Eksterne henvisninger Om bl.a. kolonihaven Valhøj på Rødovre Lokalhistorisk Samlings hjemmeside.
Vallensved Kirke

Vallensved Kirke ligger i Vallensved Sogn, (Øster Flakkebjerg Herred (Sorø Amt)). Kirken består af et romansk skib med tårn og tre sengotiske tilbygninger – langhuskor, sydkapel og våbenhus ved nordsiden. Den romanske bygning er af kampesten, og murene er usædvanlig høje – over seks meter. Eksterne kilder og henvisninger Vallensved Kirke i Den Store Danske på Lex.dk Vallensved Kirke hos KortTilKirken.dk Vallensved Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vallensbæk Kirke

Vallensbæk Kirke ligger på Kirkebakke Allé 6 i Vallensbæk Landsby. Historie Da Vallensbæk Kirke ofte viste sig for lille, udskrev menighedsrådet en arkitektkonkurrence i 2006 for at kunne bygge en kirke ved siden af. Helligtrekongers Kirke blev indviet i 2012. Branden 2007 Kirken var udsat for en mindre brand natten til 6. august 2007. Selv om branden blev begrænset til alteret, blev hele rummet tilsodet, og især rengøringen af kalkmalerierne var tidskrævende. Kirken genåbnede i 2008. Arkitekt Peder Elgaard har udformet et nyt alterparti til kirken.. Galleri Noter Referencer Danmarks Kirker, Københavns Amt, bind 1, s.501-512 (Hæfte 5), Nationalmuseet og G.E.C. Gads Forlag 1944-51 Eksterne kilder og henvisninger Vallensbæk Kirke hos KortTilKirken.dk
Vandplasken

Vandplasken er en ca. 3 ha stor, lavvandet sø (0,5 m) med svingende vandstand, der kan tørre delvist ud om sommeren. Den ligger lige inden for klitrækken ved Kærsgård Strand, lidt syd for Liver Ås udløb i Skagerrak, syd for Hirtshals, ca. 10 nordvest for Hjørring. Det er et rigkær og en lobeliesø, der er udpeget som særligt naturvidenskabeligt interesseområde pga. dens beliggenhed i den upåvirkede og fredede klit. Den er en del af nogle klitområder ved Kærsgård Strand, i alt ca. 188 ha som blev fredet i 1962 . Der er i henhold til fredningen forbud mod offentlig færdsel omkring søen. Søen ligger i et EU-habitatområde, og er en del af Natura 2000-område nr. 6 Kærsgård Strand, Vandplasken og Liver Å. Vandplasken og området omkring har en flora der hører til de mest artsrige i landet. Her findes planter som dværg-ulvefod, sort skæne, liden padderok samt orkideerne mygblomst og pukkellæbe der kun findes få steder i landet. Eksterne kilder og henvisninger Basisanalysen for Naturplan 6
Vandtårnet i Hald Ege

Vandtårnet i Hald Ege er et tidligere vandtårn beliggende i Hald Ege ved Viborg. Tårnet er opført i 1925 og tegnet af arkitekten Søren Vig-Nielsen, der virkede i Viborg og omegn. Historie Da det tidligere Viborg Amt afviklede sine fredskovsarealer, overtog Skov- og naturstyrelsen også området, hvor vandtårnet er placeret, og i samme ombæring både tårnet og det tilhørende pumpehus. Tårnet og pumpehuset udlejes fra 2010 til henholdsvis foreningen Vandtårnets Venner (stiftet i 2002) og den lokale grundejerforening til opbevaring af snerydningsmateriel med mere. Kultur Et vartegn for byen er, hvad vandtårnet er. Blandt andet pryder en grov skitse det lokale blad Hald Vind, og da byens forsamlingshus skulle have et kunstværk, bestilte Hald Ege Grundejerforening et værk, hvor vandtårnet skulle indgå. Foreningen Vandtårnets Venner, som forsøger at holde liv i vandtårnet, skal blandt andet arrangere aktiviteter i tårnet, men har hidtil været hæmmet af TDCs mobiludstyr, som har været bevaret i tårnets bund. Ved siden af tårnet ligger et ungdomskollegium, hvis navn, Tårnly, er inspireret af beliggenheden ved vandtårnet. Referencer