NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gammel Hald

Gammel Hald (fra 1936-2019 kaldet Niels Bugges Hald) er et middelalderligt voldsted ved Hald Sø, som ligger syd for Viborg. Det består af en anseelig borgbanke, der hæver sig op til 7 m over det omgivende terræn og har en diameter på ca. 80 m. Banken er omgivet af en op til 6‑7 m bred voldgrav med en op til 15‑20 m bred forborg. Vandstanden i søen har tidligere været ca. 1,8 m lavere, og den omgivende voldgrav må oprindelig have været tør. Ved udgravninger på banken er der fundet fundamenter til en kælder samt resterne af to hypokauster (opvarmningsanlæg). Flere detaljer tyder på, at borgbyggeriet aldrig blev færdiggjort. Byggeaktiviteten på stedet kan dateres til anden halvdel af 1200-tallet, og en mulig bygherre kunne være et medlem af den tyske slægt Eberstein, der vides at have ejet Hald i første halvdel af 1300-tallet. Voldstedets historiske navn er Gammel Hald, som kan følges tilbage til 1500-tallet. Voldstedet blev fra 1936-2019 kaldt Niels Bugges Hald, men fra maj 2019 er navnet atter ændret tilbage til Gammel Hald ved Danske Stednavne, da Viborg Museums arkæologiske undersøgelser 2016 og 2018 havde påvist, at Gammel Hald er en aldrig færdigbygget borg fra 1250-1300, dvs. fra tiden før Niels Bugge i 1346 købte Hald, og at Niels Bugges borg ved Hald findes ca. 2-3 m under borggården på Hald Slot, hvor der er fundet spor af en borgbanke fra vinteren 1347/48. Endvidere optræder bondegården Gammel Hald i flere kilder, således i Lensregnskabet 1546 (gammelhald) og Matriklen 1664 (Gammel Hald). Den tiendepligtige bondegård Gammel Hald blev i 1619 lagt ind under det tiendefri Hald Slot, hvilket i flere omgange fik præster i Dollerup til at kræve erstatning for den mistede tiende. Meget peger på at bondegården lå på borgbanken, som nu atter bærer navnet Gammel Hald. Referencer
Byplanvejens Skole

Byplanvejens skole er en tidligere folkeskole i Aalborgs sydøstlige del. Skolen havde i 2017 447 elever fordelt på 2 spor. Heraf var ca. 25% tosprogede og 32 elever var indskrevet i specialklasser. Aalborg kommune besluttede i 2023 at lukke skolen og lægge den sammen med Seminarieskolen i denne skoles bygninger. Skolen ligger ud til de to ret trafikerede veje Gugvej og Byplanvej, som er forbindelsesveje fra Gug-området til Aalborg. Langs vejene er der etableret fortov og cykelsti af hensyn til børnenes trygge færdsel. Bus 15 Aalborg har stoppested ved skolen. Skolen blev opført i slutningen af 1960'erne og er et tidstypisk pavillonbyggeri bestående af et hovedhus med fællesfaciliteter og fem omkringliggende pavilloner, der huser klasselokalerne og DUS. Klasselokalerne ligger omkring et fælles rum. Endvidere har skolen også adgang til en idrætshal. Kendte elever Mette Frederiksen (1983-1993) Noter Eksterne henvisninger "UDVIKLINGS- OG INVESTERINGSPLAN FOR AALBORG KOMMUNES SKOLER. BYPLANVEJENS SKOLE 2015" (CowiConsult) "4.2.O2 Byplanvejens skole m.m." (uddrag af Kommuneplan)
Svenstrup Kirke (Sønderborg Kommune)

For alternative betydninger, se Svenstrup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Svenstrup Kirke) Svenstrup kirke lige udenfor den nordvestlige del af Svenstrup i en lille bydel. Kirken er blevet bygget om mange gange gennem årene, og det er svært at vurdere, hvornår den oprindelige del blev opført . Noter Eksterne henvisninger Svenstrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Svenstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Ulkebøl Kirke

Ulkebøl Kirke ligger ca. 2,5 km nordøst for Sønderborg centrum. Kirken er opført i 1200-tallet, men der er sket tilbygninger henholdsvis i 1500-tallet med et vest-tårn til skibet og igen i 1787 blev kirken bygget længere i østlig retning . Der er ikke bygget videre siden da, så skibet ser ud nu, som det gjorde i 1787. Noter Eksterne henvisninger Ulkebøl Kirke hos KortTilKirken.dk Ulkebøl Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vinderup Vold

Vinderup Vold var et middelalderligt voldsted beliggende små 300 m vest for Vinderupgård og nordvest for det nuværende Vinderup. Anlægget går også under navnet Elverhøj, selvom det navn næppe er særlig gammelt. Borgbanken er næsten kvadratisk med afrundede hjørner og måler cirka 25 m på hver led med to voldgrave omkring. En ydre voldgrav kan svagt anes i vegetationen på stedet, hvor græsset står grønnere i tørre perioder. I 1895 vurderede historikeren Oluf Nielsen, at der ikke har været plads til mere end et tårn midt på borgbanken. Siden har Vinderup Vold været tolket som en tilflugtsborg ude i mosen, mens Vinderupgård, som ligger inde på smeltevandssand, har været set som den midelalderlige ladegård. I 2021-2022 har Luftfotoarkæologisk Center ved Holstebro Museum for første gang gennemført arkæologiske undersøgelser på stedet. Det foregik som borgervidenskab, hvor lokale frivillige kortlagde voldstedet i samarbejde med museets arkæologer. Kortlægningen foregik ved hjælp af den geofysiske målemetode, der kaldes modstandsmåling. Undersøgelserne har vist, at der rigtignok stod et tårn på borgbanken, som Oluf Nielsen antog, men at tårnet var placeret i bankens SØ-hjørne. Dermed var der plads til yderligere bygninger langs bankens sider, og svage spor af disse bygninger påvistes også i opmålingen. En tidligere ejers undersøgelser har afsløret munkesten (tegl), kampesten og egetømmer ved borgbankens sider. I den geofysiske opmåling kunne denne stenstøtte følges hele vejen rundt langs voldgravens indre kanter. Spor af brofæster til en (vinde?)bro påvistes på sydsiden. Den ydre voldgrav har været 2-3 m bred, og omkransede et areal på mere end 8000 m2. I den østlige side har der stået en forborg med adskillige bygninger. Både de geofysiske målinger, og tegl i overfladen viser, at nogle af disse bygninger har været teglbyggede. Da området samtidig tydeligt er terrænreguleret, og hæver sig op mod 1½ m over den omkringliggende moseflade, er det ikke sandsynligt, at dette har været et tilflugtsborg, som kun har været brugt ved ufred, men at den har været fast beboet. Borgen på Vinderup Vold må derfor betragtes som forgængeren til Vinderupgård, ikke som en borg knyttet til Vinderupgård. Den geofysiske undersøgelse har også påvist et tårn på ca. 12x12 m med egen voldgrav. Dette tårn er ældre end det voldsted, som er synligt i området i dag, og tilhører derfor en ældre fase af borgen, hvis rester i øvrigt er blevet ødelagte ved byggeriet af banken. Anlægget blev fredet i 1936; ejeren blev kompenseret med 1.000 kr., hvoraf 800 kr. hidrørte fra en indsamling blandt lokale borgere og resten fra det offentlige. Noter og eksterne henvisninger Vinderup Vold i Slots- og Kulturstyrelsens database
Søsten

Der Findling Søsten (auch Havrum Søsten oder Søsten Lindelse genannt – deutsch „Seestein“) liegt abseits der Straßen, auf einer Wiese am Snaremose Sø (See), in einem Vogelschutzgebiet zwischen Lindelse und Fuglsbølle in der Kommune Südlangeland auf der dänischen Insel Langeland. Langelands größter Findling ist aus Granit und etwa 4,0 Meter lang. 3,8 Meter breit und 2,3 Meter hoch. Legenden Eine aufgebrachte Trollfrau mochte das Geräusch der Glocke der Kirche auf der Insel Strynø nicht. In ihrem Zorn warf sie einen großen Stein, um die Kirche zu zerstören, traf sie aber nicht. Der Stein ist dort gelandet, wo er jetzt liegt. Die Zauberin gab nicht auf und füllte ihre Schürze mit Kies und Steinen, um einen Damm von Langeland nach Strynø zu bauen. Als sie in der Mitte des Lindelse Nor ankam, fiel sie in ein Loch, so dass das meiste Material ins Wasser fiel und die Insel Flintholm formte. Wütend zerriss sie ihre Schürze und warf sie mit den Kiesresten Richtung Kirche, aber die Schürze fiel bei der Halbinsel Fårevejles ins Meer. Der Kies bildete die kleinen Inseln Kueholm und Asholm, sie werden Køuerne genannt. Als die Kinder von Klæsø und Umgebung in den alten Zeiten fragten, woher die kleinen Kinder kommen, war die Antwort, dass der Storch sie vom Søsten holte. Es soll eine Tür im Stein sein. Literatur Karsten Kjer Michaelson: Fortidsminder på Fyn. Fantasiens trædesten. Odense Bys Museer, Odense 2003, ISBN 87-7838-853-8. Weblinks Beschreibung dän. und Bilder (Memento vom 13. Januar 2018 im Internet Archive) Beschreibung dän. und Bilder GEUS Beschreibung dän. und Bild
Den Frie

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Den frie Udstilling (Den Frie) er en kunstnersammenslutning og udstillingssted, der blev stiftet i 1891 af danske billedkunstnere i protest mod datidens konservative kunstsyn og som et oprør mod den censurerede Forårsudstilling på Charlottenborg. Kunstnersammenslutningen er Danmarks ældste sammenslutning af kunstnere. Sammenslutningen ejer bygningen på Oslo Plads. Forbilledet var den franske Salon des Refusés. Maleren Johan Rohde var initiativtager og blandt stifterne var J.F. Willumsen, Anne Marie Carl Nielsen, Vilhelm Hammershøi, ægteparret Harald og Agnes Slott-Møller, Christian Mourier-Petersen og Malte Engelsted . På den første udstilling deltog også kendte navne som P.S. Krøyer, Julius Paulsen og Kristian Zahrtmann. Bygningen Kunsthandler Kleis' lokaler på Vesterbrogade 58 var det første udstillingslokale. To år senere lejede Den frie en grund på Rådhuspladsen ved Vesterport Passage og arkitekt Thorvald Bindesbøll påtog sig opgaven at bygge huset. Ved den næste udstilling i det nye hus undlod Willumsen at udstille på grund af skældud fra pressen, og hans afløsere blev ingen mindre end Paul Gauguin og Vincent van Gogh. Men Københavns Rådhus skulle bygges, og Den Frie fandt nye lokaler i Aborreparken (der hvor Vesterport ligger i dag). Arkitekt denne gang var Willumsen, som røg uklar med stadsarkitekten, og den nye bygning i sten blev til en bygning i træ indviet i 1898. Her udstillede en anden stor udenlandsk malergæst, Edvard Munch. Nu deltog også billedhuggere i Den Frie, hvilket øgede behovet for mere plads. Willumsen byggede en ottekantet pavillon-tilbygning i 1905, og to år senere tilføjedes en bygning af arkitekt Peder Vilhelm Jensen Klint. I 1913 blev lejemålet endnu engang opsagt, da banegraven skulle anlægges, og nu genopførtes bygningerne ved Østerport Station. Endelig kom I 1954 en tilbygning tegnet af arkitekt Tyge Hvass. I 1986 blev bygningen fredet, og i 2002 skete en nænsom restaurering, bl.a. fik pegasusrelieffet over hovedindgangen opforgyldt det gamle egetræ. Medlemmer I 2009 deltog Noter Eksterne henvisninger Den Frie Arkiveret 18. juni 2013 hos Wayback Machine
Den Frie Udstilling

Den Frie Udstilling (es decir La exposición libre) fue una asociación de artistas daneses fundada en 1891 para protestar contra las condiciones de participación en las exposiciones de Charlottenborg bajo el modelo del Salon des Refusés francés. Miembros El pintor danés Johan Rohde fue el responsable principal de la iniciativa que agrupó a J.F Willumsen, Vilhelm Hammershøi, la pareja Harald Slott-Møller y Agnes Slott-Møller, Christian Mourier-Petersen y Malte Engelsted. La primera exposición reunió a P.S. Krøyer, Julius Paulsen y Kristian Zahrtmann. Véase también Arte de Dinamarca Enlaces externos Denfrie.dk Sitio web de Den Frie Udstilling. (En danés).
Den Frie Udstilling

Den Frie Udstilling (aussi nommée Den Frie), est une association d’artistes danois fondée en 1891 pour protester contre les conditions de participation aux expositions de Charlottenborg et inspirée par l'initiative du « Salon des refusés » français. Le peintre danois Johan Rohde fut le responsable principal de l'initiative qui regroupa entre autres J.F Willumsen, Vilhelm Hammershøi, le couple Harald Slott-Møller et Agnes Slott-Møller, Anne Marie Carl-Nielsen, Christian Mourier-Petersen et Malte Engelsted. La première exposition rassembla P.S. Krøyer, Julius Paulsen et Kristian Zahrtmann. Den Frie est vraisemblablement l'association d'artistes la plus ancienne au monde. Den Frie Udstilling rassemble en l'année 2007, 41 artistes qui organisent chaque année une exposition de leurs propres œuvres. L'Exposition féminine de 1895 à Copenhage s'y est tenu. Les bâtiments Les locaux de Den Frie se situent aujourd'hui à Copenhague dans le quartier de Østerbro près de la porte d'Østerbro près de la station de métro du même nom. Le bâtiment conçu par l'architecte Tyge Hvass est classé monument historique en 1986 et a été récemment restauré.. Expositions actuelles Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste de musées au Danemark Liens externes (da) Catalogue (da) Site Web de Den Frie Portail des musées Portail de Copenhague
Den Frie Udstilling

Den Frie Udstilling ('De vrije tentoonstelling') is een kunstenaarsvereniging die in 1891 werd opgericht en die zich naar analogie van de Salon des Refusés afzette tegen de toelatingsvoorwaarden van de Kunsthal Charlottenborg. De vereniging kent momenteel 53 leden en is eigenaar van het Den Frie Udstillingsbygning ('De Vrije Tentoonstellingsgebouw'), waar het jaarlijks een tentoonstelling presenteert. Geschiedenis De oprichting van de vereniging werd geïnitieerd door de kunstschilder Johan Rohde en kende verschillende stichtende leden: Jens Ferdinand Willumsen, Anne Marie Carl-Nielsen, Vilhelm Hammershøi, Johanne Cathrine Krebs het stel Harald en Agnes Slott-Møller, Christian Mourier-Petersen en Malthe Engelsted. De eerste tentoonstelling in 1891 presenteerde 100 werken van 18 kunstenaars, waaronder Peder Severin Krøyer, Julius Paulsen en Kristian Zahrtmann, die tot de grootste schilders van Denemarken van die periode behoorden. In 1893 ontwierp Thorvald Bindesbøll een houten paviljoen voor de vereniging op een perceel nabij het Stadhuisplein in het centrum van Kopenhagen. Dat jaar exposeerden internationale schilders zoals Paul Gauguin en Vincent van Gogh daar. In 1898 verhuisde de Vrije Tentoonstelling naar Aborreparken waar een nieuw paviljoen geïnspireerd door Egyptische en Griekse tempels werd ontworpen door Willumsen die in 1905 een achthoekige uitbreiding toevoegde. De gevel werd versierd met een reliëf van Pegasus, een symbool van vrij geïnspireerde kunst ontleend aan de Griekse mythologie. In 1913 werd het gebouw verplaatst naar zijn huidige locatie op Oslo Plads, met behoud van delen van het werk van Willemsen en staat het bekend als het Den Frie Udstillingsbygning. In 1915 leidde onenigheid tussen de leden tot de oprichting van Grønningen, maar Den Frie Udstilling heeft niettemin zijn centrale plaats in de Deense kunst behouden. Sinds 1950 hebben beroemde namen in Den frie Udstillingsbygning geëxposeerd, waaronder: Ejler Bille, Wilhelm Freddie en Bjørn Nørgaard In 1986 werd Den Frie Udstillingsbygning een monumentaal pand. In de jaren 2012-2014 werd het gebouw grondig gerenoveerd. Bibliography Bente Lange (2011): Den Frie – Kunstnernes Hus, Copenhagen, Den Frie Udstillingsbygning. ISBN 9788799317837. Externe links (da) Officiële website Den Frie Udstilling (da) Den Frie Udstillingsbygning
Den Frie Udstilling

Den Frie Udstilling (danska för: "Den Fria utställningen"), idag kallad Den Frie, är Danmarks äldsta sammanslutning av konstnärer. Den grundades 1891 av en grupp unga bildkonstnärer med den franska Salon des Refusés som förebild. Orsaken var otillfredsställelse med maktförhållandena och de krav som ställdes på konsten och konstnärerna för att få delta i den etablerade Charlottenborgsutställningen i Köpenhamn, som tidigare varit den absolut viktigaste konstutställningen i landet. Initiativtagare var målaren Johan Rohde och bland andra konstnärer som var med och grundade sammanslutningen kan nämnas J.F. Willumsen, Anne Marie Carl-Nielsen, Vilhelm Hammershøi, Harald och Agnes Slott-Møller, Christian Mourier-Petersen och Malte Engelsted. På den första utställningen deltog också kända namn som P.S. Krøyer, Julius Paulsen, Joakim och Niels Skovgaard, Kristian Zahrtmann och Teodor Philipsen. Senare anslöt sig bland andra Niels Bjerre, Albert Gottschalk och Niels Larsen Stevns. 1915 bröt sig många av de yngsta konstnärerna ur Den Frie Udstilling och bildade Grønningen. 1923 övertog Den Frie Udstilling det ekonomiska ansvaret för den årliga utställningen Kunstnernes Efterårsudstilling (Konstnärernas höstutställning). Utställningslokalerna Den första utställningslokalen var i konsthandlare Kleis lokaler på Vesterbrogade 58 i Köpenhamn. Två år senare, 1893 hyrde de en tomt på Rådhuspladsen vid Vesterport Passage och arkitekten Thorvald Bindesbøll åtog sig att bygga huset. I denna lokal ställde bland andra Paul Gauguin och Vincent van Gogh ut. Men när Köpenhamns rådhus skulle byggas var de tvungna att flytta igen. De fann nya lokaler i Aborreparken. Arkitekten den här gången var Willumsen som ritade en träpaviljong som invigdes 1898. han hämtade inspiration från egyptiska och grekiska tempel. Bland annat placerade han en tympanon över dörren med en relief av Pegasos, som i grekisk mytologi är symbol för skaldekonsten och de fria konsterna. När även skulptörer fick delta i Den Frie Udstilling ökade utrymmesbehoven, varför Willumsen ritade en åttkantig paviljongförlängning 1905, och två år senare utökades lokalerna med ytterligare en byggnad av arkitekten Peder Vilhelm Jensen Klint. Men när en ny järnvägslinje skulle dras var föreningen än en gång tvingad att flytta. Huset återuppfördes vid Østerport Station och stod färdigt 1913. 1954 förlängdes den med en byggnad ritad av arkitekten Tyge Hvass. Detta är idag sammanslutningens lokaler och adressen är Oslo Plads 1. 1986 blev byggnaden byggnadsminnesmärkt och 2002 företogs en restaurering. Noter Externa länkar Denfrie.dk Officiell webbplats
Lynæs fort

Lynæs fort var en befästning i Lynæs i nuvarande Hundested, vid Isefjordens mynning. Kustbatteriet Lynæs fort byggdes 1914-1916. Fortet hade i uppgift att skydda de minfält som fanns i Isefjordens mynning och att hindra fientliga fartyg att segla in i Isefjorden och i Roskildefjorden. År 1918 var fortets huvudbeväpning två 12-centimeters- och fyra 7,5-centimeterskanoner samt 24 kulsprutor. Det var bemannat med 200 kustartillerister. År 1941 under den tyska ockupationen användes de två tyngre kanonerna av den tyska krigsmakten, tillsammans med motsvarade pjäser från batteriet i Borgsted vid Vordingborg, som beväpning vid Gedser. År 1949 lades fortet ned och användes därefter som utbildningslokaler. Anläggningen används idag som privatägda träningslokaler. Källor Lynæs Fort på www.vestvolden.info/
Gjethuset

Denna artikel handlar om Gjethuset i Fredriksværk. För Gjethuset i Köpenhamn, se Gjethuset, Köpenhamn Gjethuset är en tidigare fabrikslokal och numera ett konsert- och kulturhus i Frederiksværk på Själland i Danmark. Gjethuset uppfördes i etapper 1761–1763 och 1766–1767 av Johan Frederik Classen för att bli verkstad för gjutning av kanoner. Arkitekter är möjligen den kunglige byggnadsinspektören Nicolai Eigtved och hans efterträdare Laurids de Thurah. Den södra flygeln var lagerlokal för koppar, tenn och annat material, och i den norra flygeln fanns en formkammare och en lagerlokal för de färdiga kanonerna. Ordet “gjet” kommer från tyska “giessen”, som betyder gjuta. Gjethuset övertogs för civilt industriellt bruk 1858 av gjuteriägaren Anker Heegaard (1815–1893) och övertogs 1921 av järngjuteriet Lange & Co. A/S, från 1929 ingående i De Forenede Jernstøberier. Detta företag hade där gjuteri och maskinverkstad till 1971, då Frederiksværks kommun köpte byggnaden. Byggnaden restaurerades under 1980-talet och invigdes som kulturhus 1990. Bildgalleri Källor Industrimuseet Frederiks Værk – Guide til Frederiksværks industrihistorie, broschyr utgiven av Industrimuseet Frederiks Værk 2010 Externa länkar Gjethusets webbplats
Hesselvad Bro

Hesselvad bro er fra 1850'erne og fører den gamle landevej over Åkær Å. Hesselvad betyder vadestedet ved Hassle kratte. Vejen er en del af den oprindelige vej mellem Ribe og Kolding der i 1790 var en del af hovedvej 1. Ved siden af vejen findes Hesselvad stenkiste. Kilder og henvisninger Hesselvad Bro i Slots- og Kulturstyrelsens database
Frederiksbroen (Odense)

For alternative betydninger, se Frederiksbroen. (Se også artikler, som begynder med Frederiksbroen) Frederiksbroen er en vejbro (de) fra 1844 i det centrale Odense, der fører Brogade over Odense Å. Den er Danmarks første vejbro af støbejern. Broen blev bygget på M.P. Allerups jernstøberi, hvor den erstattede Møllebroen. Den har sit navn efter Danmarks daværende kronprins, den senere Kong Frederik 7., der dengang var guvernør over Fyn og havde residens på Odense Slot. Broen blev indviet på kronprinsens fødselsdag 6. oktober 1844. Ceremonien blev overværet af både kronprinsen og hans far, Kong Christian den 8., som også var de første, der kørte over den nye bro. I forbindelse med indvielsen skiftede gaden syd for broen navn fra Udenfor Møllebro til Frederiksgade. Referencer Eksterne henvisninger Frederiksbroen (Odense) i Slots- og Kulturstyrelsens database
Ulvshale Skanse

Ulvshale Skanse er et tidligere forsvarsanlæg fra begyndelsen af 1800-tallet beliggende på halvøen Ulvshales kyst på den nordlige del af Møn, over mod Nyord. Skansen blev opført under Englandskrigene (1801–1814) som en del af Danmarks kystforsvar mod mulige britiske angreb. I dag fremstår den som jordvolde, og bruges som udflugtsmål. Historie Efter det danske nederlag i slaget på Reden i 1801 og Danmarks indtræden i Napoleonskrigene blev der opført en række kystbatterier og skanser langs de danske kyster. Ulvshale Skanse blev anlagt omkring 1809 for at beskytte indsejlingen til Stege Nor og havneområdet ved Stege. Anlægget var bemandet af lokale soldater og frivillige fra Møn, og det bestod af jordvolde, kanonstillinger og en mindre barak til mandskabet. Skansen blev brugt til at overvåge og kontrollere farvandet mellem Ulvshale, Nyord og Sjælland. Det var aldrig involveret i kamphandlinger. Beskrivelse Ulvshale Skanse var et klassisk jordværksanlæg formet som en bastion med lave volde og skudfelter ud mod havet. Selvom anlægget blev opgivet i midten af 1800-tallet, er dele af skansen stadig synlige i dag som lave jordvolde og markerede kanonstillinger. Området er i dag fredet og vedligeholdes af Naturstyrelsen. Der er opsat informationstavler, og stedet indgår som en del af en vandrerute i Ulvshale Skov og naturreservatet omkring Nyord. Referencer Eksterne henvisninger Ulvshale Skanse i Slots- og Kulturstyrelsens database
Erhvervsakademi Dania

Erhvervsakademi Dania er en selvejende uddannelsesinstitution, der har syv campusser i Jylland. Herfra udbydes 26 videregående uddannelser på mellem 2 – 3 ½ år. De er alle med praktik og særlige branche- og arbejdsrettede specialer samt mange efteruddannelsesmuligheder. Optagelse på uddannelserne kræver en ungdomsuddannelse fx en gymnasial eksamen eller en relevant erhvervsuddannelse. Erhvervsakademi Dania har afdelinger i Grenaa, Hobro, Horsens, Randers, Silkeborg, Skive og Viborg. Derudover udbydes også en række online-uddannelser. Der går mere end 2300 fuldtidsstuderende på Dania, der har 200 medarbejdere. Derudover læser en lang række studerende på deltid som efter- og videreuddannelse. Erhvervsakademi Dania blev officielt indviet 1. januar 2009, og Anders Graae Rasmussen er rektor for uddannelsesinstitutionen. Uddannelser fra Dania Administrationsøkonom Autoteknolog IT-teknolog PB i finans Top-op i dataanalyse Top-op bachelor i e-handel Automationsteknolog Logistikøkonom Markedsføringsøkonom Datamatiker Multimediedesigner El-installatør Energiteknolog PB i optometri Finansøkonom Produktionsteknolog Handelsøkonom Serviceøkonom VVS-installatør Top-op BA i International Hospitality Mangement Top-op BA i softwareudvikling Eksterne kilder/henvisninger www.eadania.dk