Aalborg Portland

Aalborg Portland Holding A/S og datterselskabet Aalborg Portland A/S er en dansk virksomhed, der som den eneste producerer cement i Danmark. Den er markedsleder på det danske marked, og er også verdens største eksportør af hvid cement. Desuden indgår betonproducenten Unicon A/S som et datterselskab i koncernen. Selskabet, hvis navn refererer til portlandcement, blev etableret den 16. oktober 1889 af FLSmidth & Co., der etablerede en cementfabrik i Rørdal øst for Aalborg, hvor der var let adgang til råmaterialerne kridt og ler samt søtransport. Tysk kapital bidrog til etablering af anlægget. Aalborg Portland A/S blev dominerende i den danske cementbranche ved at opkøbe arealer med egnede kridtforekomster samt ved at overtage andre fabrikker; i forbindelse med energikrisen i 1974 blev øvrige fremstillingssteder lukket. Fremstillingsprocessen sker ved en opvarmning af kridtet for opnå den rette struktur. Moderselskabet fik i 2003 et større underskud og valgte derfor i foråret 2004 at frasælge Aalborg Portland med datterselskaber. På dette tidspunkt var de global markedsleder for hvid cement, samt national markedsleder i Danmark for grå cement. Unicon var Skandinaviens største producent af fabriksbeton. I 2004 meddelte FLSmidth at konkurrencemyndighederne havde godkendt salget til Italienske Cementir Holding. Aalborg Portland A/S har 335-355 ansatte i Danmark i 2022, mens moderselskabet Aalborg Portland Holding havde 770 ansatte i Danmark i 2021. Klimapåvirkning Aalborg Portland er den industrivirksomhed, der udleder mest CO2 i Danmark. I 2018 var dens udledninger 2,2 mio. ton CO2, eller 4 pct af landets samlede CO2-udledning. Fabrikken har planer om at skifte fra kul til gas med investeringer på 720 mio kr. Fossil gas kunne give en fossil-CO2-reduktion på 40%, mens biogas kunne give en netto-reduktion på 100%, og mindske en kommende udgift hvis CO2-prisen sættes til 750 kr/ton. Ifølge Det Økonomiske Råd har industrien ikke tilstrækkelig økonomisk interesse i at sænke sit CO2-udslip, fordi prisen på CO2 er for lav. Fabrikken åbnede et pilotanlæg i 2023 til at teste CO₂-fangst inden et eventuelt større anlæg, som EU's innovationsfond bevilgede 1,6 milliarder kroner til i 2025. Det større anlæg forventes at kunne indfange 1,5 millioner tons CO₂ om året fra 2029. Den 4. februar 2026 bekræftede Aalborg Portland, at virksomheden har afgivet bud på statens CCS-udbud på 28,7 mia. kr., og at fabrikken i Aalborg fra 2030 planlægger at indfange og lagre 1,4 mio. tons CO2 årligt. CO2-en skal blandt andet fjernes ved at køle røggassen til meget lave temperaturer og derefter transporteres i en rørledning fra Aalborg til et underjordisk lager længere sydpå i Jylland. En landbaseret rørledning vurderes at være omtrent halvt så dyr som at sende CO2 med skib til lagre i Nordsøen. Virksomheden skrev kontrakt med Energistyrelsen i juni 2026 om fangst og lagring af 1,25 millioner ton CO₂ om året fra 2030, støttet med 875 kr/ton i 15 år, i alt omkring 16 milliarder kr. Danmark har givet fire selskaber licens til at undersøge mulighederne for landbaseret lagring; i Jylland har Greenstore og Norne budt på at lagre Aalborg Portlands CO2, men virksomheden har ikke oplyst, hvem ordren er gået til. Ifølge kilden er Greenstore længst fremme, om end mindst et år efter konkurrenterne på Sjælland og Lolland. Hvis projektet realiseres med kommerciel onshore-lagring, vil det ifølge Politiken være en verdensnyhed. Tidsplanen beskrives som udfordret, blandt andet fordi Energistyrelsen forventes at skulle bruge omkring to år på at udstede tilladelse til selve lagringen. Der er varslet store bøder til selskaber, der ikke lever op til deres bud, men en politisk kattelem betyder, at Aalborg Portland kan undgå bøden i op til to år, hvis lagrene ikke er klar – altså frem til 2032. CCS er samtidig en hjørnesten i dansk klimapolitik frem mod 2030; tænketanken Concito vurderer teknologien som nødvendig på længere sigt, men advarer om risiko for forsinkelser og anbefaler supplerende tiltag for at nedbringe udledningerne inden 2030. Fabrikkens spildvarme leveres til Aalborg-områdets fjernvarme-system, svarende til 30.000 husstande. Anvendelse af spildevandsslam Fabrikken modtager slam fra spildevandsrensningen i Rebild og Aalborg kommuner. Efter at være omdannet til tørt granulat anvendes det som CO2-neutralt brændstof i cementproduktionen, mens den ikke-brændbare del af slammet udnyttes som råstof. Sponsorater Aalborg stadion, AaBs hjemmebane, omdøbtes i 2017 til Aalborg Portland Park, idet Aalborg Portland overtog stadionsponsoratet. I forvejen var de supersponsor for fodboldklubben. I forbindelse med sponsoratet finansierede Aalborg Portland en kopi af Kimbrertyren bemalet som AaBs spillerdragter. Litteratur Povl Drachmann (1915), Aalborg Portland-Cement-Fabrik 1889-1914 (PDF), Wikidata Q106765709 Henning Bender; Morten Pedersen (2006). Aalborg og cementen (PDF). Selskabet for Aalborgs Historie. ISBN 87-87409-24-0. Wikidata Q115927055. Referencer Eksterne henvisninger Aalborg Portland Arkiveret 7. maj 2010 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark Aalborg Portland Aalborg Portland på Kulturarvsstyrelsens hjemmeside