NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Knud Rasmussens hus

Knud Rasmussens hus i Hundested var den danske polarforskaren Knud Rasmussens (1879–1933) arbetshus när han var i Danmark. Det är idag inrättat som personmuseum för forskaren, med minnen från hans vetenskapliga expeditioner på Grönland, där han också var född. Huset är en del av Industrimuseet Frederiks Værk. Det ligger vid Hesselöbukten vid Kattegatt, på skansområdet nordöst om Hundesteds hamn. Till huset hör ett över 25 000 kvadratmeter stort naturområde. Här finns också Spodsbjergs fyr. Mellan huset och fyren finns ett monument uppfört 1936 till minne av polarforskaren. Initiativtagare till monumentet var konstnären Sigurd Schou, som också formgivit det. Monumentet är byggt av stenar samlade från bosättningar längs den grönländska kusten. Konverteringen av Knud Rasmussens hus till ett museum 1939 skedde enligt ritningar av samma konstnär. Historik Det var Knud Rasmussen själv, som tog initiativet till att bygga ett hus vid havet, vid Spodsbjerg fyr i bergen ovanför Hundested. Huset ritades av arkitekten Helge Bojsen-Møller (1874–1946), som inspirerats av liknande byggnader på den engelska landsbygden, och som tidigare ritat ett stort antal byggnader på bland annat Grönland. Det stod klart 1917. Här planerade Knud Rasmussen sina expeditioner, arbetade med sina manuskript och träffade vänner, författare och kollegor. Ett annex där forskaren hade sitt privata arbetsrum tillkom några år senare, och sammanbands så småningom med huvudbyggnaden genom att bygga en lång korridor mellan husen. År 1939 överlämnade Knud Rasmussens änka, Dagmar Rasmussen, tomten och huset med samtliga inventarier till Torups socken. Huset öppnades för allmänheten en kort tid därefter, efter att ha anpassats för museiändamål efter ritningar av konstnären Sigurd Schou. En tidig morgon i slutet av oktober 2011 drabbades sidobyggnaden, med forskarens arbetsrum i stort sett intakt sedan hans död 1933 av en brand, som tack vare en gynnsam vindriktning aldrig nådde huvudbyggnaden. Skadorna på Knud Rasmussens hus visade sig ändå vara mera omfattande än vad man först bedömt, men efter en omfattande renovering kunde museet återöppna 2012. Bildgalleri Källor Knud Rasmussens hus webbplats Noter Vidare läsning Knud Michelsen: En værkende tand – Striden om 2. Thule-ekspedition, Rosinante, 2018 Externa länkar Knud Rasmussens hus webbplats
Kristrup Kirke

Kristrup Kirke er en kirke i Randersbydelen Kristrup. Den stammer fra romansk tid i første halvdel af 1100-tallet og blev viet til Sankt Anna. Kirken er kraftigt ombygget i 1857. Kirkens ydre Kirken bestod ved opførelsen kun af skib og kor, men står i dag i den form, som den fik ved ombygningen i 1847. Dengang var kirken i så dårlig stand, at arkitekt H.W. Schrøder lod opføre en næsten ny kirke. Kun vestgavlen og en smule af sidemurene er bevaret. Kirken består i dag af skib og kor. Til koret er bygget en sidefløj, som benyttes som præste- og dåbsværelse. Ved vestgavlen er der et lille våbenhus. Over vestenden er en tagrytter, hvor kirkens klokke hænger. Den er omstøbt af en ældre klokke. Kirkens indre Kirkens indre afslører, at kirken har en ældre historie end dens ydre afslører. Her ses inventar af væsentlig større alder end den nuværende kirkebygning. Kirkens inventar Døbefonten er formentligt jævnaldrende med den oprindelige kirke – og dermed formentligt fra omkring 1130. Den tilhører den type, som kaldes løvefonte, som er udsmykket med løver. Det er en type, som særligt er udbredt i Østjylland mellem Limfjorden og Vejle. Altertavlen er udført af billedskæreren Mikkel van Gronningen, som virkede fra 1580 til 1610. Der er mange andre billedskærerarbejder, som tilskrives Mikkel van Gronningen (Michel van Grønningen), men hans navn findes kun på altertavlen i Kristrup Kirke. Billedet i altertavlens hovedfelt som forestiller korsfæstelsen er det oprindelige fra 1598. Det dukkede frem bag et senere alterbillede, som blev fjernet i forbindelse med en restaurering i 1908. Prædikestolen kender man ikke kunstneren bag, men den er opsat i 1640. På grund af stilistiske ligheder med altertavlen mener nogle, at den skyldes en elev af Michel van Grønningen. Prædikestolen er udstyret med våbenskjolde for adelsfamilierne Skeel og Brock. Det peger på, at giveren har været herremanden Jørgen Skeel på Hevringholm, der var gift med en datter af Eske Brock på Gammel Estrup. Gravminder Kirken rummer to epitafier. Det ældste er opsat i 1677, skønt præsten Niels Jensen Winter, det er minde for sammen med hans hustru, først døde i 1695. Det har i midterfeltet et maleri af ægteparret. Det andet har indskrift på latin. Det er en mindetavle over præsten Ebbe Pedersen Gimling, der døde i 1736. Referencer Litteratur Per Schultz-Knudsen m.fl.: Kristrup Kirke, hæfte udgivet af Kristrup Menighedsråd 2004 Eksterne henvisninger Kristrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Lille Vildmosecentret

Lille Vildmosecentret er et oplevelses- og formidlingscenter beliggende i det nordøstlige Himmerland, ca. 28 km sydøst for Aalborg i Lille Vildmose, et stort højmoseområde på 75 km², ved Vildmosegaard. Centret er omgivet af et stort haveanlæg med en sø. Arealerne er ikke offentligt tilgængelige, men i centrets åbningstid kan der i receptionen købes entrébillet til områderne. Lille Vildmosecentret huser også Lille Vildmose Naturskole. Centret åbnede d. 11. april 2006, og bygningen er tegnet af arkitektfirmaet C.F. Møllers Tegnestue. Lille Vildmosecentret er et af det statsstøttede videnspædagogiske aktivitetscentre. Referencer Eksterne henvisninger Lille Vildmosecentrets hjemmeside
Lille Vildmose

Lille Vildmose är ett naturområde i Ålborgs och Mariagerfjords kommuner på nordöstra Himmerland i Danmark, 28 kilometer sydost om Ålborg. Området är dels privat och dels statsägt. Ett område på 7 600 hektar av området är fredat sedan 2007 och sedan 2013 är det ett Ramsar-område. Det är en kandidat till att bli nationalpark i Danmark. Fredningen, som är en av Danmarks största, har skapat möjligheter till naturrestaurering, anläggande av stigar och byggande av fågeltorn. Historia Området var ursprungligen en del av havet, men blev på grund av landhöjningen först ett område med bräckt vatten omkring 1000-500 f.Kr för att senare bli helt avskild från havet. Så småningom uppstod där en från havet avsnörd lagun. Lagunen utvecklades till en sjö, senare en våtmark och från omkring år 500 till en stor högmosse väster om Mulbjerge. Lille Vildmose är idag det största högmosseområdet inom lövskogsbältet i Nordeuropa med ett torvlager på upp till fem meters tjocklek. Mänsklig historia Vid tiden för Kristi födelse hade järnåldersfolk bott i området, som då hade en torrare och sandigare karaktär. Lille Vildmose var ödemark till mitten av 1700-talet. Under 1900-talet exploaterades torven i mossen som bränsle, framför allt för cementfabriken Aalborg Portland. Torvutvinningen nådde en höjdpunkt under andra världskriget i Portlandsmossen. Aalborg Portland hade som mest 1 200 man anställda i manuellt arbete på mossen. Under 1930-talet köpte Landbriuksministeriet 3 000 hektar för att bedriva lantbruk, en verksamhet som drevs också under årtiondena närmast efter andra världskriget. Andra privata storaktörer som Pindstrup Mosebrug bröt torv i industriell skala för att tillverka produkter för jordförbättring i trädgårdar, handelsträdgårdar och plantskolor. För transport av den utvunna torven finns på mossen Danmarks största nät av smalspårigt (700 mm) industrispår. Ett besökscentrum (som är ett vetenskapspedagogiskt aktivitetscentrum) invigdes 2006. Ekologi Mossen har ett rikt djurliv och är känd för sitt bestånd av kronhjort samt för att vara den enda häckningsplatsen för kungsörn i Danmark. Viltreservat för visenter Den första utsättningen av visenter i Danmark skedde 2010 på ett 37 hektar stort område i Vorup Enge vid Gudenån söder om Randers på Jylland. Ett andra projekt var Almindingen på Bornholm, där sju visenter introducerades 2012. År 2019 överflyttades flocken på Vorup Enge (en tjur, två kor och en kalv) till ett större hägn på 4 000 hektar i den södra häften av Lille Vildmose i Tofte Skov i Mariagerfjord kommun, varmed hägnet på Vorup Enge avvecklades. Fler djur planeras för den flyttade flocken under 2020 med sikte att så småningom åstadkomma en stabil population på 15-20 djur av låglandsstam. År 2023 hade stammen nått en population på 20 djur. Bildgalleri Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Källor Jan Skriver. De første europæiske bisoner er kommet til Lille Vildmose på Aage V. Jensen Naturfonds webbplats, odaterad, efter november 2018, läst den 3 september 2019 Noter Externa länkar Lille Vildmoses webbplats
Lundegård (Nørre Broby Sogn)

For alternative betydninger, se Lundegård. (Se også artikler, som begynder med Lundegård) Lundegård er en Hovedgård, som er dannet i 1577 af Erik Venstermand. Gården er helt i egebindingsværk og ligger i Nørre Broby Sogn, Sallinge Herred, Broby Kommune. Hovedbygningen er opført i 1702 og parken er på 5,5 hektar. Ejere af Lundegård (1577-1590) Erik Venstermand (1590-1602) Ludvig Munk (1602-1607) Ellen Marsvin gift (1) Munk (2) Rud (1607-1611) Knud Rud (1611-1649) Ellen Marsvin gift (1) Munk (2) Rud (1649-1658) Kirsten Ludvigsdatter Munk (1658) Christiane Munk gift Sehested (1658-1664) Hannibal Sehested (1664-1702) Christian Urne (1702-1711) Peder Nielsen Smidt (1711-1740) Else Cathrine Nielsdatter Smidt gift Petersen (1740-17XX) Annike Petersen gift von Neuberg (17XX-1749) Adolph von Neuberg (1749-1752) Annike Petersen gift von Neuberg (1752-1964) Lundegaard Stiftelse (1964-2002) Jørgen Christensen (2002-2003) Claus Christensen (2003-) Christian Pilegaard Hansen Kilder og eksterne henvisninger Lundegård Lundegård (Nørre Broby Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 7. juni 2016 hos Wayback Machine
Læsø Skole

Læsø Skole er en folkeskole, beliggende i Byrum på Læsø. Skolen har klasser fra børnehaveklasse til niende klasse med 145 elever fordelt på 10 klassetrin. Skolen er i dag Læsø Kommunes eneste folkeskole. Den blev dannet, da skolesammenlægninger fra slutningen af 1960'erne førte til opførelsen af Læsø Centralskole i 1971. antallet af skoleelever på Læsø er siden 1970 faldet fra 454 til omkring 150 elever. Kilder Eksterne henvisninger Læsø Skoles hjemmeside ,
Lønstrup Kirke

Lønstrup Kirke er en kirke i Mårup Sogn i Hjørring Kommune. Den er bygget i traditionel stil i 1926-28 til afløsning for Mårup Kirke, som havet havde gnavet sig truende nær ind på. Kirkens ydre Kirken består af et langhus med tresidet korafslutning i øst og tårn i vest. Kirkens indre Kirkerummet er overdækket med nethvælv. På alteret står et stort gyldent kors. Meget af inventaret er overført fra Mårup Kirke; det gælder bl.a. den romanske døbefont med tilhørende dåbsfad, som er fra 1575. Bagerst i kirken hænger en middelalderlig tavle med Anna selvtredje, ligeledes overflyttet fra Maarup Kirke. I tårnrummet, der fungerer som våbenhus hænger en mindtavle over druknede britiske sømænd fra fregatten Crescent, der forliste udfor kysten i 1808. Eksterne kilder og henvisninger Lønstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Margretheskolen (folkeskole)

For alternative betydninger, se Margretheskolen. (Se også artikler, som begynder med Margretheskolen) Margretheskolen ligger ved Gundsømagle på Østsjælland i den nordlige del af Roskilde Kommune. Skolen betjener byerne Gundsømagle og Jyllinge. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Nørbæk Kirke

Nørbæk Kirke ligger i Nørbæk Sogn (Nørbeg) sydvest for Fårup i den tidligere Purhus Kommune, nu i Randers Kommune (Sønderlyng Herred). Kor og skib er fra romansk tid, opført i granitkvadrer. Våbenhuset ligger på nordsiden og var oprindeligt i bindingsværk, men er nu erstattet af et nyt i træ. Tårnet er fra slutningen af middelalderen og har formentlig været højere. Der er fundet spor af naive kalkmalerier med årstallene 1799 og 1811, men de er dækket igen. Altertavlen , der blev restaureret i 1924, er et renæssancesnedkerarbejde fra begyndelsen af 1600-tallet med et nyere nadverbillede. Døbefonten er romansk granit. Prædikestolen er fra midten af 1600-tallet med apostelbilleder. På kirkeloftet er der fundet et stærkt beskadiget krucifiks, som er ophængt i kirken. På østsiden af koret findes der to skakbrætsten, en i 3. række over soklen med 8 vandrette og 9 (10?) lodrette rækker og en i 12. række over soklen med 10 vandrette og 13 lodrette rækker. Noter Eksterne kilder/henvisninger Nørbæk Kirke hos KortTilKirken.dk
Roskilde Rådhus

Roskilde Rådhus blev færdigbygget i slutningen af februar 2010 til den aftalte pris på 95 mio. Det nye rådhus er en fusion af de to omkringliggende bygninger, den gamle amtsgård og den gamle socialforvaltning, der er bundet sammen af et nybyggeri tegnet af tnt arkitekter A/S. Se også Roskilde Kommune Eksterne henvisninger Roskilde Rådhus Arkiveret 7. september 2011 hos Wayback Machine
Sankt Michaelis Kirke

Sankt Michaelis Kirke er en kirke i Vendersgade i Fredericia. Historie Kirken er oprindeligt bygget for at betjene byens garnison, som hovedsageligt var tysktalende, og de mange tyske immigranter i byen. Den hed derfor i begyndelsen bare "Tyske Kirke", og først i 1722 fik den navnet Sanct Michaelis kirke, efter at pastor Pontoppidan havde ansøgt Kongen om tilladelse til navneændringen ved at anmode dronning Anne Sophie (Reventlow) om at være kirkens Gudmor. Helt frem til 1830 blev der primært prædiket på tysk i kirken. I starten var kirken en simpel bindingsværksbygning uden spir eller tårn. Klokkerne var ophængt i en klokkestabel. Interiøret har også været sparsomt, da den første prædikestol først blev opsat i 1677 og en simpel altertavle i 1724. Det første tårn blev rejst i 1763 og ombygget i 1828, som er det årstal det bærer i dag. I 1955 var kirken udsat for en brand i taget, som ødelagde store dele af kirkens indre. Den blev genopbygget så vidt muligt med bevaring af det oprindelige præg. Indvendig ændrede man dog en del, blandt andet for at gøre kirkerummet lysere. Kirken blev genindviet i september 1956 og var fra 1956 til 2017 indrettet med listeloft og et kæmpe rødt gulvtæppe, efter tegninger af arkitekt A. Billund. Prædikestolen er en kopi af den ødelagte og var en gave fra håndværkerne efter branden. I 2017 lukkede kirken for at gennemgå et års restaurering. ERIK arkitekter blev sat i spidsen. Der blev taget udgangspunkt i de oprindelige 1700 tals tanker. Kirken står nu med hårdt stengulv og glat hvidt loft samt egetræsinventar. Eksterne kilder og henvisninger Sct. Michaelis Kirkes hjemmeside Sankt Michaelis Kirke hos KortTilKirken.dk Sankt Michaelis Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sankt Michaelis Kirke

Sankt Michaelis Kirke är en kyrka som ligger i Vendersgade i staden Fredericia. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av långhus med kor i öster och ingång i väster. Vid östra kortsidan finns ett lågt kyrktorn som delvis är inbyggt i kyrkan. Sankt Michaelis Kirke invigdes 1 juni 1668 av biskop Peder Jensen Kragelund i Ribe stift. Från början hette den Tyske Kirke eftersom många tyska immigranter bodde i staden. 1724 fick kyrkan sitt nuvarande namn. Kyrktornet vid östra sidan byggdes till 1763 och byggdes om 1828. 1955 blev kyrkan till stora delar ödelagd av en brand. En återuppbyggnad genomfördes och i september 1956 återinvigdes kyrkan. Inventarier Dopfunten från 1920 är gjuten i brons och är en kopia av Bertel Thorvaldsens dopängel i Vor Frue Kirke i Köpenhamn. Predikstolen från 1956 är en kopia av en tidigare predikstol från 1834 som förstördes vid kyrkbranden 1855. Orgeln är tillverkad 1951 av Th. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S. Från början hade den 26 stämmor, två manualer och pedal. 1956, efter branden, genomförde Frobenius en omfattande renovering och ombyggnad då ännu en stämma tillkom. I tornets östgavel finns ett tornur från 2001 som är automatiskt och radiostyrt. Urtavlan är från 1856. Referenser Sankt Michaelis Kirke hos KortTilKirken.dk Sankt Michaelis Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Sankt Michaelis Kirke.
Sellebjerg (hovedgård)

For alternative betydninger, se Sellebjerg. (Se også artikler, som begynder med Sellebjerg) Sellebjerg er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1231. Sellebjerg var krongods fra 1231 til 1536. Gården er beliggende ca. 10 km øst for Odense mellem Birketved og Marslev i Birkende Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune (tidligere Langeskov Kommune). Hovedbygningen blev opført i 1845, men er nedrevet i 1961-1964, det er en sidefløj til den gammel bygning, der nu er ombygget til hovedbygning. Gården er i dag kendt for sin produktion af sur- og sødkirsebær som har været produceret på ejendommen siden 1955. Sellebjerg Gods er på 207,7 hektar Ejere af Sellebjerg (1231-1536) Kronen (1536-1548) Peder Ebbesen Galt (1548-1589) Forskellige Ejere (1589-1629) Lage Urne (1629-1640) Margrethe Lauridsdatter Norby gift Bille / Abel Lauridsdatter Norby gift Basse (1640-1654) Margrethe Lauridsdatter Norby gift Bille / Mogens Kaas (1654-1656) Mogens Kaas (1656) Kirsten Mogensdatter Kaas gift Parsberg (1656-1674) Niels Parsberg (1674-1684) Kirsten Mogensdatter Kaas gift Parsberg (1684-1689) Slægten Parsberg (1689-1696) Jens Steen Sehested (1696) Hans von Løwenhielm (1696-1734) Hans Brockenhuus von Løwenhielm (1734-1740) Slægten von Løwenhielm (1740-1752) Caspar Christoffer Hansen Brockenhuus von Løwenhielm (1752-1767) Morten Møller (1767-1770) Hans Mortensen Møller (1770-1774) Peter von Westen (1774-1777) Sophie Hedevig Juul (1777-1781) Frederik Ludvig Juul (1781) Anders Sehested (1781-1787) Niels Andersen Sehested (1787-1793) Anders Nielsen Sehested (1793-1811) Jens Magnus Berg (1811-1815) Simon Hempel (1815-1825) C. R. J. Schubert (1825-1826) Den Danske Stat (1826-1831) Jørgen Pedersen Hvenegaard / Lars Pedersen Hvenegaard (1831-1855) Jørgen Pedersen Hvenegaard (1855-1877) Karen Langkilde gift Hvenegaard (1877) Caroline Jørgensdatter Hvenegaard gift Lassen (1877-1912) Peter Vilhelm Ludvig Lassen (1912-1936) Jørgen Christian Hvenegaard Lassen (1936-1951) Halvor Hvenegaard Lassen (1951-1985) Holger Hvenegaard Lassen (1985-1993) Bodil Kirsten Paludan gift Hvenegaard Lassen (1993-) Søren Hvenegaard Lassen Ekstern henvisninger Historien om Selleberg Gods (pdf.) Arkiveret 23. september 2007 hos Wayback Machine J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landburg Fortællinger fra Selleberg. Bog, Østfyns Museer.
Skelagerkollegiet

Skelagerkollegiet ligger i Risskov ved Aarhus. Kollegiet kendes bl.a. for omfattende stormskader; senest rev en storm i weekenden 1.-2. marts 2008 kollegiets 300 kvadratmeter store tag af. Eksterne henvisninger Kollegiets hjemmeside Arkiveret 10. maj 2008 hos Wayback Machine
Sørig Kirke

Sørig Kirke, beliggende ca. 21 km nordvest for Frederikshavn, blev bygget i 1900-01, tegnet af arkitekt Vilhelm Ahlmann. Kirken var en filial- og annekskirke under Tversted Kirke, kirken har nu eget sogn. Alterpartiet er fornyet i 1956. Kirkebygning Kirken er bygget af røde mursten fra Eskær teglværk. Taget er belagt med skifer og på vestgavlen er der en tagrytter eller spir, hvori klokken hænger. Kirken er 20,7 m lang, 8,8 m bred og spiret er 22 m højt. Indvendig er kor og skib ud i et, og loftet er med tøndehvælving. Der er 26 kirkestole med ca. 6 pladser i hver. Inventar Glasmosaikruden over alteret, i østgavlen, er udført af billedhuggeren og maleren Palle Bruun og forestiller Den sejrende Kristus, opsat på samme tidspunkt. Døbefonten, støbt i bronze – er en knælende engel med dåbsfadet, en muslingeskal. Fonten er skænket af godsejer og etatsråd Jørgen Larsen, Gårdbogård, i 1901 og er en kopi af døbefonten i Middelfart Kirke, som er udført af Herman Wilhelm Bissen. Votivskibet er en model af skoleskibet Georg Stage. Skibet er udført af den forhenværende sømand og tolder Karl Henriksen, Nørresundby. Hans forældre havde været pionerer ved opdyrkningen af hede og mose, og han tilbragte sin barndom i nærheden af Sørig kirke. Skibet blev hængt op i 1982. Det første orgel blev opstillet i 1929 og blev erstattet af et nyt orgel i 1995 bygget af orgelbyggerfirmaet Jensen og Thomsen fra Hillerød. Orglet har 15 stemmer fordelt på to manualer og pedal. Historie Omkring midten af 1800 tallet begyndte folk at bosætte sig på Tversted Rimmer og i Sørig-mose, hvilket resulterede i at før århundredeskiftet var befolkningen på egnen blevet til ca. 600-700 personer. Vejene var på den tid meget dårlige, og der var langt for folk at gå til Tversted kirke, ca. 7 km, for at deltage i de gudstjenesten. Derfor opstod den tanke at bygge en kirke i Sørig. Et udvalg blev nedsat, og der blev søgt i ministeriet om bygning af en kirke i området. Svaret var positivt, staten bevilgede 18.500 kr., mod at beboerne selv skaffede 2000 kr. til en fond til drift og vedligeholdelse. Lapidarium På nordsiden af kirken er anlagt et smukt lapidarium. Galleri Referencer Eksterne kilder og henvisninger Sørig Kirke hos KortTilKirken.dk Charlotte Lydholm: Vejkirker og andre åbne kirker. Jylland, udg. af Kirkefondet i 2024. Se side 3.
Søttrup Frimenighedskirke

Søttrup Frimenighedskirke ligger i Hornum, Ulstrup Sogn i Vesthimmerlands Kommune. Den er den ene af to kirker, der hører til den grundtvigske Vesthimmerlands Frimenighed. Den anden er Løgstør Frimenighedskirke. Begge menigheder er nedlagt. Kirken er opført i 1904. Eksterne henvisninger Søttrup Frimenighedskirke hos KortTilKirken.dk
Søvang (Haveforening i Åbyhøj, Aarhus)

For alternative betydninger, se Søvang. (Se også artikler, som begynder med Søvang) Haveforeningen Søvang blev stiftet i 1955, og har siden eksisteret som en selvstændig haveforening i Åbyhøj med samarbejdsaftale direkte med Aarhus Kommune. Søvang er således en af de kolonihaveforeninger som står udenfor Dansk Kolonihaveforbund. Søvang består af i alt 104 haver, fordelt på godt 1100 meter havegange som er navngivet hhv: Fasanvej, Lærkevej, Flagvej, Tjørnevej, Klubhusvej, Søvej, Poppelvej og Birkevej. Haveforeningen råder over to fælleshuse samt et ikke ubetydeligt grønt areal. Det største fælleshus er et muret hus som tidligere har fungeret som gartneri og været 'arbejdsbolig' for vejdirektoratet i forbindelse med etablering af motorvejen ved Høskoven. Det andet fælleshus er et træhus kaldet Duehuset (har tidligere huset en brevdueforening). Dertil har Søvang siden 2007 forpagtet det store areal hvor Åby Rensningsanlæg tidligere havde deres slambassiner. Området er du udlagt som et "ruderat område" hvor naturen passer sig selv. I området (kaldet Englemarken) er anlagt små oplevelsesstier. Siden 2006 har der eksisteret et fælles "Hotspot Søvang", hvor cirka tre fjerdedele af haverne deles om en bredbånds-internetforbindelse. Hotspot genererer løbende lidt overskud, som primært har været brugt som støtte til renovering af Duehuset og legeplads mv. I årene 2004 til 2014 var Søvang også vært for den danske del af den internationale Earthdance (en)-event, som lokalt i Søvang, og kaldt for DRUMSPOT og som tiltrak mange hundrede gæster. Især fordi festen midt om natten, klokken 01 dansk tid, indgik i en global synkroniseret freds-bøn, som forbinder tusindvis af mennesker ved flere hundrede arrangementer i mere end 50 lande. I Søvang var det en tradition at den globale fredsbøn efterfulgtes af en trommecirkel med mere end 100 trommer, som spillede sammen under ledelse af Mads Bischoff, der også er hovedkoordinator for eventen. Formænd for Søvang de seneste år 2011 – : Jesper Nymann (have 45) 2008 – 2011 : Flemming Skøtt (have 43) 2006 – 2008: Mads Bischoff (have 98) 1998 – 2006: Thomas Bruun (have 30) Kilder Eksterne henvisninger Søvangs hjemmeside Årlig trommefest i Søvang som er en del af EARTHDANCE international. Fælles internet: Hotspot Søvang