NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Brønshøj Torv

Brønshøj Torv er den centrale plads i Brønshøj. Torvet gennemløbes af Frederikssundsvej og har et rigt forretningsliv, bl.a caféer og butikker. I perioden 1974–2002 havde torvet et springvand med yderbassinet fra Dragespringvandet på Rådhuspladsen. Dette blev fjernet og stillet på depot under en større ombygning i 2002-03 hvor der blev etableret et nyt springvand. Den 27. maj 2009 afsløredes på torvet et monument over belejringsstaden Carlstad, som den svenske konge Carl X Gustav lod opføre som et led i belejringen af København 1658-60. Monumentet er finansieret af lokale bidrag og forestiller tre belejringstelte udført i kobber af kunstneren Tøf alias John Cornelius Rægaard. Brønshøj Bibliotek ligger også ved Brønshøj Torv. Supercykelstien C97 går forbi Brønshøj Torv. Kollektiv trafik 28. september 1902 blev Brønshøj Torv endestation for en nyoprettet sporvejslinie fra Nørrebro st., fra 27. november 1902 med linjenummer 9. Allerede 24. april 1903 blev den imidlertid nedlagt til fordel for en ny linje 5, der i 1924 forlængedes til Husum Torv. I 1929 forlængedes linje 2 sydfra fra Godthåbsvej og fik endestation på torvet, mens linje 8 kom til fra Borups Alle i 1936. I 1953 afkortedes linje 8 til en ny endestation til en ny endestation ved Degnemose Alle, som den beholdt til sin omstilling til busdrift i 1965, hvor den samtidig forlængedes forbi Brønshøj Torv til Tingbjerg. Senere i 1965 kom også linje 7 forbi torvet, da den blev forlænget til Husum Torv i myldretiden. Få efter forsvandt sporene dog fra torvet, da linje 2 blev bus i 1969, linje 7 i 1971 og linje 5 som Københavns sidste sporvejslinje i 1972. Efterfølgende fortsatte linje 2, 5 og 7 med at betjene Brønshøj Torv, der også i forskellige perioder blev passeret af linje 4H (senere 4E), 5H, 7E (tidligere linje 7), 17 og 17E. I dag varetages betjeningen af linje 2A (fra 2002), 5C (fra 2017) og 350S (fra 1995). I 1936 blev Brønshøj Torv endestation for den nyoprettede natbuslinie B, der dog allerede senere samme år omstilledes til sporvejsdrift. I 1938 skete der en omlægning, så den nyoprettede linje E nu varetog betjeningen ad Frederikssundsvej, mens linje B fulgte linje 2's rute fra Godthåbsvej. Umiddelbart efter besættelsen i 1940 blev natdriften imidlertid indstillet. I 1952 vendte natsporvognene tilbage, men seks år efter i 1958 blev de erstattet af busser. I de følgende år blev linje B forlænget til Tingbjerg, men ellers skete der ingen større ændringer før 1984, hvor linje B omdøbtes til 902 og linje E til 905. I 1998 gennemførtes en større reform af natbusnettet, så trafikken ad Frederikssundsvej nu varetoges af linje 81N, mens linje 82N kørte til Tingbjerg. Det holdt til 2013, hvor linje 82N nedlagdes, mens linje 2A og 5A til gengæld fik drift hele døgnet. I 2017 blev linje 5A til linje 5C, og samtidig nedlagdes linje 81N mens linje 350S fik døgndrift. Noter Litteratur Se også Brønshøj Museum
Buddinge Batteri

Buddinge Batteri er et nedlagt batteri. Det ligger ikke langt fra Buddinge Rundkørsel for enden af Gustav Esmanns Allé. Batteriet indgik i Gladsaxe Kommunes del af Københavns moderne befæstnings nordlige front: betonbefæstningselementerne Gladsaxe Fort, Bagsværd Fort, Buddinge Batteri, Tinghøj Batteri samt en minimal del af Befæstningskanalen, som forbinder Furesø med Lyngby Sø. Buddinge Batteris funktion var at støtte Bagsværdfortet og Gladsaxefortet. Efter mangeårigt statligt ejerskab afhændede statens ejendomsselskab Freja i 2005 Buddinge Batteri mhp. boligbyggeri. Da området, hvor Buddinge Batteri ligger, i årtier har været udlagt som rekreativt område i kommuneplanen, har Gladsaxe Kommune modsat sig ønsket om boligbyggeri og har sammen med Danmarks Naturfredningsforening rejst kulturhistorisk fredning efter naturbeskyttelsesloven kap. 6. GNSS netværk På området står også en satellitmodtagerstation, der deltager i det Europæiske Reference GNSS Netværk som en del af Europæiske Geodætiske Reference System ETRS89. Det bliver blandt andet monitoreret af Det Kongelige Observatorium i Belgien og andre. GNSS-antenen kan ses på toppen af den høje betonpylon. Stationen er drevet af Klimadatastyrelsen. Galleri Referencer Ekstern henvisning http://www.dn.dk/Default.aspx?ID=2566 Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine
Buddinge Centret

Buddinge Centret er et butikstorv beliggende centralt i Søborg i Gladsaxe Kommune. Det blev anlagt i 1960'erne og huser en 365discount, et apotek og ca. 15 specialforretninger. Buddinge Centret udgør det ene af to butiks- og servicecentre i kommunen. Buddinge Centret ligger på Søborg Hovedgade over for rådhuset og hovedbiblioteket. Planen for denne samling af offentlige og forretningsmæssige centerfunktioner går tilbage til 1950-erne og indebar blandt andet nedrivninger for at skabe den nye helhed. Buddinge Centret blev oprindeligt bygget som et forretningsstrøg i forbindelse med det nye Tinghøjhus, og stod klart til ibrugtagning i begyndelsen af 1960´erne. Ifølge kommuneplanen for Gladsaxe Kommune skal en helhedsplan: "danne grundlag for beslutninger om den fremtidige udvikling af Buddinge By som kommunens kulturelle centrum med butikker og byliv. Det er byrådets intention, at styrke Buddinge By ved bl.a. at skabe sammenhæng og intensivere anvendelses- og byggemulighederne i det stationsnære område ved Buddinge Station. Sammenhængen mellem Buddinge Centret og Buddinge Station skal styrkes og forbedres for bl.a. fodgængere ved, at strækningen bliver udformet, så den bliver behagelig og oplevelsesrig af færdes på. Bymidten i Buddinge by omfatter Buddinge Centret og er afgrænset som vist på kortskitsen. Forholdet mellem dagligvareomsætning og -forbrug i bydelen er 55-60 %, og dette forhold vil kunne ændres med et mere attraktivt varehus. Bymidten afgrænses efter den fastlagte metode til afgrænsning af bymidter, justeret i forhold til Rådhusparken. Området rummer herefter ikke mulighed for at supplere med det attraktive varehus, der handelsmæssigt er behov for. Der udlægges derfor ikke yderligere arealer til dagligvarebutikker her, men alene butiksareal til supplement af udvalgsvarebutikker på 2.000 m²." Noter
Buderupholm

Buderupholm er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1268. Gården ligger i Buderup Sogn, Hornum Herred, Ålborg Amt, Rebild Kommune. Hovedbygningen er opført i 1731 Buderupholm Gods er på 25 ha. Ejer af Buderupholm (1250-1268) Esbern Vognsen (1268) Gro Vind gift Vognsen (1268) Bodil Vind gift Krog (1268-1280) Niels Krog (1280-1525) Forskellige ejere (1525-1541) Joachim Lykke (1541-1555) Iver Lykke (1555-1609) Christopher Lykke (1609-1614) Iver Lykke (1614-1619) Johan Brockenhuus (1619-1623) Axel Rosenkrantz (1623-1626) Anne Høg Banner gift Rosenkrantz / Niels Rosenkrantz (1626-1634) Anne Høg Banner gift Rosenkrantz (1634-1640) Mogens Høg Banner (1640-1660) Anne Lykke (1660-1667) Jørgen Lykke (1667-1677) Peiter Risler (1677-1692) Anna Tecla von Baurngarten gift Risler (1692-1726) Mikkel Suhr (1726) Margrethe Horn gift Suhr (1726-1728) Christen Sørensen (1728-1749) Thøger Benzon (1749-1758) Pieter de Lange van Bergen ( i Holland kendt som Pieter Pergerrits, ølbrygger i Purmerend) (1758-1770) Niels Bjørn (1770-1816) Ida Cathrine Lassen gift Bjørn (1816) Christen Rothe / Andreas Frederik Beyer (1816-1820) Slægten Bjørn (1820-1826) Christen Rothe (1826-1842) Den Danske Stat (1842-1847) Frederik Anton Birch Dahl / M. F. Rübner (1847-1863) Frederik Anton Birch Dahl (1863-1914) Hans Frederik Anthon Birch Dahl (1914-1915) J. Jespersen (1915-1916) A. K. Øllegaard (1916-1918) F. C. Overgaard (1918-1920) Martin Iversen (1920-1933) Viggo Schjerup (1933-1967) Thomas Jacobsen (1967-1980) Vagn Larsen (1980-2009) Hans Dall og Hanne Dall (2009-) Hanne Dall Referencer Eksterne henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Buerup Kirke

Buerup Kirke er en kirke i Kalundborg Kommune. Kirken opført i 1887 som en filialkirke til Sæby Kirke, og Buerup Sogn blev udskilt fra Sæby Sogn i 1921. Kirkegården blev anlagt og stod færdig 1894, mens ligkapellet blev bygget i 1895. Eksterne kilder og henvisninger Buerup Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet Buerup Kirke hos KortTilKirken.dk
Bunkermuseet ved Ollerup Gymnastikhøjskole

Bunkermuseet ved Ollerup Gymnastikhøjskole eller Ollerupbunkeren er en bunker, der blev bygget af den tyske besættelsesmagt i 1944. I 2002 samlede en kreds af lokale historieforskere og blev enige om at istandsætte de 100 meter lange gange. På væggene er opsat en en hel del plancher, der fortæller om stedlige begivenheder under Anden Verdenskrig, samt modeller af de fly, som overfløj og eventuelt styrtede ned i området, m.m. I alt er der 43 emner. I perioden fra 1. maj – 1. november er der offentlig fri entre. Den 4. maj holder foreningen bag bunkeren en lysfest på stedet.
Bur Kirke

Bur Kirke ligger ret enligt lidt sydøst for landsbyen Bur ca. 10 km V for Holstebro (Region Midtjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Ringkøbing Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Hjerm Herred (Ringkøbing Amt) Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over dobbeltsokkel, ufuldstændig attisk over skråkant. Koret er udformet som en apside og har næsten samme bredde som skibet. Man har fremsat teorier om, at kirken oprindelig har været klosterkirke og det nuværende skib har været tænkt som kor til en større kirke, men intet kan bevises. Kirken er senere blevet forlænget mod vest, antagelig allerede i romansk tid. Ingen oprindelige døre eller vinduer kan spores. I Skibets sydmur ses en reliefkvader med mandshoved. Våbenhuset mod nord er fra 1600-tallet, det tynde tårn er fra 1864. I 1891 blev kirken opmålt og tegnet af arkitekt Valdemar Koch. Kirken blev restaureret i 1972. Da kongen i 1710 udbød egnens kirker til salg, blev kirken købt af Niels Leth til Nørre Vosborg, han døde dog inden skødet blev skrevet og Frantz Linde til Pallesbjerg overtog skødet, hans datter blev imidlertid gift ind i familien Leth kort tid efter, og Bur kirke kom ind under Nørre Vosborg som datterens medgift. I 1911 overgik kirken til selveje. Kirken har fladt bjælkeloft. Triumfvæggen med den spidse korbue er formodentlig opført i sengotisk tid. Altertavlen er en sengotisk fløjaltertavle, i midterskabet ses Nådestolen flankeret af Sankt Jørgen og Anna selv tredje, i sidefløjene ses apostle. Prædikestol]en i senrenæssance er givet af Bendt Christensen i 1634. Den romanske granitfont har bægerblade nederst på kummen, den firkantede fod er fra 1972, indtil da havde kummen stået på en gammel reliefkvader. Eksterne kilder og henvisninger Bur Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Bur Kirke på KortTilKirken.dk Bur Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Burholt

Burholt eller Buurholt er en Hovedgård beliggende i Brønderslev Kommune i Region Nordjylland (Øster Brønderslev Sogn, Børglum Herred). Burholt tilhørte i senmiddelalderen, i hvert fald fra 1490erne, Børglum Kloster og kom med andet klostergods ved reformationen til Kronen, der i 1564 pantsatte Burholt til væbner Christoffer Blik, foged på Åstrup Slot. Efter hans død i 1571 fik slotsfoged på Aalborghus, Palle Nielsen Griis til Slettegård i 1571 tilladelse at indløse gården fra arvingerne, han havde derefter gården som pantlen indtil 1598, men Kronen havde dog allerede i 1573 mageskiftet Burholt til Magdalene Banner, enke efter rigsråden Iver Globsen Krabbe til Krabbesholm. Ejere af Burholt Kilder Eksterne henvisninger J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, København: Forlag G.E.C. Gads 1960 side 353 – 354
Busene Have

Busene Have er et område i form af en mindre lund helt ude ved kysten på den sydøstligste del af Møn. På stedet har tidligere ligget fiskerlejet Brøndehøje, som nævnes første gang 1250 (Bryndhøe). Byen blev af det danske kancelli i 1541 nævnt som et af de fire vigtigste sildemarkeder i Danmark. Byen gik tilbage sammen med sildefiskeriet fra 1580-erne, og da Brøndhøje blev skyllet bort ved en storm i 1625, blev den ikke genopbygget. I området er også den menneskeskabte Skansen' også kaldet Brøndehøje Skanse, der blev anlagt 1658, men som formegentlig kan føres tilbage til middelalderen. Stedet er en kreds omgivet af en vold med en sti, der går i en spiral opad, og hvor der i det indre er et plateau. Der er formentlig tale om et forsvarsanlæg, men muligvis har stedet også tjent andre formål. I området ligger 8 bronzealderhøje og flere bautasten samt en besynderlig 4 x 10 meter stor stensætning. En landmand i Busene Have fandt i 1930'erne tre små bronzegenstande. I forbindelse med store sten ved en høj lå en pincet, en ragekniv med guldtrådsbevikling på grebet samt en større kniv. Nationalmuseet fik 1973 kendskab til gravfundet, efter at landmandens enke havde foræret det til en 12-årig dreng i nærheden. Gravhøjen, som ikke tidligere havde været registreret, var stærkt afpløjet, og næsten hele højens indre var udfyldt af et hønsehus, som var opført på resterne af en gammel vindmølle. Referencer Kilder/Eksterne henvisninger Danmarks Nationalmuseum
Buskysminde

Buskysminde er en lille hovedgård, som er dannet i 1825 af P. S. de Neergaard til Vedbygaard. Gården ligger i Ruds Vedby Sogn, Kalundborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1872 Buskysminde Gods er på 97 hektar Ejere af Buskysminde (1825-1835) Peter Sigvard de Neergaard (1835-1844) Trock (1844-1857) Schjellerup (1857-1864) Duncan (1864-1871) Jens Christian Rasch (1871-1872) Nicolaus Christianus Rasch (1872-1883) L. G. Manniche (1883-1887) N. Manniche (1887-1890) Paulia Friis gift Lund (1890-1902) J. F. van Deurs (1902-1918) Th. Olsen (1918) R. Sørensen (1918-1920) Petersen (1920-1923) Forskellige Ejere (1923-1953) Viggo Hansen (1953-1990) Therkel Hansen (1990-2004) Buskysminde A/S (2004-) Buskysminde A/S v/a Jørn Laursen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Bustrup

For alternative betydninger, se Bustrup (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Bustrup) Bustrup er en hovedgård i Ramsing Sogn i det tidligere Rødding Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune. Herregårdens historie går tilbage til midten af 1400-tallet, hvor den tilhørte slægten Krabbe. Bygninger opført af rigsmarsk Tyge Krabbe i 1521, brændte under Grevens Fejde i 1534, men blev genopbygget, og senere ombygget af Christian Holck i 1626. Den nuværende 3-fløjede hovedbygning i én etage, er fra 1766, opført af kammerråd Peder Skow. Avlsbygningerne brændte i 1869 men er genopført. Bustrup blev udstykket i 1910. Gården har været hjemsted for Bustrup Optagelseshjem, som eksisterede til engang midt i 1970-erne, da den blev købt af Tvinds lærergruppe og stedet blev indrettet til efterskole, og senere er der også lavet en dagskole for børn og unge fra lokalområdet. Eksterne kilder og henvisninger J.P. Trap: Kongeriget Danmark, 4. udg. 1925 Bustrups historie på Bustrup.dk Arkiveret 8. marts 2009 hos Wayback Machine Den Store Danske
Byrum Kirke

Byrum Kirke er en kirke i byen Byrum på Læsø. Den var oprindeligt ejet af munkene fra Vitskøl Kloster og blev senere overdraget til Viborg-kannikerne. Kirken er oprindeligt opført i romansk stil af munkesten, men blev senere ombygget til gotisk stil. Under det hvide kalklag på kirkens loft gemmer der sig kalkmalerier, forestillende Sankt Georg og dragen. Kirken har desuden en figur af Læsøboernes helgeninde, den hellige Barbara. Altertavlen er en fløjaltertavle fra ca. 1450, hvor Marias Himmelkroning og 10 nødhjælpere og helgener ses i midtfeltet, mens de 12 apostle er anbragt på fløjene. To uidentificerede figurer og apostlene Andreas og Thomas (identificeret efter attribut) har en posebog i højre hånd. En figur, der efter attributen at dømme skal være Thomas, har en posebog i venstre hånd. Judas Thaddæus har en posebog hængende i bæltet i venstre side. Kilder Eksterne kilder og henvisninger Byrum Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Byrum Kirke hos KortTilKirken.dk
Bådesgård

Baadesgaard er en lille hovedgård, som er dannet i 1655-1656 af Kronen, af to landsbyer, Baadesby i Gloslunde Sogn og Langholm i Græshave Sogn. Gården ligger i Græshave Sogn, Lollands Sønder Herred, Maribo Amt, Rudbjerg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1737. Baadesgaard Gods er på 240 hektar med Nørregård Ejere af Baadesgaard (1655) Kronen (1655-1656) Hans Mikkelsen Holdentze (1656-1670) Frederik III (1670-1698) Christian V (1698-1700) Hans Daniel Freintz (1700-1704) Kai von Ahlefeldt (1704-1709) Kai von Ahlefeldts dødsbo (1709-1728) Hans Daniel von Ahlefeldt (1728-1737) Hans Landorph (1737-1773) Prinsesse Charlotte Amalie (1773-1774) E. Chrf. Linstow (1774-1782) C. A. Linstow (1782-1783) prinsesse Charlotte Amalie (1783-1791) Christian Ditlev Frederik greve Reventlow (1791-1797) Torkel Baden (1797-1812) N. Clausen (1812-1814) J. Hansen (1814-1827) Carl Ludvig Qvade (1827-1836) J. Wied (1836-1846) Rudolph F. V. H. Henning (1846-1871) David Peter Friderichsen (1871-1873) Johan Ditlev Friderichsen (1873-1880) G. Axel K. Severin Ræder (1880-1894) Enke Fru Ræder (1894-1912) Christian K. Kromphardt (1912-1931) Enke Fru Kromphart (1931-1965) Harald Christian Andersen (Svigersøn til Kromphart) (1965-1973) Ella (Datter af Harald Christian Andersen) og Erik Barfoed-Høj (1973-2005) Lars Mogens Barfoed-Høj (søn af Ella Barfoed-Høj) (2005-) Mogens Erik Barfoed-Høj (Søn af Lars Barfoed-Høj) Ekstern henvisninger Baadesgaard - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 1955, Krak Landbrug
Bågø Fyr

Bågø Fyr er et 8 meter højt fyrtårn, der ligger på den sydvestlige spids af Bågø i Lillebælt. Det blev opført i 1816 efter tegninger af Poul de Løwenørn. Det blev 2016 taget ud af drift. Fyret blev fredet i 1945. Fyret fik oprindelig lys fra en olielampe, men i 1847 blev der monteret et spejlapparat med sideralspejl. Det var i brug frem til 1878, hvor det blev udskiftet med et fast linseapparat. Der var en klokke der blev brugt i tåget vejr, men den blev taget ned i 1932, men kan ses som en del af udstillingen i tårnet. Det første fyr på Bågø var et vippefyr, der blev oprettet af postvæsenet i 1705 i forbindelse med færgeoverfarten mellem Slesvig og Assens. Søfartsstyrelsen solgt i 2016 fyret, fordi det er uden betydning for sikkerheden på vandet. Køberen er Helge Pedersen, ejer af virksomheden Raitex i Aarup. Eksterne kilder og henvisninger Baagø Fyrs venner Arkiveret 21. juli 2011 hos Wayback Machine fyrtaarne.dk Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen Farvandsvæsnet.dk: Dansk Fyrliste 2009 Arkiveret 16. december 2010 hos Wayback Machine
Bågø Kirke

Bågø Kirke er kirken på øen Bågø i Lillebælt ud for Assens. Kirken blev indviet 3. november 1861 ved sognets oprettelse og er beliggende i den nordlige udkant af Bågø by ved vejen til øens nordligste punkt Sommerodde. Kirken blev opført i gule sten med et langhus med tårn mod vest. Tårnet var oprindeligt et pyramidespir over fire spidsgavle, men blev i 1931 ændret til sit nuværende udseende. Oprindeligt havde kirken to klokker. Den mindste stammede fra Bågø Fyr, men fandt på et tidspunkt vej til kirken, hvor den blev brugt til at kime ind til højtiderne. I 1986 bestilte man en ny og større fra klokkefirmaet Petit og Fritsen i Holland, og den gamle klokke blev i 2002 skænket til Baagø Fyrs venner, en nu ophørt forening, da fyret er kommet i privateje og lukket for offentligheden. Klokkerne er derfor leveret tilbage til kirken. Kirken har 125 siddepladser. Bågø er Danmarks mindste kirkesogn, og gudstjenesterne varetages på skift af præsterne fra Assens ca. hver 3. uge. Indvendig er loftet ført op i kip og beklædt med kassetter. Det nuværende orgel med fem stemmer er fra 1901 og blev indsat i kirken 1981. Orgelet, der var bygget i 1898 på Frederik Nielsens orgelbyggeri i Aarhus, blev af Saksild Kirke foræret til Bågø Kirke og er senere blevet restaureret for 120.000 kr. Kirkeskibet er en kopi af linjeskibet Fredericus Quartus. Historie Bågø Kirke blev bygget i 1861 for 3000 rigsdaler, som kom fra ekstrabevilling på finansloven, og 2000 rigsdaler, som øboerne selv kom med. Greven af Wedellsborg, Karl Wedell, skænkede en ikke ubetydelig kapital til lønning af en præst på Bågø og gav saaledes anledning til, at øen blev udskilt fra Assens sogn, at kirken blev bygget, og der blev oprettet et særskilt præsteembede paa Bågø ( Taget fra "Grevskabet Wedelsborgs historie" af Claudius Madsen udgivet 1875. . Da Bågø Kirke blev bygget, forlangte Karl Wedell, at han fra sit gods på Fyn skulle kunne se lyset i kirken. Derfor ligger kirken på øens nordside. Jens Voldum, der var præst på Bågø i 1880-1884, skriver i sine erindringer: "Mens Øen havde sin Kirke i Assens kom Folk kun i Kirke ved Bryllup, Begravelse, Daab og Altergang, hvortil de drog i stort Baadfølge 2 Gange Aarligt". Den sidste præst og skolelærer stoppede på Bågø i 1956. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Bågø Kirke Arkiveret 1. december 2017 hos Wayback Machine Bågø Kirke www.korttilkirken.dk
Augustenborg Skole

Augustenborg Skole er en folkeskole beliggende i Augustenborg på øen Als i Sønderborg Kommune, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse og har omkring 440 elever, fordelt på typisk to klasser pr. årgang. Skolen er beliggende centralt i byen og grænser op til Augustenborghallerne, som benyttes til idrætsaktiviteter og arrangementer. Historie Augustenborg Skole har eksisteret i en længere årrække og fungerer som områdets lokale folkeskole. Gennem tiden er skolen blevet udvidet og moderniseret i takt med ændringer i elevtal og undervisningsbehov. Den nuværende skolebygning indeholder faciliteter til både undervisning og fritidsaktiviteter. Se også Folkeskole Uddannelsesinstitution Augustenborg Augustenborg kommune Referencer
Hørup Centralskole

Hørup Centralskole er en folkeskole beliggende i Kirke Hørup på Sydals i Sønderborg Kommune, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse og er en del af det kommunale folkeskolesystem. Hørup Centralskole dækker primært et geografisk opland på det sydlige Als og er den største skole på Sydals målt på elevtal. Historie Hørup Centralskole var oprindeligt Hørup Skole, grundlagt i 1875, men senere blev den opført som en centralskole i 1965 i forbindelse med strukturændringer i det danske skolevæsen. I denne periode blev en række mindre landsbyskoler nedlagt og erstattet af større enheder, der kunne rumme flere elever og tilbyde udvidede faciliteter samt mulighed for faglig specialisering. Skolen har siden sin etablering gennemgået flere moderniseringer og bygningsmæssige udvidelser for at imødekomme ændringer i elevtal og udviklingen i undervisningsformer. I 2015 blev skolens 50-års jubilæum markeret med arrangementer for nuværende og tidligere elever samt medarbejdere. Se også Folkeskole Uddannelsesinstitution Sydals Kirke Hørup Sønderborg Kommune Referencer