NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lille Amalienborg (Dag Hammarskjölds Allé)

For alternative betydninger, se Lille Amalienborg. (Se også artikler, som begynder med Lille Amalienborg) Lille Amalienborg er et uofficielt navn på et palæ som entreprenøren Harald Simonsen (1873-1949) i 1917 byggede til privatbolig på den daværende Østerbrogade, nu Dag Hammarskjölds Allé 28, på Østerbro i København hvor der førhen havde været dyrekirkegård. Bygningen er tegnet af arkitekten Carl Brummer, der havde specialiseret sig i byggeri af villaer og landsteder for det højere borgerskab. Under besættelsen fik General Hermann von Hanneken besked fra Berlin om, at han skulle finde sig et passende hovedkvarter, i stedet for Hotel D'Angleterre. Den danske stat fik ordre om at købe Harald Simonsens store villa på Østerbrogade 28, kaldet ”Lille Amalienborg”. Huset blev i en årrække senere benyttet af Dansk Røde Kors som hovedsæde, men blev i 2007 købt af rigmanden Fritz Schur for 67 millioner kroner. Den er dermed angiveligt Danmarks dyreste villa.. Schur solgte i december 2015 huset til den tyrkisk stat, som angiveligt vil anvende den som ambassade efter endt istandsættelse. I 2023 var istandsættelsen stadig ikke begyndt, hvilket blev kritiseret af Forskønnelsen. Harald Simonsens datter Erna Hamilton (kendt fra tv-dokumentaren Grevinden på tredje) voksede op i huset i starten af 1900-tallet. Samme år palæet blev bygget skrev Aage Hermann et parodisk digt, hvis første strofe hentyder til huset: Græd ikke så aflangt, du grønne Ansjos, Endnu kan dit Træben vel spille. Hvis Tyren har bidt dig i Armen, saa flyv Mod Strømmen til Vridsløselille. Gik Høkassens Frihjul over Gevind, Nuvel men der vokser Radiser Paa Taget af Trælast-Simonsens Hus, Det står i de svenske Aviser. Ejendommens grundareal er 1.596 m² og beboelsesarealet 1.839 m². Ejendommen består af et fire etager stort hus med to adskilte garager. Der findes også et beskyttelsesrum under kælderen. Se også En Grundstensnedlæggelse, en dokumentarfilm om nedlæggelsen af bygningens grundsten Referencer Eksterne henvisninger Et billede af Lille Amalienborg med diverse oplysninger Arkiveret 21. marts 2005 hos Wayback Machine
Lille Arden

Lille Arden er en lille landsby i Himmerland med 17 husstande. Landsbyen ligger i Astrup Sogn i Mariagerfjord Kommune og hører til Region Nordjylland. Lille Arden er tidligere bygget op omkring gårdbrug hvoraf der kun er en tilbage med drift. Landsbyen er beliggende øst for Arden (tidligere benævnt Hesselholt), og Store Arden. Lille Arden og Store Arden er de oprindelige landsbyer i området, mens stednavnet Arden først opstår med anlæggelse af Jernbanen op gennem Jylland. I 1682 talte Lille Arden 7 gårde med i alt 177,4 tdr land dyrket areal skyldsat til 29,22 tdr. htk. Driftsformen var græsmarksbrug med tægter. Tidligere var der: 11 gårde 1 smed 1 tømrer 1 brugs 1 skole I dag er Lille Arden igen en driftig landsby, hvor de oprindelige gårde udnyttes mere og mere til andre erhverv. Noter Litteratur Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83; Bygd 1983; ISBN 87-87293-25-0 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688; København 1928 (genoptryk ved Landbohistorisk Selskab, København 1975); ISBN 87-7526-056-5
Lille Heddinge Kirke

Lille Heddinge Kirke er en kirke i landsbyen Lille Heddinge, 2 km nordøst for Rødvig på Stevns. Den er både udvendig og indvendig hvidkalket og er opført i årene 1150-1200 i kalksten fra Stevns Klint. Skibet, den ældste og midterste del af kirken, blev opført i romansk stil af kalksten i 1150-1200. De sengotiske tilbygninger våbenhus, tårn og sakristi blev tilføjet 1475-1525. Tilbygningerne er opført dels i kalksten dels i mursten. Tårnet er opført i kridt og tegl. Tårnets taggavle står i den naturlige sten. Formentlig er den blevet renset for puds, Trappehuset på nordsiden af tårnet er tilbygget og monteret med en trappe fra renæssancen. Ved indgangsdøren er der i væggen ridset en runeinskription med navnet "Peter". Ved indgangen fra våbenhuset til kirkerummet sidder en sengotisk trædør med smedejernsgreb. Den er udført af en mester fra Køge midt i 1500-tallet. Indvendigt er det flade, romanske loft blevet erstattet af det gotiske, hvælvede, himmelstræbende loft. En kristusfigur på væggen er resten af et korbuekrucifiks fra ca. 1300. Referencer Eksterne henvisninger Lille Heddinge Kirke hos KortTilKirken.dk Lille Heddinge Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) danmarks-kirker.dk
Lillebrænde Kirke

Lillebrænde Kirke ligger i landsbyen Lillebrænde ca. 4 km V for Stubbekøbing (Region Sjælland). Eksterne kilder og henvisninger Lillebrænde Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Lillebrænde Kirke på KortTilKirken.dk Lillebrænde Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lillebæltskolen

Lillebæltskolen er en folkeskole i Middelfart Kommune, der blev startet i 1980. Skolen er tosporet, har godt 62 medarbejdere og ca. 535 elever fordelt i 21 klasser fra 0. – 9. klasse. I værket Dansk Skolehistorie fremhæves Lillebæltskolen for sit minimalistiske værdiregelsæt. Da alle skoler efter en ny bekendtgørelse i 2010 skulle udarbejde et sæt værdiregler, der var retningsgivende for ny opførsel, tilkendegav skolen kort og godt: "Du må ikke genere nogen eller ødelægge noget" som den første af fem regler. Det var i modsætning til de fleste andre skoler, som valgte betydeligt mere detaljerede forskrifter. Kilder Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Lillemose (Sæby Sogn)

For alternative betydninger, se Lillemose. (Se også artikler, som begynder med Lillemose) Lillemose, er en lille sø på Midtsjælland, beliggende lige nord for Sæby. I dag er det en indelukket sø omkranset af træer og haver. Den var oprindelig, som navnet siger, en mose med åbne omkringliggende arealer. I 1930'erne og 1940'erne blev mosen delt op i mange små lodder, disse gik vinkelret ind i mosen. Ved dræning af de omliggende marker til mosen, opstod den åbne sø. I dag er de mange gamle tørvelodder opkøbt og slået sammen. Der ligger to bindingsværkshuse, det ene i den sydlige del det andet oppe i den nordlige sammen med 7 andre, enten sommer- eller helårshuse, i alt er der 8 bebyggelser omkring søen. I begyndelsen af 1950'erne byggede kommunen to husvildehuse yderst på Lillemosevej, begge er væk nu, dog stod det ene beboet frem til 2000. I- og ved søen er der et rigt fugle- og fiskeliv og på de omkransende marker og krat findes der masser af vildt. Søen var i den sydlige ende, indtil begyndelse af 1900-tallet forbundet via et lille kanalsystem, til en nærliggende mindre sø, og fra den via en å ned til Roskilde Fjord. Senere blev åen rørlagt.I 1990'erne blev de omkringliggende huse kloakeret, dette til stor forbedring af søen vand og dermed også til nytte for fiske- og dyrlivet.
Lillerød Kirke

Lillerød Kirke er kirken i Lillerød Sogn, Lillerød by i Allerød Kommune. Eksterne kilder og henvisninger Lillerød Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Lillerød Kirke hos KortTilKirken.dk Lillerød Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lillerød Church

Lillerød Church (Danish: Lillerød Kirke) is a parish church in Lillerød, Allerød Municipality, some 20 km north of central Copenhagen, Denmark. History and architecture Built in the Romanesque period, the church initially consisted of chancel and nave constructed in stone with the use of stone ashlars at the corners. In the Gothic period, the nave was extended westwards. The lower part of the extension is constructed in stone from the original church while the upper part is built of brick. The crow-stepped west gable has arched niches. A porch was at the same time added on the west side of the church. The tower was built on top of the chancel in 1859 and heightened in 1906. Interior The original flat ceiling of the chancel and nave was in the Gothic period replaced with a cross-vaulted ceiling. The altarpiece is a painting by J. L. G.Lund from the middle of the 19th century. The Baroque style pulpit was created by Hans Snedker in 1631. The altar and chancel was refurbished by Mogens Koch in 1952. The font is from Scania and made of sandstone. Churchyard Notable burials in the churchyard include: Herluf Bidstrup (1912–1988), illustrator Arne Hartmann (1916–2006), writer Aage Haugland (1944–2000), singer F.P. Jac (1955–2008), poet Karl Schrøder (1870–1943), painter and ceramist References External links
Lilliendal

Lilliendal er et gods på Sydsjælland. Det blev dannet i 1664, og blev kaldt Skuderupgaard. Navnet Lilliendal er fra 1765. Gården ligger i Øster Egesborg Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1765 og er ombygget i 1825, 1852 og 1919. Lilliendal Gods er på 804,17 hektar med Beldringe, Stenlængegården, Kræmmervængegården og Adamsminde. Ejere af Lilliendal (1640-1662) Gjord Rasmussen (1662-1673) Leonhart Lihnert (1673-1683) Michael Henriksen Tisdorph (1683-1717) Carl Heinrich Thomas Heins (1717-1726) Christian Frantzen Toxsværd (1726-1730) Georg Jørgen Frederik Segebaden (1730-1740) Jørgen Poulsen Wetmann (1740-1741) Anna Hansdatter gift Wetmann (1741-1753) Johan Jack Hæseker (1753-1757) Anna Margrethe Sprang gift Enslin (1757) Peder Qvistgaard (1757-1760) Sophie Hedevig Ziemers (1760-1785) Hans Gustav Lillienskiold (1785-1795) Niels Lunde Reiersen (1795-1798) Peter Uldall (1798-1800) Antoinette Hansen gift Uldall (1800-1802) Thomas Bech (1802) Holger Stampe (1802-1840) Adam Christopher Knuth-Christiansdal (1840-1852) Christian Frederik Knuth-Christiansdal (1852-1897) Adam Carl Vilhelm Knuth-Christiansdal (1897-1936) Christopher Knuth-Christiansdal (1936-1950) Christian Frederik Knuth-Christiansdal (1950-1963) Christian Frederik Knuth-Christiansdal / Ulrich Christian Knuth-Christiansdal (1963-1994) Ulrich Christian Knuth-Christiansdal (1994-2007) Lilliendal I/S v/a Svend Theodor Kallehave Nielsen / Frits Johannes Kallehave Nielsen (2007-) Svend Theodor Kallehave Nielsen Eksterne henvisninger Lilliendal Gods Arkiveret 1. august 2015 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Lilliendal

Das Gut Lilliendal wurde 1664 erbaut, damals wurde dem Herrenhaus der Name „Skuderupgaard“ gegeben. Den Namen „Lilliendal“ erhielt es 1765. Lilliendal liegt im Kirchspiel Øster Egesborg Sogn in der Kommune Vordingborg. Das Hauptgebäude wurde 1765 errichtet und 1825, 1852 sowie 1919 umgebaut. Fast zweihundert Jahre über befand sich Lilliendal im Besitz des Uradelsgeschlechtes Knuth. Geschichte Adam Christopher Knuth war zunächst Eigner der Baronie Christiansdal auf Lolland. 1804 erlangte er die königliche Erlaubnis, die Baronie aufzulösen und 1821 errichtete er das Fideikommiss Liliendal. 1919 wurden die dänischen Fideikommisse aufgelöst. Eigner (1640–1662) Gjord Rasmussen (1662–1673) Leonhart Lihnert (1673–1683) Michael Henriksen Tisdorph (1683–1717) Carl Heinrich Thomas Heins (1717–1726) Christian Frantzen Toxsværd (1726–1730) Georg Jørgen Frederik Segebaden (1730–1740) Jørgen Poulsen Wetmann (1740–1741) Anna Wetmann, geb. Hansdatter (1741–1753) Johan Jack Hæseker (1753–1757) Anna Margrethe Enslin, geb. Sprang (1757) Peder Qvistgaard (1757–1760) Sophie Hedevig Ziemers (1760–1785) Hans Gustav Lillienskiold (1785–1795) Niels Lunde Reiersen (1795–1798) Peter Uldall (1798–1800) Antoinette Uldall, geb. Hansen (1800–1802) Thomas Bech (1802) Holger Stampe (1802–1840) Adam Christopher Knuth-Christiansdal (1840–1852) Christian Frederik Knuth-Christiansdal (1852–1897) Adam Carl Vilhelm Knuth-Christiansdal (1897–1936) Christopher Knuth-Christiansdal (1936–1950) Christian Frederik Knuth-Christiansdal (1950–1963) Christian Frederik Knuth-Christiansdal / Ulrich Christian Knuth-Christiansdal (1963–1994) Ulrich Christian Knuth-Christiansdal (1994–2007) Lilliendal I/S v/a Svend Theodor Kallehave Nielsen / Frits Johannes Kallehave Nielsen (2007–) Svend Theodor Kallehave Nielsen Weblinks Eintrag auf danskeherregaarde.dk. Historien om Lilliendal Gods, auf darlington.dk.
Lime Kirke

Lime Kirke er beliggende i byen Lime, Syddjurs Kommune. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Danmarks kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine på reitoft.dk Lime Kirke hos KortTilKirken.dk Lime Sogn, Lime Kirke i Trap3-4, s. 643/644 Aadalen – Kirker → næste: Lime Kirke på bricksite.com
Limfjordsmuseet

Limfjordsmuseet, som ligger ved Frederik den VII's kanal i den vestlige udkant af Løgstør, er et fiskerimuseum, som primært udstiller redskaber, fartøjer og andet fra tidligere tiders fiskeri i Limfjorden. Museet arrangerer sejlture på kanalen, som kaldes "Danmarks længste museumsgenstand". Den er 4,4 kilometer lang og blev bygget af 400 mand med hakke, skovl, spade og trillebør i 1856-61. Også den 25 tons tunge og velfungerende drejebro over kanalen er blandt museumsattraktionerne. Det fredede område langs kanalen har udviklet sig til et næsten bilfrit område, og i 2008 åbnedes et nyt maritimt oplevelsescenter. Museet er en del af Limfjordsmuseernes Samvirke Eksterne kilder/henvisninger Limfjordsmuseets hjemmeside
Lind Skole

Lind Skole fik sin nuværende placering i 1916. Skolen er Herning Kommunes ældste skole, og har 718 (2012) elever fordelt på 34 (2011) klasser fra børnehaveklasse til 9. klasse. Det er dermed også kommunens største skole. Skolens historie I 1742, begyndte undervisningen i et gammelt lyngtækket, lerklinet jordløst degnebo beliggende "på fortovet af Rind Kirke" – som der står i indberetningen til Biskop Brorson i Ribe. I 1776 blev der bygget et nyt skolehus af soltørrede mursten og med stråtag. Det eksisterer den dag i dag og er en af kommunens ældste bygninger. Omkring 1805 flyttedes skolen til Lind på den grund, der i dag er Vester Lindvej nr. 17. I 1916 blev skolen flyttet om på Kollundvej, og den gamle skole på Vester Lindvej blev solgt. I 1960 fik Lind by vokseværk, og det var nødvendigt med en udvidelse af skolen. Fra 1959-1974 udviklede Lind Skole sig fra en lille landsbyskole til en stor centralskole med over 900 elever fra børnehaveklasse til 10. årgang, hvorfor endnu en skole i Lind, Højgårdskolen blev bygget i 1977. Kilder/eksterne henvisninger Lind skole
Linddalene

Linddalene (også kaldet Lindalene eller Lindale) er en 41 ha skov beliggende i den nordvestlige del af Hadsund. Linddalene var oprindeligt en del at herregården Dalsgaards privilegerede jord. Skoven blev fredet i 1992 for at bevare det afvekslende landskab og sikre offentlighedens adgang til området. Siden 2007 har området været ejet af Mariagerfjord Kommune, som nu sørger for naturplejen. Linddalene domineres af bøg, eg og gran, afbrudt af mindre åbne arealer, bestående af hede. Linddalene er skabt af smeltevand efter sidste istid for ca. 15.000 år siden. Langs Markedsgade løber den gamle hulvej. Den er skabt over flere hunrede år at dyr og mennesker, der har vandret af den gamle vej mellem Astrup og Hadsund. Linddale nævnes første gang i et dokument fra 1468 (kendt fra en afskrift fra 1655). I 1798 staves navnet "Lind Dalene". Ca. halvdelen af skoven ligger i Hadsund by. Linddalene var i 1900-tallet meget større, men en del af den er siden blevet bebygget. Gravhøje Lindhøj Lindhøj er en 3,5 m høj gravhøj der ligger i den nordvestlige del af Linddalene. Gravhøjen er 32 meter i diameter. Højen ligger i krydset ved gamle Marksvej og den gamle vej mellem Hadsund og Vive. Gravhøjen er fredet før 1937. Marienhøj Plantage Den nærliggende skov Marienhøj Plantage ligger fem meter nord for Linddalene, kun adskilt af Astrupvej, som krydser igennem skoven. Eksterne henvisninger Om Lindalene Arkiveret 27. maj 2014 hos Wayback Machine på Mariager Fjord Natur- og Kulturcenters websted Om fredningen på Danmarks Naturfredningsforenings websted Kilder
Lindersvold

Lindersvold er en herregård i Roholte Sogn (Fakse Herred). Godset er oprettet af to nedlagte landsbyer, Akselhoved og Hyllingeskov, af Christoffer Clausen Lindenov (død 1593) og hans enke Sophie Hartvigsdatter Pless (død 1602). Godset blev herefter ejet af sønnen Godske Christoffersen Lindenov, siden hans enke Karen Henriksdatter Gyldenstierne (død 1654) og deres søn admiral Christoffer Godskesen Lindenov (død 1679). Han genopbyggede hovedgården efter ødelæggelser under svenskekrigene, men solgte det i 1672 til svigersønnen Axel Urne til Årsmarke (nu Knuthenborg), der var gift med datteren Anna Elisabeth Lindenov. Axel Urne solgte godset allerede i 1673 til oberstløjtnant Rabe von Schildern (død 1680), der var gift med hans søster Merete Sophie Urne. Hun styrede godset efter mandens død helt frem til 1704 og udvidede det betydeligt. Efter folkelig overlevering var hun bondeplager. Trap citerer en vise: "Gud fri os for den onde trold – hør det som vi bede. Og fra fru Merthe på Lindersvold – hør os alle Gud med glæde". Hendes datter Hedevig Sophie von Schildern, der var gift med oberst Georg von Kalckreuth (død 1702), arvede godset, men solgte det i 1728 til Kirstine Marie Krabbe (død 1736), enke efter generalmajor Ulrik Christian Kruse (død 1727). Deres datter Birgitte Charlotte Kruse blev i 1732 gift med etatsråd Otto Thott. Han ejede fra 1731 tillige Strandegård og fra 1737 Gavnø (først som medejer). De tre godser var herefter forenede i næsten 200 år under Gavnø. I 1921 blev jorden udstykket til husmandsbrug. Hovedbygningen, parken og avlsbygninger blev solgt til grosserer John Petersen. Efter hans død solgte hans enke i 1927 Lindersvold til Julemærkekomiteen, der drev stedet som julemærkehjem. I 1971 blev det overdraget til børne- og ungdomsforsorgen. Stedet ejes og drives i dag af Den Rejsende Højskole. Lindersvolds hovedbygning er afbildet på julemærket fra 1934. Se også Lindersvold Kilder Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.
Linderumgård

Linderumgård er en hovedgård i Ugilt Sogn i det tidligere Vennebjerg Herred Hjørring Amt, nu Hjørring Kommune i Vendsyssel. Hovedbygning og avlsgård var gamle bygninger i bindingsværk i 1668. I 1690 og 1861 blev hovedbygningen fornyet. I 1921 blev en trelænget avlsgård opført efter brand. I 1959 blev avlsgården genopført efter brand. I 1961 blev hovedbygningen restaureret. Ejere 1300 (ca.) Stig Pedersen Skovgaard 1330 (ca.) Otte Lunov 1361 (ca.) Jens Pedersen Taarnskytte og Jens Havel 1481 (ca.) Jens Steen og Jon Viffert 1515 Karen Jensdatter Vognsen 1530 (ca.) Claus Iversen Dyre 1630 Folmer Urne 1665 Erik Rosenkrantz 1681 Laurids Madsen Bugge 1689 Henrik Lauridsen Bugge 1693 Anders Pedersen Brønsdorph 1709 Henrik Sørensen Kierulf 1718 Chr. v. Ginchelbergh 1765 S. N. Cortsen 1775 Forskellige ejere 1859 Nationalbanken 1872 Forskellige ejere 1881 B. Hasselbalch 1898 J. Th. Hasselbalch 1947 K. J. Spærck Hasselbalch 1958 A.Wagner-Smitt 1961 Chr.Gaarden og W.Petersen
Lindevang Kirke

Lindevang Kirke er en kirke på Peter Bangs Vej på Frederiksberg med adresse på den parallelle Hattensens Allé. Lindevang Kirke stod færdig i 1930 efter Solbjerg menighedsråd i 1923 havde taget initiativ til en udskillelse fra Solbjerg Sogn. Solbjerg Kirke var efter opførelsen af Lindevangskvarteret og Den Sønderjyske By overfyldt til højmesserne og det var nærmest umuligt at få udført alle efterspurgte kirkelige handlinger. Lindevang Sogn blev udskilt fra Solbjerg Sogn i 1926, selvom der gik 4 år til kirken stod færdig. Den 21. september 1930 blev kirken indviet af biskop Harald Ostenfeld. Oprindeligt skulle kirken have heddet Adventskirken, men Frederiksberg Kommunalbestyrelse ønskede at sognet skulle have navn efter området, og derfor blev Adventskirke til Lindevang Kirke. Grunden, hvor kirken blev opført, blev skænket af Frederiksberg Kommunalbestyrelse, under forudsætning af at der blev bygget en monumental bygning, således placeringen ud mod Peter Bangs Vej blev udnyttet. Kirken blev tegnet af arkitekterne Anton Frederiksen og Thomas Havning, der dog først i tredje forsøg fik godkendt deres tegninger hos kommunalbestyrelsen. Kirkebyggeriet blev finansieret af private bidrag og en testamentarisk gave fra Frk. Anna Cathrine From. Historie Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Kirkebygningen Interiør Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Literatur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 https://www.facebook.com/frederiksbergstadsarkiv/ Eksterne henvisninger Lindevang Kirke hos KortTilKirken.dk
Lindevangskolen

Lindevangskolen er en folkeskole på hjørnet af P.G. Ramms Alle og Dalgas Boulevard på Frederiksberg. Lindevangskolens historie går tilbage til slutningen af 1920'erne. I slutningen af 1990'erne fik den et dårligt ry for tung social arv. De da omkring 340 elever blev rekrutteret fra karréerne der lå i et område med Frederiksberg Kommunes dårligste og billigste boliger. I dag har skolen, grundet ændringer i skoledistriktet, en bredere rekruttering samt et stigende elevtal, og den er i nyere tid blevet en mere populær skole på Frederiksberg hvilket også afspejler sig i det stigende elevtal. I maj 2020 var elevtallet på knap 1100 elever, godt 500 børn i SFO'en og en klub, Cassiopeia, der er fællesklub for Lindevangskolen og La Cour Vej skole. Cassiopeia har mere en 500 børn og unge tilmeldt. Lindevangskolen er dermed Frederiksbergs største skole. At skolen er meget eftertragtet afspejles i en ny og nødvendig større tilbygning mod vest, kaldet "Glashuset", samt en kombineret indskolings og SFO-bygning mod øst. Lige øst for skolen findes Lindevangsparken. Skolen har også seks specialklasser til børn og unge kaldet X (før kaldet A Gruppen) med specielle behov. De mest hyppige grunde er autisme og ADHD. Siden 2019 har Gregers Lau Hansen været skoleleder. Lindevangskolen er såkaldt "biologisk central" for Frederiksberg Kommune. Eleverne kan låne kæledyr med hjem. Skolen fik i 2012 en hønsegård. Forhenværende minister Per Stig Møller gik på skolen fra 1949–1954. Flere af medlemmerne fra den danske musikgruppe The Minds of 99 mødte hinanden på Lindvangskolen. Referencer
Lindholm (Gevninge Sogn)

Denne artikel omhandler herregården Lindholm. Opslagsordet har også en anden betydning, se Lindholm. Lindholm er en herregård ca. en halv kilometer syd for landevejen Roskilde-Holbæk i Gevninge Sogn, Voldborg Herred, Lejre Kommune. Den er ret ung som egentlig herregård, men stedet har tidligere givet plads for andre gårde, som peger langt tilbage i historien. Hovedbygningen er opført i 1730 ved J.C. Krieger. Lindholm / Selsø Godser er på 983,8 hektar. Til godset hører desuden Lindenborg Kro. Navnet Lindholm nævnes første gang i 1333, da en Johannes Hviding pantsætter sin ejendom i Lindholm til Sankt Clara Kloster i Roskilde. Efter reformationen har der været skiftende ejere. I 1690 blev det købt af overkrigskommissær Gothard Braem sammen med de omkringliggende bondegårde, samt kaldsret over Gevninge og Herslev kirker. Efter sin død i 1702 blev han med sin hustru og deres to børn begravet i en krypt på nordsiden af Gevninge Kirke. Siden 1728 har godset været i Scheel-Plessen-slægtens eje. Ejere af Lindholm (før 1333) Johannes Hviding (1333-1536) Sankt Clara Kloster (1536-1616) Kronen (1616-1618) Breide Henriksen von Rantzau (1618-1633) Hans Lindenov (1633-1639) Christen Friis til Kagerup (1639-1645) Barbara Wittrup gift Friis (1645-1664) Jørgen Christensen Friis (1664-1673) Hans Zöega (1673-1683) Rasmus Bartholin (1683-1690) Rasmus Bartholin / Ole Rømer (1690-1700) Gothard Braem (1700-1704) Anna Cathrine Wendelmann gift (1) Braem (2) Wildschütz (1704-1726) Severin Wildschütz (1726-1728) Anna Cathrine Wendelmann gift (1) Braem (2) Wildschütz (1728-1752) Christian Ludvig von Plessen (1752-1801) Christian Ludvig Mogensen Scheel-Plessen (1801-1819) Mogens Christiansen Scheel-Plessen (1819-1856) Mogens Joachim Scheel-Plessen (1856-1892) Carl Scheel-Plessen (1892-1915) Carl Gabriel Joachim Wilhelm Carlsen lensgreve Scheel-Plessen (1915-1948) Magnus Carl August Wilhelm Otto Carlsen von Plessen af Scheel (1948-1964) Victor Frederik Carl Carlsen baron von Plessen af Scheel (1964-2004) Marina Elisabeth Ursula Victorsdatter baronesse von Plessen af Scheel gift von Malsen-Ponickau (2004-) Johann Philip Johansen baron von Malsen-Plessen Kilder J.P. Trap: Trap Danmark, 5.udgave Kraks Landbrug Planche fra Lejre Lokalhistoriske Forening