Nyhavn 51

Nyhavn 51 er et blot fire fag bredt gavlkvisthus beliggende som andet hus efter Toldbodgade på solsiden af Nyhavn i København. Ejendommen var tidligere kendt som Lammet på grund af den stadig eksisterende bemalede stentavle med et lam over hoveddøren. Lammet refererede til Henrik Lambertsen Engel for hvem huset blev opført i 1766. Den slags bomærker var normale i en tid, hvor husnumre endnu ikke var blevet indført (sml. hollandsk: gevelstenen (en)). bogstaverne på stenpladen er Lambertsens og hans hustrus initialer. Bygningen blev fredet i 1918. Den blev alvorligt beskadiget, da den under 2. Verdenskrig blev udsat for Schalburgtage, men senere restaureret. Af kendte tidligere beboere kan nævnes skuespilleren Kristofer Hvid, malerne Hans Jørgen Hammer, William Hammer og Carl Frederik Sørensen samt den svenskfødte danser og sangerinde Eva Eklund (no). Mens sidstnævnte ejede bygningen blev den brugt som location i komedien Nyhavns glade gutter, som ejerinden selv havde skrevet manuskript til, ligesom hun optræder i en mindre rolle. Historie Ejendommens oprindelse I Københavns første matrikel fra 1689 blev ejendommen opført som nr. 16 i Sankt Annæ Øster Kvarter. Den tilhørte på det tidspunkt bødker Peder Christensen. Ejendommen blev før 1731 erhvervet af skipper Stig Pedersen. I den nye matrikel fra 1756 blev hans ejendom opført som nr. 26 i Sankt Annæ Øster Kvarter. Den nuværende bygningen på stedet blev opført for øltapper Henrich Lambertsen Engel i 1766. Ved folketællingen i 1787 boede der tre husstande i ejendommen. Den 73-årige enke Maria Smith boede i ejendommen med sin søn Andreas Smith og en tjenestepige. Sønnen arbejde for Asiatisk Kompagni. Friederich Hesselberg, som var skipper, boede i ejendommen med sin hustru Helena, deres to små børn, to tjenestepiger og fire logerende. Jens Knudsen, som var sejlmager, boede i ejendommen med sin hustru Lucie Arth, deres tre-årige søn, en 16-årig datter fra hustruens første ægteskab og en tjenestepige. Familierne Marcussen, Steensen og Jørgensen Ved folketællingen i 1801 boede der fem husstande i ejendommen, hvoraf de fire bestod af unge skippere og deres familier. I al fald tre af skipperfamilierne var formentlig fra Als og beslægtede. Peter Marcussen, som var fra Hardeshøj og fungerede som kaptajn for galeasen De Fire Brødre, er i 1806 nævnt som ejer af ejendommen. Ved folketællingen fra 1801 boede han i huset med sin hustru Johanne Steensdatter, deres tre-årige søn Rasmus Marcussen, fire børn fra hustruens første ægteskab og to tjenestepiger. Christen Steensen, som var skipper og baseret på navnesammenfaldet (Steensdatter(Steensen) meget vel kunne være en yngre broder til Marcussens hustru, boede i ejendommen som eneste medlem af sin husstand. Christian Gotfried Jørgensen (1768-1824), som var fra Nordborg og fungerede som kaptajn for briggen Den Hvide Biørn, boede i ejendommen med sin hustru Karen Hansdatter og deres ét-årige søn. Jørgensens moder Maren (født 1734) var født Marcussen og hans hustru Karen angives ved senere folketællinger at være født Steensen, så formentlig havde begge ægtefæller familiære relationer til de to førnævnte skipperfamilier i ejendommen. Lauritz Mathiesen, som var den fjerde skipper, boede i ejendommen med sin hustru Juliane Larsdatter, deres ét-årige søn og en tjenestepige. Endelig boede tidligere stadsbetjent Hans Peter Lunding i ejendommen med sin hustru Kirstine Christensdatter, deres tre børn og en tjenestepige. I den nye matrikel fra 1806 blev ejendommen igen opført som nr. 26 i Sankt Annæ Øster Kvarter. Den tilhørte som nævnt på det tidspunkt Peter Marcussen. Familien Grønbech Ved folketællingen i 1834 boede der fire husstande i ejendommen. Karen Jørgensen (født Steensen), som var blevet enke efter sin mand Christian Gotfried Jørgensen i 1824, boede stadig på anden sal med to ugifte døtre (begge beskæftigede med håndarbejde) og to logerende. Jørgen Johan Grønbech (1799-1847), en skibskaptahn fra Bornholm som arbejde for Peter F. Heering på Christianshavn, boede nu på stueetagen med sin hustru Karen Marie (født Holm, gift første gang Samuelsen), deres ët-årige datter, to børn fra hustruens første ægteskab og en tjenestepige. Christoffer Hvid (1803-1872), som var skuespiller ved det Kongelige Teater, boede på første sal med sin hustru Annette Chirstine Hvid og en tjenestepige. Lars Andersen, som var arbejdsmand, boede i kælderen med sin hustru Chrestiane Poulsen, deres to børn og en tjenestepige. Ved den næste folketælling i 1840 boede der 23 personer i ejendommen. Jørgen Johan Grønbech og Karen Marie Grønbech boede stadig på stueetagen. De bode der med tre af deres børn (den ene fra hustruens første ægteskab), tre sønner af den afdøde skibsfører Peder Pedersen Hammer 1781 - 1842) og en tjenestepige. De to ældste Hammer-brødre var malerne Hans Jørgen Hammer og William Hammer. Den tredje broder Emil Christian Hammer var på det tidspunkt styrmand, men han slog sig senere ned i Boston, hvor han kom til at tjene som dansk konsul. Deres fader var ligesom Grønbech oprindelig fra Bornholm. Han havde første gang været gift med Grønbechs ældre søsterAnne Cathrine Grønbech (1786-1813). De tre Hammer brødres moder var hans anden hustru Johanne Bistrup (1793 - 1874). Carl Michael Møller, som var værtshusholder, boede på første sal med sin hustru Karen Christine Carlsen, deres to børn og en tjenestepige. Karen Jørgensen (født Steensen) boede stadig på anden sal. Hun boede der med to ugifte kvinder i 30'erne og en logerende. Johan Frederiksen, som var kornmaler, boede nu i kælderen med sin hustru Johanne Nielsen og deres tre børn. Ved folketællingen i 1850 boede der 19 personer i ejendommen fordelt på fire husstande. Karen Marie Grønbech, som nu var blevet enke, var rykket op på anden sal. Hun boede der med tre af sine børn, en tjenestepige og en logerende. Morten Andersen, som var skibskaptajn, boede på første sal med sin hustru Marie Cathrine (født Andernsen), deres tre børn og en tjenestepige. Marinemaleren Carl Frederik Sørensen boede på stueetagen med sin hustru Jacobine Augustine Sørensen, deres ét-årige datter og en tjenestepige. Fritz Iversen, som var sømand, boede i kælderen med sin hustru Johanne Dorthea Iversen og deres 12-årige søn. 1860 – 1900 Da husnumre efter gade i 1859 blev indført i København, som supplement til de gamle matrikelnumre efter kvarter, fik ejendommen husnumreneNyhavn 51. Ved folketællingen i 1860 boede der fire husstande i ejendommen. Marie Margrethe Barfred (født Didrichsen, 1794-1875), som var enke eftersøofficer og toldinspektør i Frederikshavn Jens Lauritz Barfred (1778-1855), boede i ejendommen med sin datter Emma Adolphine Marie Barfred og en tjenestepige. Niels Christian Petersen, som var værtshusholder, boede i ejendommen med sin hustru Karen Sophie Petersen. Hans Joachim Herman Toldberg, som var butiksansat, boede i ejendommen som eneste medlem af sin husstand. Ane Rosendahl, som var gift med Jens Rosendal, men hvis mand ikke er nævnt blandt beboerne, boede i ejendommen med deres tre børn og en tjenestepige. Ved folketællingen i 1880 boede der 14 personer i ejendommen. Grosserer Michael Christian Balck boede på første sal med sin hustru Cathrine og to ansatte. Jens Johansen Resendahl, som var retsvidne, boede på anden sal med sin hustru Margrethe Resendahl og to af deres børn. Maria Svendsen, en enke som var indehaver af en skomagerforretning i kælderen, boede i den tilstødende lejlighed med bestyreren af forretningen William Ludvig Hendrik Lund, dennes hustru Wilhelmine Katharina Lund, deres to børn og en tjenestepige. 20. århundrede Ejendommen blev fredet i 1918. Restaurant Det Gyldne Lam var i mange år beliggende i kælderen. Den 21. september 1944 blev bygningen udsat for Schalburgtage. Tyske soldater fra den nærliggende kaserne i Herluf Trolles Gade mente at have observeret snigskytter i bygningen. Beboerne blev herefter gænnet ud, hvorefter den blev sprængt i luften. Bygningen blev i 1946 restaureret af arkitekten Erik Stengade for ejeren R. Høg-Petersen. Renoveringen blev belønnet med en pris fra Københavns Kommune i 1949. Høg-Petersen blev gift med den svenskfødte danser, sanger og komponist Eva Eklund. Hun arvede restauranten efter mandens død i 1962. Under hendes ejerskab blev den et af Nyhavns mest populære steder med live musik. Arkitektur Nyhavn 51 er et fire fag bredt gavlkvisthus opført med tre fag over en høj kælder. De to midterste fag danner en let fremspringende midterrisalit, som krones af en kvist med trekantsfronton. I sidstnævnte sidder der et rundt vindue. Under midterrisalittens vinduer på anden sal ses to firkantede fordybninger i murværket, hvori der oprindelig har siddet gipsornamenter. Den pudsede, gulmalede facade afsluttes mod taget af en profileret hvidmalet hovedgesims, ligesom der løber en hvidmalet kordongesims over stueetagen og vinduerne også er fremhævet med hvidmalede indfatninger. Hoveddøren i faget længst til venstre (vest) nås via en stentrappe med fire trin. Kældernedgangen sidder i andet fag fra venstre. På gårdsiden er forhuset via et smig fag forbundet med et smalt sidehus, som , som udgår fra forhusets bagside langs skællet mod Nyhavn 49-. I dag Bygningen er i dag opfelt i ejerlejligheder (som E/F Nyhavn 51). Pizzeriaet La Sirene. Kulturelle referencer I filmen Nyhavn 17 ses en brudekaret stoppe foran Nyhavn 51, hvorefter filmens hovedperson går ned i restauranten i kælderen. Restauranten i kælderen spiller en fremtrædende rolle i komedien Nyhavns glade gutterm hvor den dog hedder Restaurant Trinidad. Filmens manuskript blev skrevet af ejendommens ejer, Eva Eklund, ligesom hun skrev et par af dens sange og selv optræder i en mindre rolle. Galleri Referencer Eksterne henvisninger