NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Himmelbjergegnens Natur- og Idrætsefterskole

Himmelbjergegnens Natur- og Idrætsefterskole (HNIE) er en efterskole beliggende ca. 8 km fra Ry og ca. 12 km fra Silkeborg, som blev etableret i 1984. Efterskolen er beliggende i bebyggelsen Glarbo, som ligger i Skanderborg Kommune. Efterskolen er det eneste sted i Danmark, hvor der udbydes orientering som linje. Skolen har plads til 110 elever fordelt på én 9. klasse og tre 10. klasser. Linjer Efterskolen har specialiseret sig i natursport og friluftsliv. I 2020 udbydes der i alt følgende fem linjer: Orientering Adventure race Mountainbike Islandsheste (ridelinje) Outdoor Eleverne tager årligt på én linjetur samt to vandreture, »3-døgns-turen«, som er forbedredende til »Thy-turen«, som er ca. 80-100 km. vandring. Faciliteter Knøsgården Siden 1992 har efterskolen rådet over en nedlagt landbrugsejendom med 45 hektar skov, som er beliggende ca. 2 km. fra skolen. Gården er hjemsted for skolens og elevernes egne islandske heste, men bruges også i høj grad af skolens friluftslivslinje. Hvert år overnatter 3000 personer på gårdens tilstødende lejrplads. Udover besøger 2500 kursister gården hvert år. Feltstationen Et gammelt sommerhus, som blev erhvervet i 1995. Her huses efterskolens kanoer og kajakker. Kendte elever Ida Bobach (2008-09) Louise Schack Elholm (1993-94) Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Friluftsgårdens hjemmeside Arkiveret 16. august 2011 hos Wayback Machine
Himmelekspressen

Himmelekspressen er et herberg for hjemløse mænd, som tilbyder et gratis ophold over natten med morgen- og aftensmad for beboerne. Stedet drives udelukkende for private midler og ved hjælp af frivillig, ulønnet arbejdskraft. Herberget blev indviet i 1952 af vognmand Svend Åge Johannessen og pastor Niels Stampe på baggrund af et vurderet behov for oprettelse af en overnatningsmulighed for byens hjemløse efter at disse indtil da havde fået stillet en række gamle jernbanevogne fra DSB til rådighed. Fra 1962 overdrog denne etat deres bygning i Vasbygade, der herefter officielt huser beboerne. Ekstern henvisning Himmelekspressen J. Lange Jacobsen i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 22. februar 2020
Himmelev Gymnasium

Himmelev Gymnasium er et dansk gymnasium beliggende i bydelen Himmelev i Roskilde. Det er fra 1978 og flyttede i 1980 fra Allehelgensgade ind i de dengang nybyggede lokaler på Herregårdsvej. Bygningerne, der er i ét plan, er omgivet af store græsplæner og beplantning af bøgehække og egetræer. På de grønne arealer omkring gymnasiet er placeret en lang række skulpturer af danske kunstnere. Skolen er et såkaldt hjemstavnsgymnasium: klasselokalerne er samlet i grupper på seks omkring større fællesområder, der fungerer som studiecentre. Den enkelte klasse er fast knyttet til en hjemstavn, hvor der normalt er elever fra alle klassetrin. Foruden hjemstavnene med de almindelige klasselokaler findes en hjemstavn med faglokaler til de naturvidenskabelige fag, et område med musik- og billedkunstlokaler og idrætssal og – hal med internationale mål. Skolen har to datalokaler, et studieområde med computere foran biblioteket og en kantine. Bold- og idrætsbaner ligger i umiddelbar tilknytning til idrætshallen. Bygningerne er velegnede til kørestolsbrugere og gangbesværede. I skoleåret 2007-2008 var der 710 elever og 87 lærere på skolen, fordelt på 37 klasser. Der var 12 1.g-klasser, 8 2.g-klasser, 8 3.g- klasser, 3 1.hf- klasser, 3 2. hf-klasser. Rektor er siden 2024 Julie Rørdam Thom. Kendte studenter 1984: Christine Antorini, undervisningsminister, MF for Socialdemokraterne 1984: Halfdan E, producer og filmkomponist 1991: Anders Sigdal, journalist og studievært 1993: Brian Mørk, komiker 1997: Bryan Rice, popsanger 199?: Tina Müller, tv-vært 2019: Chili Pedersen, sanger fra X Factor Rektorer 1978–2003: Leif Mogensen 2003–2024: Johnny Vinkel 2024–: Julie Rørdam Thom Eksterne henvisninger Himmelev Gymnasiums hjemmeside
Himmelev Skole

Himmelev Skole er en folkeskole i Himmelev, der blev opført i 1964 som følge af den stigende befolkningsvækst i Roskilde og omegn. Himmelev skole er en af de 15 skoler i Roskilde. Oprindelig begyndte skolen i 1909 og lå på Østre Kirkevej ved siden af Himmelev Kirke. Skolen betjente børn fra Veddelev og Himmelev. Skolen blev opkaldt efter opførelsesåret og var en typisk landsbyskole med elever fra 1. til 7. klasse samt 7 ansatte lærere. Skolen rummede sløjdlokale, skolekøkken, gymnastiksal samt læreboliger. Under 2. verdenskrig benyttede tyskerne gymnastiksalen. I 1957 blev skolen for lille, og 57-skolen blev opført overfor. Himmelev og Veddelev voksede. og i 1964 blev skolen igen udvidet med den første afdeling af den nuværende skole; i begyndelsen “pendlede” lærerne mellem 9; 57; og 64 skolen. Senere kom 67 skolen inden skolen er som sin nuværende form. Efterhånden som skolen blev udvidet, lukkede først 1909-skolen, som blev ombygget til ejerlejligheder, og 1957-skolen blev benyttet til SFO. Himmelev og Veddelev blev ved med at vokse, og det blev politisk besluttet at bygge en ny skole i Veddelev og i den nye bydel Trekroner. I alt er 756 elever indskrevet på skolens i alt 33 klasser fordelt på ni klassetrin. Skolen er opdelt i to lange gange med tre korridorer på tværs. Den første af disse korridorer er forbeholdt 0.-2. klasse, den midterste 4.-6. og den bagerste 7.-8. I 2005 blev der opført en tilbygning, som 9. klasserne nu benytter. Nuværende skoleleder er Pernille Holmberg. Eksterne henvisninger https://himmelevskole.aula.dk/kontakt/ledelse-og-kontor Himmelev Skoles hjemmeside Arkiveret 31. august 2006 hos Wayback Machine
Himmelev Skov

Himmelev Skov er en nyanlagt statsskov, beliggende i Roskilde Kommune nordøst for Roskilde i trekantområdet mellem bebyggelserne Himmelev, Trekroner og Slæggerup. I alt 3.000 ha (3 km²) blev udlagt til skov efter en beslutning i Skov- og Naturstyrelsen i 2003, hvorefter den første beplantning foregik fra 2004. Roskilde Kommune har bidraget med yderligere 64 ha fra 2005. Skoven er herefter indledningsvist blevet realiseret gennem beplantning med træer og buske, hvorefter tilvoksning med udvikling af bundvegetation forventes at foregå løbende gennem de efterfølgende 20-30 år, varetaget med tilsyn af Roskilde og Københavns kommuner. Skoven vil primært komme til at bestå af løvtræ, fortrinsvis eg, kombineret med bøg, ask og ær i mindre omfang. Skoven ligger oven på et betydningsfuldt grundvandsmagasin, og udlægning af arealet til skov har derfor et flerstrenget miljømæssigt formål, nemlig sikring af grønne områder og afhjælpning af CO2 problemer gennem binding af CO2 ved skovanlæggelse kombineret med beskyttelse af et væsentligt drikke- og grundvandsmagasin. Skovarealet vil komme til at fremstå som en blanding af skovarealer kombineret med åbne pladser og anlæg til gavn og nytte for den lokale befolkning. Da det er en statsskov, er det tilladt at færdes til fods overalt i skovarealet, også om natten. Hunde skal dog holdes i snor. Dele af den nyanlagte skov vil blive indhegnet i tilvoksningsperioden. Eksterne links Himmelev Statsskov – en oversigt fra Naturstyrelsen (med kort over området som pdf-fil) Arkiveret 12. juni 2013 hos Wayback Machine
Himmelhøj

Himmelhøj er en naturlegeplads bestående af fire skulpturer i det offentlige rum tæt på Vestamager Station. De er lavet af kunstneren Alfio Bonanno og bestilt af Skov- og Naturstyrelsen. Hver skulptur eller installation tilbyder en mulighed for oplevelse i naturen meget tæt på byen. Bonanno er citeret for at sige at han er inspireret af overgangen mellem land og by. Referencer
Himmestrup

Himmestrup (Hemmestrup) er en hovedgård i Lee Sogn, beliggende ca. 5km nordøst for Bjerringbro, i det tidligere Middelsom Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Navnet er kendt tilbage til 1465, og gården kendes tilbage til 1511, hvor enken efter Jens Hvas den lange til Ormstrup,og deres søn overdrog den til landsdommer Niels Clemmentsen til Aunsbjerg. Den blev samlet som hovedgård af rigsråd Mogens Kaas (død 1656) til Støvringgård. Før selvejet hørte landsbyen Lee med 16 gårde og 12 huse under Himmestrup Hovedgård. Jorden blev udskiftet i 1792 . Der har været en hovedbygning i bindingsværk med to sidefløje, opført i 1830. Eksterne kilder og henvisninger
Hindemae

Hindemae er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1480. Gården ligger i Skellerup Sogn, Vindinge Herred, Ullerslev Kommune. Hovedbygningen er opført i 1787-1790. Hindemae Gods er på 215 hektar med Bakkegården Ejere af Hindemae (1480) Jørgen Urne (1480-1510) Jørgen Jørgensen Urne (1510) Mette Clausdatter Huitfeldt gift Urne (1510-1531) Claus Jørgensen Urne (1531-1548) Jørgen Clausen Urne / Erik Clausen Urne (1548-1561) Erik Clausen Urne (1561-1565) Margrethe Pogwisch gift Urne (1565-1588) Frands Eriksen Urne (1588-1599) Claus Eriksen Urne / Helvig Hardenberg gift Rosenkrantz (1599-1605) Claus Eriksen Urne / Breide Rantzau (1605-1618) Frands Rantzau / Breide Rantzau (1618) Lisbeth Sophie Breidesdatter Rantzau gift Lindenov (1618-1642) Hans Johansen Lindenov (1642) Helvig Hansdatter Lindenov gift Urne (1642-1661) Sivert Knudsen Urne (1661) Cathrine Sehested gift (1) Urne (2) Ahlefeldt (1661-1663) Hans Ahlefeldt (1663-1690) Hans Schrøder Løwenhielm (1690-1717) Frederik Eiler Gjedde (1717-1719) Sophie Amalie Hansdatter Løvenhielm gift Gjedde (1719-1725) Carl Vilhelm Gjedde (1725-1750) Seneca Hagedorn (1750-1778) Karen Jacobsdatter gift Pedersen (1778-1801) Ove Johan Vind (1801-1839) Charles Adolph Denys Mourier (1839-1859) Carl Frederiksen lensbaron Juel-Brockdorff (1859-1876) Frederik Carl Vilhelm Niels Adolph Krabbe Carlsen lensbaron Juel-Brockdorff (1876-1900) Carl Frederik Sophus Vilhelm Frederiksen lensbaron Juel-Brockdorff (1900-1936) Julie Sophie Thora Anna Caroline Ottosdatter baronesse Reedtz-Thott gift Juel-Brockdorff (1936-1940) Niels Carlsen baron Juel-Brockdorff (1940-1972) Erik Nielsen baron Juel-Brockdorff (1972-1995) Erik Nielsen baron Juel-Brockdorff / Niels Douglas Eriksen baron Juel-Brockdorff / Frederik Douglas Eriksen baron Juel-Brockdorff (1995-2003) Niels Douglas Eriksen baron Juel-Brockdorff / Frederik Douglas Eriksen baron Juel-Brockdorff (2003-) Gustav Nielsen baron Juel-Brockdorff Eksterne henvisninger Hindemae Gods Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine
Hindsels

Herregården Hindsels ved Limfjorden er en større herregård på cirka 190 hektar på Thyholm i Vestjylland i Hvidbjerg Sogn, Struer Kommune. I nyere tid er det blevet muligt at besøge gården, ligesom der er etableret mulighed for overnatning og rundvisninger. Historie Hindsels stammer fra 1700-tallet, men der har været en gård samme sted siden vikingetiden. I dag er kun stuehuset bevaret fra dengang. Dele af de tilhørende lader brændte ned i et par tilfælde, senest omkring midten af 1900-tallet. Siden 1827 ejes Hindsels af familien Overgaard. Nuværende ejere er Askov og Jacob Overgaard. Ejere af Hindsels (1487-1536) Børglum Bispestol (1536-1640) Kronen (1640-1647) Joachim von Gersdorff (1647-1653) Johan Brockenhuus (1653-1658) Casper von Gersdorff Gården er i perioden 1658-1751 delt i to gårde (1751-1774) Peder Isager (1774-1804) Laurids Breinholt (1804-1808) Hans Jacob Lindahl (1808-1811) Jacob Deichmann (1811-1820) Laurids Christian Djørup (1820-1826) Niels Sørensen (1826-1827) Øllegaard (1827-1857) Niels Overgaard (1857-1869) Enke Fru Overgaard (1869-1911) Jacob Overgaard (1911-1954) Bertel V. Askov Overgaard (1954-1974) Niels Iver Overgaard (1974-1981) Enke Fru Anna Overgaard (1981-) Askov Overgaard (2025-) Jacob Overgaard Situation i dag I dag beskæftiger beboerne af gården sig med planteavl, turisme og naturoplevelser. Svinestaldene er forpagtet til en svineavler. Ekstern kilde/henvisning Hjemmeside
Hindsgavl Voldsted

Hindsgavl Voldsted er navnet på fredede ruinrester af en middelalderborg på Fyn tæt ved Middelfart, som er opført i 1200-tallet og beliggende helt ned til Lillebælt, nedenfor Hindsgavl Slot, overfor Kolding Fjord. Det er en cirka 15 meter høj borgbanke, med en diameter på ca. 75. meter. Udgravninger tyder på at borgen har været ødelagt og genopført flere gange, den blev endeligt forladt i 1660. I dag er voldstedet ejet af Hindsgavl A/S. Om borgen Borgen blev formentlig opført af kong Erik Klipping omkring 1260. Først i 1295 bliver borgen nævnt i skriftlige kilder, dette skete i forbindelse med, at Norges kong Erik Præstehader og danske Erik Menved afsluttede en fred her. Efter at Christian 2. havde fået den jyske adels opsigelsesbrev i sin handske i Vejle tog han til Høneborg i 1523. Her var han gæst hos Erik Krummedige. Ifølge legenden (og Johannes V. Jensens roman Kongens Fald) lod kongen sig færge frem og tilbage mellem dette slot og Hindsgavl på den anden side af Lillebælt, før han besluttede sig til at tage til København. Det blev til 20 gange, frem og tilbage. Under fredstid kunne skibsfarten i Lillebælt overvåges fra slottet, i Jylland lå det nærliggende Høneborg, der kunne overvåge kysten fra den side. I løbet af Karl Gustav-krigene i 1657 til 1660 blev borgen beskadiget og plyndret af svenskerne, efter dette blev den helt forladt. I 1692 blev ruinerne også beskadiget, da tårnet og fruestuen under en storm skred ned i Lillebælt. Offentlig park Der er offentlig adgang til voldstedet, man kan blandt andet gå til stedet igennem Hindsgavl Slotspark. Fra Voldstedet har man udsigt over Lillebælt, blandt andet kan ses Fænø, ovre i Jylland kan man blandt andet se Kolding Fjord. Trap Danmark om Hindsgavl voldsted: "Den gamle Borg har ligget paa en høj, isoleret Banke („Slotsbanken"), der mod V. begrænses af Lille Bælt, medens den paa de andre Sider er omgiven af lave Engdrag; paa Banken findes endnu Murrester (se Resens Tegn.). Efter at Borgen til Dels var bleven ødelagt i Svenskekrigen og yderligere var nedstyrtet 1694, blev som sagt den nye Bygning opført S.Ø. for den gamles Plads til Dels af Materiale fra de nedfaldne Mure; Galleri Referencer
Hinge Sø

Hinge Sø ligger i en sidedal til Gudenåen, lidt nord for Silkeborg i den sydligste del af det tidligere Viborg Amt. Søen har et areal er 0,914 km² og et oplandsareal på 53,8 km²; Gennemsnitsdybden i søen er 1,23 meter og er 2,6 meter på det dybeste sted. Søens vigtigste tilløb er Mausing Møllebæk, Haurbæk og Skjellegrøften. Den har afløb i den østlige ende hvor Alling Å begynder. Hinge Sø ligger i bunden af en markant tunneldal, der kan følges fra Grønbæk, nær Ans i øst, gennem Alling Sø, forbi Holm Mølle og Hinge Sø til Hauge Sø i vest ved Nørre Knudstrup. Ved den sydvestlige ende af Hinge Sø ligger herregården Vinderslevholm på en halvø ud i søen. På den nordlige sid ligger Hinge Søbad. Ved søen blev indtil 2006 afholdt Hinge Søstival, der var en musikfestival med pop-, rock- og bluesmusik.
Hinge Sø

Hinge Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Silkeborgs kommun i Region Mittjylland. Hinge Sø ligger 25 meter över havet. Arean är 0,9 kvadratkilometer. Omgivningarna runt Hinge Sø är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Den sträcker sig 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,5 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Hirtshals Fyr

Hirtshals fyr er et fyrtårn ved Hirtshals. Det blev opført i 1863 i en senklassicistisk stil med N.S. Nebelong som arkitekt og C.F. Grove som ingeniør. Fyrets flammehøjde er 57 meter, selve tårnet er 35 meter højt. Fyrtypen er anduvningsfyr. Fyrkarakteren er: Fast hvidt lys med et kraftigt blink hvert 30. sekund. Der er 144 trin til udsigtsbalkonen. Anlægget er sammensat af fyrtårnet, to korridorbygninger, der forbinder fyret med de to funktionærbygninger, et udhus (1863), et maskinhus (1914) og et sirenehus (1958?). Bygningerne er opført i hvidmalet grundmur. Tårnet står på granitsokkel, mens de øvrige bygninger står på sortmalet muret fundament. De to små korridorbygninger fremstår opført i granitsten mod gården og beton mod havet. Selve fyrtårnet er rundt og afsluttes af en kobberbeklædt lanterne. Tårnet prydes af kong Frederik 7.s monogram og årstallet for opførelsen. Omgangens gelænder er nyt. Døre og vinduer er fornyet. Ved opførelsen havde fyret fast linseapparat og roterende forstærkerprismer. 1914 blev tårnet konverteret fast fyr med blink og petroleums-glødenetbrænder. Fyret blev elektrificeret i 1939. De enetages funktionærboliger dækkes af eternitskifer beklædte saddeltage med kviste. Murene opdeles af lisener. Huset mod nord var tiltænkt fyrmesteren og 1. assistenten, mens huset mod syd blev beboet af 2. og 3. assistenten. Nordbygningens midterfag er prydet af et tilbagetrukket felt, der afsluttes af et rundbueformet savstik. Hirtshals fyr spiller en vigtig rolle i TV2s familiejulekalender 2013 "Tvillingerne og Julemanden". Atlantvolden Skjult i klitterne omkring fyrtårnet findes en del bunkers, et helt fort bygget af tyskerne som en del af Atlantvolden under 2. verdenskrig. Vendsyssel Historiske Museum forestår formidlingen af anlægget, . Området ejes af Hirtshals Fyrfond og hedder i dag Bunkermuseet. Galleri Kilder og eksterne henvisninger Hirtshals fyr 1862 til i dag Arkiveret 3. januar 2014 hos Wayback Machine Hjemmeside for Hirtshals fyr Temagennemgang af danske fyrtårne, Kulturarvsstyrelsen Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Fyr historie og fakta Arkiveret 2. april 2015 hos Wayback Machine Bunkermuseets hjemmeside
Hirtshals Fyr

p4 Hirtshals Fyr ist mit einer Feuerhöhe von 57 m einer der höchsten Leuchttürme Dänemarks und steht im Norden von Jütland in Hirtshals. Die Projektplanung des Leuchtturmes begann im Februar 1859, Grundsteinlegung war am 28. Juni 1860. Am 1. Januar 1863 ging Hirtshals Fyr dann nach gut zweieinhalb Jahren Bauzeit in Betrieb. Der Turm wurde aus rotem Backstein mit holländischen Fliesen auf einem Fundament aus Beton und Granit gebaut. Tageskennung und Ausstattung Die Tageskennung des Leuchtturms war seit 1896 grau und ist seit 1960 ein leicht gelbliches weiß. Von Beginn an war der Leuchtturm mit einem Linsensystem und rotierenden Verstärkerprismen ausgestattet. Im Jahre 1914 wurde ein Glühbrenner auf Petroliumbasis eingerichtet und eine Blinkvorrichtung installiert. Um 1939 wurden schließlich Glühbirnen eingebaut, eine Umstellung auf Automatikbetrieb erfolgte im Jahre 1973. Die heutzutage verwendete Lampe besitzt eine Spitzenleistung von 400 Watt, deren Licht durch die optischen Bauelemente insgesamt millionenfach verstärkt wird. Das Licht kann somit noch in einer Entfernung von bis zu 25 Seemeilen gesehen werden. Besichtigung Der Leuchtturm kann jeden Tag in der Zeit von 10 Uhr bis zum Sonnenuntergang gegen ein Eintrittsgeld besichtigt werden. Während der COVID-19-Pandemie blieb der Leuchtturm zeitweilig geschlossen. Von Juni bis August gibt es zudem an einigen Sonntagen geführte Besichtigungen. Darüber hinaus existiert eine Ausstellung zur Geschichte des Leuchtturms im Maschinenraum. In der wärmeren Jahreszeit werden die Gäste im Kaffeeraum bewirtschaftet. Weiterhin gibt es unter dem Titel „Kunst på Fyret“ viermal pro Jahr eine Kunstausstellung, davon eine zur Osterzeit, zwei in den Sommerferien und eine während der Herbstferien. Hierfür wird das Assistentenhaus genutzt, eines von zwei Nebenhäusern, in dem vier Räume für Ausstellungszwecke genutzt werden können. Pro Ausstellungstag wird mit etwa 150 Gästen gerechnet, in einer Ausstellungswoche mit gut 1000 Gästen. Umgebung In der unmittelbaren Umgebung des Leuchtturms befinden sich 69 Bunker als Teil des Atlantikwalls, die durch Laufgräben über eine Länge von dreieinhalb Kilometern miteinander verbunden sind. Diese Anlagen mit dem Namen 10. Batterie sind der am vollständigsten erschlossene Verteidigungskomplex in Dänemark. Die Wehranlagen können im Bunkermuseum - 10. Batterie besichtigt werden. In der Nähe liegt außerdem Hirtshals Havn, einer der größten Fischereihäfen des Landes. Literatur Ove Hermansen: Danmarks fyrtårne og fyrskibe. Verlag Billesø & Baltzer, ISBN 978-87-7842-286-6 Weblinks Dansk Fyrliste 2022. (PDF; 5,3 MB) Søfartsstyrelsen, abgerufen am 15. November 2015 (dänisch). Panorama von der Aussichtsgalerie des Leuchtturms auf panorama-photo.net Einzelnachweise
Hirtshals fyr

Hirtshals fyr är en fyr vid Hirtshals på Nordjylland i Danmark. Hirtshals fyr ritades av Niels Sigfred Nebelong och uppfördes 1863 i senklassicistisk stil. Tornet är 35 meter högt. Fyrens lyshöjd är 57 meter. Vid fyrtornet finns två förbundna byggnader, ett uthus från 1863, ett maskinhus från 1914 och ett sirenhus från 1958. Tornet står på en granitsockel. Fyrtornet är runt och kröns av en kopparklädd lanternin. Den pryds av kung Fredrik VII:s monogram och årtalet för uppförandet. Fyren elektrifierades 1939. Gömda i klitterna omkring fyrtornet finns en del bunkrar, ett helt fort byggt av tyskarna under andra världskriget som en del av Atlantvallen. Vendsyssel Historiske Museum har tagit över anläggningen, idag benämnd Bunkermuseet. Bildgalleri Källor Om Hirtshals fyr på hirtshals-fyrtaarn.dk Temagennemgang af danske fyrtårne, Kulturarvsstyrelsen Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hirtshals fyr. Webbplats för Hirtshals fyr Bunkermuseets webbplats
Hjallerup Kirke

Hjallerup Kirke ligger i den østlige udkant af Hjallerup, ca. 18 km SØ for Brønderslev (Region Nordjylland). Kirken er opført 1902-1903 i nygotisk stil af røde mursten efter tegninger af arkitekt Ludvig Frederik Olesen, og består af skib, smallere kor samt vesttårn. Kirken blev indviet 6. marts 1903. Eksterne kilder og henvisninger Hjallerup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hjallerup Kirke hos KortTilKirken.dk
Hjallese Kirke

Hjallese Kirke er en kirke i Hjallese Sogn i Odense Kommune. Sognet blev udskilt fra Dalum Sogn 1984. Planerne om at lade en kirke opføre i Hjallese begyndte at tage form 1961, hvor man afsatte plads til den i kommunens dispositionsplan, dér hvor den middelalderlige landsbykirke havde ligget (se nedenfor). Fra 1978 afholdtes gudstjenester i midlertidige lokaler på Odensevej. Grundstenen til den ny kirke blev nedlagt 3. august 1982, og den kunne indvies 11. september 1983. Kirken er tegnet af arkitekt og kongelig bygningsinspektør Ebbe Lehn Petersen og er udvidet 2003 med køkken, kontorer og mødelokale (Gråbrødre Arkitekter, Odense). Den består således nu af en stor sal, der udgør kernen i et kirkecenter med tilstødende møderum og kontorer. Klokketårnet er fristående og rejst nordvest for kirken. Inventaret er i alt væsentligt fra opførelsestidspunktet og tegnet af arkitekten, Ebbe Lehn Petersen. Hjallese †Kirke En middelalderlig kirke i Hjallese blev opført i 1100-tallets anden halvdel. Dette fremgår af et udateret brev fra biskop Simon (1157-86), hvori han fortæller, at han netop har indviet kirken. Kirken blev opført af sognefolket selv, og skulle betjenes af nonnerne fra benediktinerklostret på Nonnebakken (der kort efter 1200 blev afløst af nærliggende Dalum Kloster). Det var i denne kirke, den fynske adel mødtes 9. juli 1534 og besluttede at give deres støtte til Christian 3. under Grevens Fejde. 1576 modtog Jørgen Marsvin gavebrev på kirken med tilladelse til at rive den ned og genanvende materialerne til opførelsen af Hollufgårds hovedbygning. Under vejarbejde på Hjallesegade 1968 stødte man på skeletdele, munkesten og fundamentsten, som formodedes at høre til middelalderkirkens nordmur. Kirken er siden blevet undersøgt ved arkæologiske udgravninger 1979 og 1982 i relation til opførelsen af den ny Hjallese Kirke. Ved udgravningen til dennes tårn stødte man på fundamenter, der afskar skeletter og derved må høre til bygninger, der er yngre end selve kirkegården, formentlig altså en vestlig forlængelse af kirken. Litteratur Wangsgaard Jürgensen, Martin; Burmeister Kaaring, David (2014). Danmarks Kirker, vol. IX Odense Amt. Hjallese Kirke (PDF). Nationalmuseet. Wangsgaard Jürgensen, Martin; Burmeister Kaaring, David (2014). Danmarks Kirker, vol. IX Odense Amt. Hjallese †Kirke (PDF). Nationalmuseet. Kilder Eksterne kilder og henvisninger Hjallese Kirke hos KortTilKirken.dk Hjallese Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)