NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Oregaard

Oregaard er en gammel kongsgård, den nævnes første gang i 1231 og kaldt Orebirk. Oregaard ligger i Ore Sogn, Skovby Herred, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1600. Danmarks Husdyrpark er på Oregaard. Oregaard er på 43,6 hektar med Karensminde Ejere af Oregaard (1231-1471) Kronen (1471-1501) Ebbe Andersen Ulfeldt (1501-1527) Anders Ebbesen Ulfeldt (1527-1534) Hartvig Andersen Ulfeldt (1534-1539) Kronen (1539-1546) Poul Henriksen von Ahlefeldt (1546-1585) Henrik Poulsen von Ahlefeldt (døde 1583) (1585-1588) Abel Henriksdatter von Ahlefeldt (1588-1596) Hans Johansen Lindenov (1596-1635) Laurids Hansen Lindenov (1635-1657) Anne Friis gift Lindenov (1657) Sophie Hansdatter Lindenov (døde 1666) gift Rantzau (1657-1661) Henrik Frantsen Rantzau (døde 1674) (1661-1672) Henrik Ottesen Lindenov (1672) Kirsten Henriksdatter Lindenov gift Banner (1672-1687) Erik Ottesen Banner (1687) Erik Banners dødsbo (1687-1694) Thomas Iversen (1694-1700) Ditlev Reventlow (1700-1704) Cai Hansen Rantzau (døde 1704) (1704-1711) Cai Caisen Rantzau (1711-1712) Kronen (1712-1716) Cai Caisen Rantzau / Otto Blome (1716-1719) Christian Carl Gabel (1719-1749) Jean Henri lensgreve Huguetan-Gyldensteen (1749-1752) Marguerite Marice Francoise Isdore Jeansdatter lensgrevinde Huguetan-Gyldensteen gift von Knuth (1752-1802) Johan Henrik Eggertsen lensgreve von Knuth-Gyldensteen (1802-1827) Constance Henriette Frederikke Johansdatter lensgrevinde von Knuth-Gyldensteen gift (1) Bernstorff (2) Stolberg (3) Rantzau (4) de Wansonwitz (1827-1837) Andreas Erich Heinrich Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1837-1898) Johan Hartvig Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1898-1922) Hugo Kuno Georg lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1922-1943) Den Danske Stat (1943-1976) Svend Jepsen (1976-2006) Gorm Rosencrone von Benzon (2006-) Birthe von Benzon Eksterne henvisninger Oregaard Husdyrpark
Orelund (Sandager Sogn)

For alternative betydninger, se Orelund. (Se også artikler, som begynder med Orelund) Orelund er en lille hovedgård, som nævnes første gang i 1535. Orelund var en avlsgård under Wedellsborg Gods fra 1850 til 1916. Gården ligger i Sandager Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1839. Orelund er nævnt første gang i 1600 i formen Orelunde. Forleddet kommer af gammel-dansk: vara, der betyder overdrev. I dag drives der et stutteri og landbrug fra ejendommen. Orelund Gods er på 129 hektar Ejere af Orelund (1535-1554) Kronen (1554-1583) Philip Heidersdorf (1583-1590) Ida Eriksdatter Grøn gift Heidersdorf (1590-1600) Johannes Norby (1600-1626) Erik Philipsen Heidersdorf (1626-1632) Else Henriksdatter Krag gift Heiderdorf (1632) Knud Skinkel (1632) Reinholt Eriksen Heiderdorf (1632) Ida Eriksdatter Heiderdorf gift (1) von Silschoffen (2) von Reichelsdorff (1632-1647) Leo Bartholomeus Kempter von Silschoffen (1647-1650) Christoffer Philip Kurtzer von Reichelsdorff (1650-1651) Ida Eriksdatter Heiderdorf gift (1) von Silschoffen (2) von Reichelsdorff (1651-1667) Christoffer Philip Kurtzer von Reichelsdorff (1667) Henrik Mund (1667) Christian Jørgensen Skeel (1667-1676) Henrik Mund (1676) Christian Jørgensen Skeel (1676-1703) Jens Pedersen Phil (1703-1730) Laurids Lauridsen (1730) Pauline Hvalsøe gift (1) Lauridsen (2) Hartvigsen (1730-1755) Peder Hartvigsen (1755-1764) Jacob von Meurs (1764-1775) Johannes Christopher Blunck (1775-1814) Carl Adolph Rantzau (1814-1835) Slægten Rantzau (1835-1850) W. F. Treschow (1850-1882) Carl Wilhelm Adam Sigismund Wedell (1882-1883) Julius Wilhelm Georg Ferdinand Wedell (1883-1916) Wilhelm Carl Joachim Ove Casper Bendt Wedell (1916-1926) H. Buch (1926-1965) Enke Fru Marie Buch (1965-1994) H. Brejnholt Jacobsen (1994-) Claus Brejnholt Jacobsen
Oremandsgård

Oremandsgaard er en gammel hovedgård ca 5 km syd for Præstø på Sydsjælland. Den nævnes første gang i 1356. Gården ligger i Allerslev Sogn i Vordingborg Kommune. Den nuværende hovedbygning er opført i 1933 ved Mogens Clemmensen Oremandsgaard Gods er på 916 ha (inkl. 60 ha tilforpagtet). Fra 1977 omlagde Daniel Hage hele landbruget på Gammel Oremandsgaard (100 ha) til økologi. I dag dyrkes hele landbruget økologisk med korn, frø, raps, kløvergræs, byg og ærter. Til godset er knyttet 20 udlejningsboliger. Herunder Oremandsgaard Snitteskole, hvor den velrenommerede Oremandsgaard Kammermusikfest arrangeres af familien Hage. Ejere af Oremandsgaard (1330-1356) Peder Bekere (1356-1761) Kronen (1761-1785) Henrik Adam Brockenhuus (1785-1795) Niels Lunde Reiersen (1795-1803) Hans Petersen (1803-1824) Peter Benedikt Petersen (1824) Slægten Petersen (1824-1827) Peter Nicolaj Arboe (1827-1846) Anne Cathrine Collett gift Arboe (1846-1860) Peter Collett (1860-1872) Peter Anton Alfred Hage (1872-1919) Alfred Peter Anton Hage (1919-1947) Christoffer Friedenreich Hage (1947-1963) Thyra Konow gift Hage (1963-2013) Daniel Friedenreich Hage (2013-) August Friedenreich Hage Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug http://www.oremandsgaard.dk/
Orenæs

Orenæs, tidligere Orenæsgaard, er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1231 og kaldt Hvededal fra 1793 til 1870. Gården ligger i Nørre Vedby Sogn, Falsters Nørre Herred, Maribo Amt, Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1870 ved Ove Petersen og nedrevet i 1981, ny hovedbygningen er opført i 1982. Orenæs Gods er på 725 hektar med Nærstrandgård. Ejere af Orenæsgaard (1231-1351) Kronen (1351) Oluf Jensen Saltensee (1351-1517) Sorø Kloster (1517-1544) Mogens Eskildsen Gjøe (1544) Elline Mogensdatter Gjøe (1544-1766) Kronen (1766-1774) Johan Christoffer von Westen (1774-1793) Christoffer Ulrik von Westen (1793-1869) Den Danske Stat (1869-1907) Johannes Peter Christian Seehusen Wilhjelm (1907-1908) Petrea Agathe Ussing gift Wilhjelm (1908-1948) Georg Peter Ussing Wilhjelm (1948-1949) Julie Henriette Neergaard-Dibbern gift Wilhjelm (1949-1966) Otto Johannes Wilhjelm (1966-1995) Nils Wilhjelm (1995-) Lars Wilhjelm Ekstern henvisninger Orenæs Gods Kilder J. P. Trap: Danmark 1955, Kraks Landbrug
Planetariet

Denne artikel omhandler Planetariet i Jels, tidligere "Orion Planetarium". For "Planetariet" i København, se Planetarium (København). Planetariet (Planetariet i Jels, tidligere Orion Planetarium) er et kultur- og eventsted på Søvej 36 i den sønderjyske by Jels, hvor der afholdes foredrag, intimkoncerter mv. Stedet har i en periode fra 1993 til 31. december 2016 fungeret som et planetarium, indtil det blev lukket, da en af ejerne, Aarhus Universitet, trak driftstøtten. I efteråret 2021 har Pro-Plan Interaktiv A/S købt ejendommen og åbnet det igen som et kultur- og eventsted. Ud over planetariesalen findes et lille observatorium. Ved planetariet finder man desuden begyndelsen på Jels Natur- og Planetsti. Planetariet besøgtes årligt af omkring 15.000 gæster, hvoraf ca. 1/3 udgjordes af skoleelever, der benyttede planetariets skoletjeneste. Daglig leder af planetariet var Lars Petersen, der har en ph.d. i astronomi fra Aarhus Universitet. Planetariet Planetariets hjerte er en 11 meter stor kuppel med plads til 60 gæster, hvor nattehimlens stjerner og planeter kan gengives via en projektor af mærket ZKP3 fra firmaet Zeiss GmbH i Tyskland. Observatoriet Ved planetariet ligger også et lille observatorium, der kan bruges til at fremvise stjernehimlen for de besøgende. Historie Orion Planetarium åbnede den 1. juli 1993 på initiativ fra en gruppe amatørastronomer og med ildsjælen Henrik Nielsen fra Vojens i Sønderjylland i spidsen. I en periode søgte gruppen midler fra fonde, men da disse var svære at opdrive, endte det med at man valgte byen Jels, da man her kunne få egnsudviklingsstøtte fra EU, idet Rødding kommune havde denne mulighed. Gruppen stiftede en privat fond, der slutteligt opnåede finansieringen, der således kom fra Sønderjyllands Amt, der allerede var opnået af projektgruppen; EU midler samt et lån fra Danske Bank. I de fire første år blev Orion Planetarium drevet af fonden "Orion Fonden", men i september 1997 blev driften overtaget af Det Naturvidenskabelige Fakultet på Aarhus Universitet. Ved annoncering af lukningen i efteråret 2016, forsøgte lokale ildsjæle at rejse midler til fortsat drift, men kunne ikke forhindre denne. En støtteforening, Orion Planetariums Venner, arbejdede dog på at kunne genåbne planetariet, og fik resten af 2017 til forsøget. I 2020 kom der en ny forening på banen med visioner for planetariebygningen ved navn "Orion Univers". Referencer Eksterne henvisninger Om Planetariet i Jels hos Planetariet-jels.dk Archive backup: Orion Planetarium Støtteforeningen Orion Planetariums Venner Arkiveret 22. april 2017 hos Wayback Machine Orion Planetarium fylder 10 år Arkiveret 7. januar 2006 hos Wayback Machine Orion Univers Arkiveret 14. december 2023 hos Wayback Machine
Orkesterefterskolen

OrkesterEfterskolen er en efterskole for klassisk musik og folkemusik som ligger i Holstebro. Den blev startet af bratschisten Charlotte Borchorst Faurschou i skoleåret 2004/2005. Skolens væsentligste formål er at støtte unge klassiske musikere, både unge med ambitioner om en professionel musikkarriere og unge, som blot interesserer sig for den klassiske genre. Efterskolen er den eneste i Danmark, som primært beskæftiger sig med klassisk og folkemusik - rytmisk musik er et tilvalgsfag. OrkesterEfterskolen tilbyder undervisning i 9. og 10. klasse. Hver årgang består af ca. 68 unge musikere, hvoraf de fleste tilsammen danner skolens eget symfoniorkester, som dirigeres af skolens dirigent Christian Hørbov-Meier. Udover symfoniorkestret synger alle elever også i fælleskoret, et 4 stemmigt kor, der primært synger klassiske værker, bl.a. af Carl Nielsen. På OrkesterEfterskolen er der forskellige linjer: Orkester, folkemusik, sang, klaver, orgel, garder samt guitar og blokfløjtelinjen og der tilbydes soloundervisning ved konservatorieuddannede lærere. Kulturminister Mette Bock lancerede i april 2018 en talentindsats, der skal styrke og udvikle lokale talentmiljøer, og orkesterEfterskolen er udpeget til et sådant ”talentmiljø” Ekstern henvisning OrkesterEfterskolens hjemmeside Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Ormholt

Ormholt (Vormholt) er en hovedgård beliggende Nejsumvej 12, ca. fem kilometer sydøst for Østervrå i Torslev Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt, Ormholt nævnes første gang i 1455, hvor væbneren Anders Thomesen skrev sig til Ormholt, hans enke Maren Pedersdatter gav alt sin ret til Ormholt og dens fang med videre til Børglum bispestol. Dog i 1464 skrev væbneren Mogens Henriksen sig af Ormholt, men har muligvis været bispens lensmand på Ormholt. Senere må gården have tilhørt rigshofmesteren Mogens Gøye til Krenkerup og i hvert fald i 1552 og 1574 tilhørte gården hans datter Fru. Helvig Gøye (død 1597). Efter 1597 tilhørte Ormholt Axel Urup (død 1601) til Vapnø, derefter i 1620 admiral Peder Munk (Lange) (død 1623) til Estvadgård og Sæbygaard Ormholts hovedbygning er i nygotisk stil fra 1854. Bygningen blev fredet 1990. Ejere 1455 Anders Thomesen Børglum bispestol 1535 ca. Mogens Gøye 1552 Helvig Gøye 1597 Axel Urup 1620 ca. Peder Munk Lange 1623 ca. Otte Christensen Skeel 1625 ca. Margrethe Ottesdatter Rosenkrantz 1632 ca. Frederik Rantzau 1645 Ide Ottesdatter Skeel 1660 Corfitz Trolle 1682 Jens Juel 1683 Søren Pedersen Kjærulf 1687 Niels Mortensen Kjærulf 1707 Henrik Sørensen Kjærulf 1710 Henrik Klein 1733 Henrik Bornemann Kjeldsen 1755 Karen Hansdatter 1766 Kjeld Nikolaj Bornemann 1797 Jørgen Gleerup og Severin Gleerup 1798 Anders Sørensen Kaas 1811 Chr. Severin Schiørring 1823 Johanne Finderup gift Deichmann 1827 Hans Christian Bruun (svigersøn) 1868 Elisabeth Catrine Bente Rudolfine Deichmann gift Bruun 1872 Lambert Daniel Bruun (søn) 1906 Niels Marinus Bruun (søn) 1953 Dagmar Theodora Hansen gift Bruun 1963 P. Brokholm 1979 Erik Seidenfaden (Proprietær født 1943, ikke redaktøren født 1910) Kilder og eksterne henvisninger J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, København: G.E.C. Gads Forlag 1960 side 251 Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen
Ormslev Kirke

Ormslev Kirke er en kirke i byen Ormslev. Den vestlige del er oprindeligt opført af frådsten og rå kampesten uden egentlig sokkel. I sengotisk tid er den udvidet betydeligt, bl.a. med hvælvede korsarme, ligesom der blev bygget hvælvinger i selve kirkeskibet. Korsarmene er senere nedrevet, men der ses tydelige spor af dem i ydermurene. I de gotiske tilbygninger er byggematerialet munkesten. Tårnet er tilføjet i reformationstiden, og hele kirken er grundigt ombygget i 1734. Altertavlen er fra 1619 i renæssancestil, men med et nutidigt krucifiks. Prædikestolen er i senrenæssancestil fra cirka 1630 I kirken er der en romansk granitdøbefont. Eksterne kilder og henvisninger Mogens Skaaning Høegsberg og Martin Wangsgaard Jürgensen (2004): "Ormslev Kirke" Hikuin, redaktion og foto: Jens Vellev, ISBN 87-90814-30-4 Ormslev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Ormslev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Ormslev Kirke hos KortTilKirken.dk Referencer
Orte Kirke

Orte Kirke ligger i landsbyen Orte ca. 15 km NØ for Assens (Region Syddanmark). Tårnet blev opført omkring 1400 af sten fra den første kirke fra 1100-tallet. Skibet blev nyopført i 1850erne. Eksterne kilder og henvisninger Orte Kirke hos KortTilKirken.dk
Orø Kirke

Orø Kirke er den lokale sognekirke på Orø ved Holbæk. Dens kor og skib er opført i senromansk tid af kampesten med tilhugne kvadre på hjørner og omkring døråbninger, samt vinduesindfatninger af kridt og munkesten. Begge de rundbuede døre er bevarede, norddøren er tilmuret. Der kan spores otte oprindelige vinduer i murværket, de er svagt tilspidsede, hvilket tyder på, at kirken er opført sent i 1200-tallet. Tårnet er opført i begyndelsen af 1500-tallet, samtidig opførtes våbenhuset og sakristiet. Kirken blev hårdhændet istandsat i slutningen af 1800-tallet, hvorved to romanske vinduer i skibets nordmur blev ødelagt. Den romanske korbue er bevaret med kragbånd af kridt. I slutningen af 1400-tallet fik kor og skib indbygget krydshvælv, alle har dobbelte kragbånd på vægpillerne. Ved en restaurering af gulvet fandt man rester af glaserede fliser med rosetmønster. Altertavlen er et renæssancearbejde, der er beslægtet med tavlen i Strø Kirke. Prædikestolen er leveret i 1632 og bærer våben for Urne og Arenfeldt, lydhimlen bærer Christian 4.'s initialer. På skibets nordvæg er opsat en Pieta-gruppe, der formodentlig stammer fra o. 1450. Korbuekrucifikset fra o. 1500 med sidefigurer er genopsat på sin oprindelige plads over korbuen. Apostlen Johannes holder en posebog i højre hånd. I 2001 fandt man kalkmalerier på nord- og sydvæggen i skibets 1. fag i forbindelse med kalkning af kirken. De er blevet afdækkede og ved samme lejlighed afdækkede man hvælvets ribbedekorationer. På nordvæggen ses en rytter, muligvis Sankt Jørgen, billedet er blevet noget ødelagt af restaureringsarbejdet i 1897, da man udvidede de romanske vinduer. På sydvæggen ses en engel, som muligvis hører til en fremstilling af Bebudelsen, i så fald skal Maria være bag vægpillen. De to kalkmalerier og hvælvets ribbedekoration er blevet afrenset og restaureret uden tilmalinger af betydning. Eksterne kilder og henvisninger Orø Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet Orø Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Orø Kirke hos KortTilKirken.dk
Osted Fri- og Efterskole

Osted Fri- og Efterskole er en grundtvig-koldsk grundskole i Osted ved Roskilde. Osted Efterskole tilbyder Kunstlinje, Musiklinje, Filmlinje, Gourmet (kokkelinje) samt Global Iværksætter (international linje). Osted Efterskole er godkendt som Cambridge International School. Skolen lægger vægt på det fællesskabsdannende og har plads til 126 elever, heraf op til fem elever med fysiske handicaps. Osted Friskole har plads til ca 200 elever fra 0. til 9. klassetrin og lægger vægt på det musisk/praktiske i balance med den boglige undervisning. Skolen blev oprettet i 1917 af mennesker på Lejre-egnen, som ønskede at have medbestemmelse i forbindelse med deres børns undervisning. Den startede som friskole og blev få år efter udbygget med en efterskoleafdeling. Osted Fri- og Efterskole består også af en børnehave, og friskolen har SFO og klub tilknyttet. Skolerne er selvstændigt beliggende. Der er ca. 80 medarbejdere. Skolens forstandere 1917 - 1941: Forstanderpar Christian og Margrethe Hansen 1941 - 1971: Forstanderpar Niels og Dora Pedersen 1971 - 1975: Forstanderpar Fini og Inge Rasmussen 1975 - 2005: Forstander Hans Anker Kofoed 2005 - 2009: Forstander Lene Møller 2009 - 2011: Forstander Malik Hyltoft 2013 - 2016: Kim Thavi Albrecht 2017 - : Per Krøis Kjærsgaard Kilde/Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside.
Ottestrup

Ottestrup er en gammel landsbyhovedgård, som nævnes første gang i 1421 og var en avlsgård under Giesegård Gods fra 1725 til 1929. Gården ligger i Ørslev Sogn i Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1840. Ottestrup Gods er på 188 hektar. Ejere af Ottestrup (1421-1451) Jacob Nielsen (1451-1455) Lasse Jepsen (1455-1480) Laurens Saxesen Basse (1480-1620) Forskellige Ejere (1620-1640) Verner Parsberg (1640-1647) Berte Vind (1647-1657) Børge Rosenkrantz (1657-1668) Ove Juul (1668-1700) Ida Skeel gift Rantzau (1700-1725) Niels Trolle (1725-1736) Christian Carl Gabel (1736-1760) Anne Sophie Rantzau gift Schack (1760-1790) Frederik Christian greve Schack (1790-1821) Knud Bille greve Schack (1821-1847) Henrik Adolph greve Brockenhuus-Schack (1847-1892) Knud Bille Ludvig Adolph greve Brockenhuus-Schack (1892-1924) Adolph Ludvig greve Brockenhuus-Schack (1924-1929) Frederik greve Brockenhuus-Schack (1929-1940) H.M. Steengaard (1940-1970) Thors Kemiske Fabrikker (1970-1993) Forskellige Ejere (1993-2006) Anders Christian Wibholm (2006-) Ottestrupgård A/S Jernbanen Gården havde fra 1929 sit eget trinbræt på Køge-Ringsted Banen (1917-63), der passerede lige nord for gården. Brugerne opsatte et faldefærdigt læskur, men senere bekostede gårdens ejer et solidt betonskur. Et sidespor, der havde været der fra banens start, blev fjernet i 1940'erne. Kilder Eksterne kilder/henvisninger J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Otto Mønsteds Kollegium

Otto Mønsteds Kollegium er et kollegium ved Vigerslev Allé i København SV, lige nordøst for Vestre Kirkegård. Kollegiet har 307 værelser og et tilsvarende antal beboere. Værelserne er cirka 12 kvadratmeter store, og kollegiet er bygget op omkring 20 køkkener. Kollegiet blev indstiftet 6. februar 1956 som en selvejende virksomhed, grundlagt af bestyrelsen i Otto Mønsteds fond. Året efter flyttede de første studerende ind på kollegiet. Arkitektonisk er bygningen, der ligger overfor Carlsberg på modsat side af jernbanen, opført i fransk futurisme, ud fra den tanke at menneskene skulle generobre jorden, og bo i høje bygninger. Således er kollegiebygningen 11 etager, eller 27 meter, høj. I marts 2026 blev 90 beboere evakueret fra de 3 øverste etage pga. smuldrende beton. Umiddelbart nordøst for kollegiet findes Carlsberg Station, mens Vestre Fængsel findes lige sydøst for det. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Kilder
Oudrup Østerhede

Oudrup Østerhede, er den vestlige del af det store hedeområde i Himmerland der kaldes De Himmerlandske Heder, et hedeområde der tidligere dækkede store dele af Vesthimmerland. Den ligger sydøst for landsbyen Oudrup mellem Aars, Løgstør og Sebbersund. Det åbne og stærkt kuperede bakkelandskab, domineret af lyng og revling, er formet af indlandsklitter på aflejret morænesand. Stedvis ses våde enge i lavninger og mindre krat af stilkeg. Mellem Oudrup Østerhede og Lundby Hede mod øst løber Bruså, der er et tilløb til Dybvad Å; et par kilometer vest for heden ligger Vindblæs Hede. Oudrup Østerhede indgår sammen med tre andre hedestrækninger i en stor naturfredning på 1.300 hektar fra 1941; Den er også en del af Natura 2000-område nr. 19 Lundby Hede, Oudrup Østerhede og Vindblæs Hede. Eksterne kilder og henvisninger Om naturplanen Arkiveret 10. februar 2012 hos Wayback Machine på Naturstyrelsens websider Oudrup Østerhede på Den Store Danske Encyklopædi
Oue Kirke

Oue Kirke ligger i landsbyen Oue mellem Hobro og Hadsund. Den er bygget i 1100-tallet og har fra 1980-2017 sammen med Valsgård sogn haft Paul Arnbak som præst, fra 2017 Hanne Munk. Desuden er der siden 2008 tilknyttet en præst for at styrke indsatsen for børnene og de unge i sognene, denne er fra 2017 Jane Jelsbak. Altertavlen i Oue kirke er et maleri fra 1939 af Rud-Petersen. I baggrunden bag Jesus, Martha og Maria, ses Galilæas bjerge, men kunstneren har malet baggrunden så den samtidig ligner fjorden og bakkerne syd for fjorden (Mariagerfjord), set fra sognet. En kopi af altertavlen (også af Rud-Petersen) fra 1957, er altertavle i Fræer Kirke. Se også Oue Sogn Eksterne henvisninger Oue Kirke hos KortTilKirken.dk
Ouegård

Ouegaard hørte i Middelalderen til Mariager Kloster. Gården ligger i Ove Sogn, Hindsted Herred, Ålborg Amt, Mariagerfjord Kommune. Hovedbygningen er opført i 1911. Ouegaard Gods er på 409 hektar med Ouegaards Mølle og Barsbøl. Ejere af Ouegaard (1428-1500) Mariager Kloster (1500-1536) Viborg Bispestol (1536-1564) Kronen (1564-1599) Jørgen Lykke (1599-1600) Beate Brahe gift Lykke (1600-1638) Frands Jørgensen Lykke (1638-1650) Jacob Enevoldsen Seefeld (1650-1660) Jørgen Enevoldsen Seefeld (1660-1668) Christen Jørgensen Seefeld (1668-1695) Mogens Rosenkrantz (1695-1722) Lene Mogensdatter Rosenkrantz gift Seefeld (1722-1728) Niels Fuglsang (1728-1736) Lars Christensen (1736-1751) Anne Nielsdatter Fuglsang (1751-1769) Frederik Munch (1769-1779) Niels Kirketerp (1779-1795) Jens Clausen Foss (1795-1797) Anne Elisabeth Hasselbalch gift Foss (1797-1822) Jens Jensen Foss (1822-1824) Hans Svanholm (1824-1859) Jens Petersen (1859-1883) Carl Emil Petersen (søn) (1883-1886) Hansine de Neergaard gift Petersen (1886-1895) Hansine de Neergaard gift Petersens dødsbo (1895-1949) Erik Christen Andreas Neergaard-Petersen (søn) (1949-1968) Caj Wilhelm Neergaard-Petersen (søn) / Carl Hans Birger Neergaard-Petersen (bror) / Frantz Carl Lauritz Neergaard-Petersen (bror) (1968-1990) Caj Wilhelm Neergaard-Petersen / Christian Neergaard-Petersen (brors søn) (1990-1993) Caj Wilhelm Neergaard-Petersen / Christian Neergaard-Petersen / Frantz Neergaard-Petersen (bror) (1993-2005) Frantz Neergaard-Petersen (2005-2007) Frantz Neergaard-Petersen / Henrik Neergaard-Petersen (søn) (2007-) Henrik Neergaard-Petersen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Ove Rodes Plads

Ove Rodes Plads er en plads på Østerbro i København, der ligger mellem Kanslergade og Borgmester Jensens Allé. Pladsen fik sit navn i 1937, hvor den blev opkaldt efter den radikale politiker Ove Rode (1867-1933). Han er hyldet på pladsen med et monument af Adam Fischer fra 1938 med teksten: ”Mild med myndig malm hans stemme lød I en sværdtid gav han Danmark brød Folkets lune tankens klare ild Smelted’ sammen i hans væsens spil” Monumentet består derudover af en granitstatue, der forestiller en arbejderkvinde med et lille barn på armen, samt et relief af Ove Rode i færd med at holde en tale. Bag de højstemte ord og symbolikken i skulpturen, gemmer der sig en taknemmelighed mod Rode, der som indenrigsminister under 1. Verdenskrig administrerede en socialt afbalanceret kriselovgivning, der hindrede hungersnød og anden elendighed. Ud til den lille plads ligger det hus som statsminister Thorvald Stauning boede i, da han i en sen nattetime indgik Kanslergadeforliget. Ved forliget grundfæstedes den socialdemokratiske velfærdsstat. Adressen var oprindeligt Kanslergade 10, men da interessen for stedet blev for voldsom, beskyttede man beboerne mod al for megen nysgerrighed, og ændrede adressen til Ove Rodes Plads nr. 1. Stauning boede på 1. sal. På den modsatte side støder bygningskomplekset Kanslergården op til pladsen. Komplekset er opført i 1936 og rummer 161 boliger med adresse til Kanslergade, Borgmester Jensens Allé og Jagtvej. Langs med Kanslergade og Jagtvej ligger desuden Kanslerhus, der er opført i 1920. Bygningen rummer 75 boliger og to erhvervslejemål fordelt på otte opgange. Kanslergade nr. 5 udfor pladsen er udsmykket med et søjlerelief omkring hoveddøren. Eksterne henvisninger Noter