NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Den Historiske Miniby

Den Historiske Miniby er en miniby i Fredericia der blev etableret i 1983. Minibyen er en model af Fredericia, som den så ud efter den slesvig-holstenske belejring 6. juli 1849. Minibyen er i størrelsesforholdet 1:10 og det er planlagt, at den skal indeholde ca. 1.200 bygninger. Byen bliver bygget af arbejdsledige og pensionister. Referencer
Det Sorte Geomuseum

Det Sorte Geomuseum er et naturhistorisk museum i Gedser på det sydligste Falster. Museet viser fossiler, mineraler, bjergarter og rav. Gedsers geomuseum viser også flere korte film om geologi. Museet har også skiftende særudstillinger om geologiske perioder, bjergarter og lignende. Siden 2007 er museets inspektør Palle Gravesen, der er uddannet både geolog og biolog. Historie I 1987 blev der i nogle montrer på Gedser Bibliotek udstillet forsteninger og rav fundet af en privat samler. I 1989 blev Lokalgeologisk Samling dannet, og i 1993 åbnede et egentligt museum på biblioteket med en samling af lokale fund af forsteninger og rav med insekter. Biblioteket lukkede efter kommunalreformen i 2007, og museet har været drevet af frivillige lige siden. Samme år blev en af de største private samlinger af sten og mineraler i Norden flyttet til museet. I 2010 blev museet udvidet med flere montrer og større udstillingsareal. Udstilling Museet råder over verdens største slebne stjernealmadin, som kaldes Nordstjernen. Den findes i en stor samling af granat og kvarts. Derudover findes en lang række andre mineraler og bjergarter. Udstillingen af fossilerne viser udviklingen af dyrelivet fra tidlige organismer til store komplekser livsformer. Den del af samlingen regnes for hovedattraktionen og rummer bl.a. sjældne søpindsvin. Derudover er der fossiler af bl.a. blæksprutter, koralrev, snegle, hajer og mammutter. Desuden er der stykker fra svenske vulkaner samt rav med indkapslede insekter. Ekstern henvisning Det Sorte Geomuseum er på Facebook. Referencer
Det gamle borgerhus

Det gamle borgerhus eller Skomagerens hus, er Koldings ældste hus, og er sandsynligvis bygget i 1589. Huset ligger i Helligkorsgade, og området har sandsynligvis været tilskrevet et af Sct. Nicolai kirkes seks altre, muligvis Hellig Kors Alter eller Hellig Trefoldigheds Alter. Huset er nok opført eller genopført, efter den store brand i 1583, der hærgede den østlige del af Kolding. Hoveddørens egetræsoverligger bærer inskriptionen; "Oh herre vil du vort hus bevare, da står det for al frygt og fare 1589" samt initialerne, H.I. og D.H. Sikkert er det dog, at i 1649, boede der en skomagerfamilie i huset. Huset har haft adskillige ejere og er blevet ombygget og udvidet flere gange gennem tiderne. I Slaget ved Kolding, blev byen udsat for et stort bombardement og mange huse brød i brand, men huset blev dog ikke udsat for stor skade. I den bageste gavlmur, er der indmuret en kanonkugle til minde om slaget. P. Martin Møller, var nok den mest markante historiske skikkelse, som har beboet det gamle skomagerhus. Han oplevede gadekampene i 1849 gennem sine vinduer og nedskrev hændelserne. Han interesserede sig for arkæologi og under udgravningsarbejder og pumpearbejder i forbindelse med havneudvidelser i 1860'erne var han så godt som ene, om at indsamle de fortidsminder, der dukkede op. Han indsamlede over 1000 stenredskaber, som overgik til Nationalmuseet og Koldinghus, ved hans død i 1915. På daværende tidspunkt, var huset i forfald og der var risiko for, at det ville blive revet ned, for at give plads til nybyggeri. Nedrivningen blev forhindret af lokalhistorikeren og senere æresborger i byen, I. O. Brandorff, guldsmed Holger Kyster og konsul Jacob Ræder. Disse mænd samarbejdede med foreningen til gamle Bygningers bevarelse og med Nationalmuseets samtykke, blev huset restaureret. Nogle år senere, da huset var gældfrit, overgik det til kommunen og i 1939 var en restaurering af huset indre, afsluttet. Huset blev fredet i 1918 I dag er huset i kommunens regi og kan lånes af foreninger o. lign. til udstillinger og mindre events. Se også Fredede bygninger i Kolding Kommune Kilder og referencer Eksterne henvisninger www.kulturarv.dk Arkiveret 23. september 2013 hos Wayback Machine FBB er Kulturstyrelsens register over Fredede og Bevaringsværdige Bygninger i Danmark. stadsarkiv.kolding.dk Arkiveret 17. februar 2021 hos Wayback Machine Koldingbogen. Årgang 1970. De gamle borgerhuse i Kolding. Af Harald Brogaard.
Dyrehave Mølle

Dyrehave Mølle er en helmuret, rund tårnmølle af grundtypen hollandsk vindmølle med galleri. Den består af en undermølle med tre lofter og en overmølle med fire lofter. Møllen er 25 meter høj og dermed en af de største af de gamle danske vindmøller. Hatten er løgformet og beklædt med zink. Møllens vinger har klapper af træ, vingefanget er ca. 20 meter, og den krøjer med vindrose. Konstruktion og teknik Dyrehave Mølle er bygget i 1858 af sten, hvor overmøllen (med de øverste "lofter") er pudset, mens nederste del er kalket. Møllehatten er beklædt med zinkplader og udstyret med vindrose. Adgangen til møllen skete gennem en port, hvor hestekøretøjerne kunne læsse kornet af. De tre nederste lofter kaldes halvloftet, det lyse loft og det mørke loft; de tilsvarer det ene loft, som i de fleste hollandske vindmøller kaldes broloftet. På halvloftet blev de færdige produkter læsset ned på vognene, det lyse loft fungerede som magasin, og på det mørke loft blev melet læsset i sækkene. Pladsforholdene til disse funktioner har derfor været væsentligt bedre end i de fleste hollandske møller. I overmøllen er møllens tre stenkværne placeret på kværnloftet, hvor stjernehjulet trækker kværnene. Herfra er der adgang til galleriet, hvorfra møllen svikkes. Over kværnloftet er der som i andre møller et lorrisloft og et hatloft, men mellem disse er der – utraditionelt – yderligere et loft, kaldet støvloftet. I 1923 blev der installeret en Deutz råoliemotor som hjælpemotor. Senere blev den suppleret med en elektromotor. Disse motorer er bevarede. Noter Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie (2004). Vindmøller og vandmøller i Danmark. Vol. 2. Forlaget Skib. s. 34-40. Eksterne henvisninger Hjulby-Dyrehaves Grundejerforening om Dyrehave Mølle Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine Møllearkivet.dk A-D Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine
Efterskolen Ådalen

Efterskolen Ådalen er en musisk/kreativ efterskole, der ligger i Hørning 15 km syd for Aarhus. Skolen har plads til 105 elever. Efterskolen Ådalen er grundlagt i 1981 med tilnavnet Lilleskolernes Efterskole af 5 østjyske lilleskoler. Linjefag Efterskolen Ådalen har fem kreative linjer. Eleverne har deres valgte linjefag hele året, eller de vælger et nyt til jul: Billedkunst Drama eSport Musik Sport Klasseformer Skolen har almindelig 9. og 10. klasse, hvor eleverne afslutter skoleåret med at gå op til folkeskolens afgangsprøver. Desuden har efterskolen en karakterfri og projektorienteret 10. årgang. Efterskolen Ådalens værdigrundlag bygger på At den enkelte har medansvar, medindflydelse og medvirker til opbygningen af et skolefællesskab. At samværet foregår i en atmosfære af ligeværd, tillid og åbenhed, hvori samtalen er af central betydning. At læring og skabende virksomhed står centralt i skolens virke og udfordrer såvel lærer som elev. Eksterne henvisninger Efterskolen Ådalens officielle hjemmeside Arkiveret 3. november 2020 hos Wayback Machine
Egå Mølle

Egå Mølle eller Risshøj Mølle er en hollandsk vindmølle 200 m syd for Djurslandmotorvejen <15> mellem Hjortshøj og Egå. Møllen blev opført i 1859, men brændte i 1918, og blev derefter erstattet af en anden mølle fra landsbyen Røved ved Mejlby. Nederst i møllen er der indrettet festlokale til 48 personer. Møllen udlejes i dag til arrangementer. Referencer Eksterne henvisninger www.moellearkivet.dk Arkiveret 24. februar 2014 hos Wayback Machine
Elektricitetsværket, Sct. Jørgens Gade

Elektricitetsværket på Sct. Jørgens Gade 1 i Kolding blev oprindeligt kaldt den elektriske Lysstation, det blev opført i 1898. Bygningen er tegnet af arkitekten Valdemar Schmidt i nationalromantisk stil. Inden opførelsen af elektricitetsværket var der længere debat om i byrådet, idet man diskuterede om det var kunder nok til at aftage strømmen. Derfor havde 77 kunder med tilsammen 1.000 lamper givet tilsagn om at aftage strøm fra værket. Elektricitetsværket blev hurtigt en succes og hvorefter man flere gange måtte udvide og forstørre dampmaskinerne der leverede strømmen. Kedlerne blev produceret af den lokale virksomhed DDMM, De Danske Mejeriers Maskinfabrik. I 1915 anskaffede værket sig en Dieselmotor fra B&W. Elektricitetsværket fungerede frem til 1950'erne, hvor Skærbækværket blev bygget, og overtog leveringen af strøm. Derefter gik elektricitetsværket over til primært at levere fjernvarme til Kolding by. I slutning af 1980'erne blev turbinerne og de andre maskiner fjernet til fordel for arkitektfirmaet Jesper Rasmussen. I dag huser bygningerne bl.a. serverrum for Kolding Kommunes IT-afdeling. Tegnestuen Mejeriet stod for indretningen i 2000. Den gamle jernbro over Kolding Å var oprindelig bygget til møbelfabrikant A.L. Johansens fabrik, der lå ved Østerbrogade. Eksterne henvisninger Kolding Leksikonet Arkiveret 11. juni 2007 hos Wayback Machine Kolding.dk vandrefolder Dampcentralen - Kolding.dk Huse og pladser i Kolding, en arkitekturguide. 2004 af Leif Leer Sørensen
Filipskolen

Filipskolen er en privat, kristen skole i Aalborg. Der er 0.- til 9. klasse, hver trin er der et spor og elevtallet ligger på omkring 220 på skolen. Den 13. august 1979 blev skolen åbnet og var fra starten byens mindste skole, med kun 24 elever, fordelt på fem klassetrin. Se også Foreningen af Kristne Friskoler Referencer Eksterne henvisninger Filipskolens hjemmeside
Flynderupgård Museet

Flynderupgård Museet er et kulturhistorisk museum i Espergærde i Nordsjælland. Museet blev oprettet som egnshistorisk museum, da Helsingør Kommune købte Flynderupgård i 1978. Museet består af et demonstrationslandbrug samt en afdeling om Øresundskystens fiskeri og fiskerlejer. Sidstnævnte er en del af Per Christiansens samling, og desuden udstilles Arne Meylings samling af oldsager og etnografisk materiale. Historie Flynderupgaard har siden begyndelsen af 1800-tallet været en lystgård, ejet af byfolk, der havde forpagtere eller forvaltere til at passe selve landbruget. Det udseende, gården har i dag, fik den i tiden 1915-20, hvor en kaffegrosserer ombyggede hovedbygningen og lod de store avlsbygninger opføre. Arne Meyling var 1940-1972 lærer ved Espergærde skole. Han havde en stor interesse for historie, især lokalhistorie, og opbyggede en stor historisk samling, der omfattede såvel en betragtelig oldsagssamling, som en samling af nyere etnografisk materiale for især den daværende Tikøb Kommune. Hans samling blev hurtigt så stor, at sognerådet oprettede et lille museum på skolen, som blev statsanerkendt. Meylings udstilling blev en blanding af traditionel genstandspræsentation og større og mindre panoramaer. Blandt museets udstillinger var en komplet bondestue og en komplet fiskerstue – et sidestykke til Nationalmuseets tilsvarende udstilling. Ligeledes lod han lave en tidstavle, der satte Danmarkshistorien ind i tidsmæssig sammenhæng med verdenshistoriske begivenheder. Museet opbyggede desuden en ganske stor samling af malerier, såvel landskabsmalerier som portrætmalerier. Nyopstillingen Da samlingerne blev flyttede til det nye museum, blev opstillingen ændret. I hovedbygningen koncentreredes en oversigtlig udstilling, i hovedsagen opbygget efter tidsmæssige principper og især koncentreret om landbruget. Denne udstilling blev fortrinsvis indrettet i stueetagen, mens 1 sal blev indrettet med kontorer m.m. og der i kælderen blev vist en gammel købmandsforretning samt bondestuen. I en sidebygning, som museet har fået stillet til rådighed, indrettedes en udstilling for fiskeriet. I 2021 blev Flynderupgård udskilt fra Helsingør Museer og er nu en selvstændig kommunal kulturinstitution med fokus på lystgårdsmiljøet omkring 1920. Eksterne henvisninger officiel hjemmeside Flynderupgård Museet Arkiveret 22. september 2018 hos Wayback Machine www.helsingorleksikon.dk Arkiveret 21. september 2015 hos Wayback Machine
Flynderupgård Museet

Flynderupgård Museet är ett kulturhistoriskt museum i Espergærde i Nordsjælland. Museet inrättades som museum efter det att Helsingørs kommun hade köpt Flynderupgård 1978. Museet består av ett visningslantbruk samt permanentutställningar om Öresundskustens fiskenäring och fiskelägen. Museet drivs, tillsammans med Helsingør Bymuseum, Skibsklarerergaarden och Helsingør Værftsmuseum, av "Museerne Helsingør" inom Helsingörs kommun. Flynderupgaard har sedan början av 1800-talet varit lantställe för stadsfolk, som hade förvaltare som skötte själva lantbruket. Dess nuvarande utseende fick gården 1915–1920, när en grosshandlare i kaffe byggde om huvudbyggnaden och lät uppföra de stora djurstallen. Utställningarna kommer från läraren Arne Meylings (1903–1979) samling av antikviteter och etnografiskt material och arkitekten Per Christiansens (1919–2002) samling. Arne Meyling var 1940–1972 lärare vid Espergærde skole. Han hade ett stort intresse för lokalhistoria och byggde upp en stor samling av gamla föremål och också nyare etnografiskt material, särskilt från dåvarande Tikøbs kommun. Hans samling blev snart så stor, att sockenrådet inrättade ett litet museum i skolan. Meylings utställning blev en blandning av traditionell föremålspresentation och större och mindre panoramabilder. Utställningen om fiske, baserad på Per Christiansens samling, visar fisket i Öresund, som det bedrevs mellan Kronborg Hage och fiskeläget Sletten i Humlebæk. Källor Flynderupgård Museet i Helsingor leksikon, läst den 26 maj 2021 Noter Externa länkar Flynderupgårdmuseets sida på Helsingörs kommuns museers webbplats﻿
Dragør Badehotel

For alternative betydninger, se Færgegaarden. (Se også artikler, som begynder med Færgegaarden) Dragør Badehotel, tidligere Færgegaarden, er et hotel, der ligger i Dragør på Amager ved Prins Knuds Dæmning, der fører ud til Dragør Fort. Hotellet blev indviet i 1908. Hotellet har blandt andet haft Rolling Stones som gæster tilbage i 1966. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Færgekroen (kro)

Denne artikel omhandler kroen Færgekroen. Opslagsordet har også en anden betydning, se Færgekroen. Færgekroen er en dansk kro fra 1823, beliggende i Hadsund Syd på sydsiden af Mariager Fjord. Færgekroen har tilsvarende et lille hotel (Hotel Syd) der er beliggende på den anden side af gaden. Historie Den første kro byggedes i 1823 af kro- og færgemand Peder Nielsen, Rostrup. Denne kro blev ombygget i 1856 af hans søn, Niels Pedersen. Af senere ejere kan nævnes: Jakob Knudsen 1920-34, Fr. Nielsen 1934-37, Christian Borresen 1937-43, Theilmann Møller 1943-50, K. M. Strømberg 1950-52, A. Chr. Andersen 1952-53, Konrad Overgaard 1953-69, Nørgaard Jakobsen 1969-72. Kroen brændte i efteråret 1969, men genåbnedes i ny skikkelse i 1970. Den nuværende ejer er, Jens Nørgaard Jakobsen, han overtog kroen i 1972 efter sin far Nørgaard Jakobsen og ombyggede den i vinteren 1976-77 og igen i 2000 til den nuværende skikkelse. Desuden er virksomheden udvidet med hoteldrift (Hotel Syd). Referencer Eksterne henvisninger Færgekroens hjemmeside Arkiveret 28. juni 2013 hos Wayback Machine
Førby Sø

Førby Sø eller Vorup Sø er en 47 ha stor sø beliggende i Nationalpark Thy, sydøst for Nørre Vorupør i Thisted Kommune. Søen er delt mellem Vorupør Sogn og Hundborg Sogn. Ved østenden af søen ligger den lille bebyggelse Førby, også kaldet Vorup, men også gårdene vest for søen regnes til Førby. Førby Skole er bygningen Kapelvej 1 over for Vorupør Gamle Kirkegård. Syd for søen ligger Stenbjerg Klitplantage, og mod nord Ålvand Klithede med lavtliggende våde klitlavninger og lobeliesøer i mosaik med klithede-natur. Den er en del af Natura 2000-område nr. 26 - Ålvand Klithede og Førby Sø samt EF-Fuglebeskyttelsesområde nr. 17. Området på i alt 1144 hektar inkl. søens areal blev fredet i 1977. Eksterne kilder og henvisninger Om naturplanen Arkiveret 3. september 2012 hos Wayback Machine på Naturstyrelsens websider Naturplanen Basisanalysen
Grandjeans Gård

Grandjeans Gård er et palæ i København opført 1853-54 af arkitekt Christian Tybjerg i senklassicistisk stil for konditor Christian Frederik Bredo Grandjean. Den store ejendom består af to separate bygninger, Bredgade 4 og Store Strandstræde 3. Siden 1959 har de to ejendomme været fredede. På stedet lå tidligere Collins Gård. Jonas Collin solgte i 1852 sin ejendom til konditor Christian Frederik Bredo Grandjean, som lod den nedslidte gård nedrive. En ny bygning blev rejst, og den 22. december 1853 blev der holdt rejsegilde. Den færdige bygning i fire etager kom til at rumme bl.a. Grandjeans konditori, en restaurant samt konditorens lejlighed på første sal. Konditoriets bevarede vægudsmykninger i pompejansk stil er et ungdomsarbejde af maleren Christian Hetsch. Huset har fem fag mod Store Strandstræde og elleve fag mod Bredgade. Kanneworffs Hus på hjørnet stod i vejen for en sammenhængende bebyggelse mod Kongens Nytorv. Blandt guldalderens gæster i konditoriet var Johan Christian Ryge, Anton Melbye og H.C. Andersen. Sidstnævnte skrev et lejlighedsdigt Ved Krandsens Heisning paa Hr. Grandjean's ny Gaard, den 22de December 1853. Kjøbenhavn. Bianco Lunos Bogtrykkeri. (Fra gammel Tid en Gaard her stod). Kilder Allan Tønnesen: 233 danske borgerhuse, København: Gyldendal 1979, s. 23. ISBN 87-01-54131-5 Side om H.C. Andersen
Gråsten Landbrugsskole

Gråsten Landbrugsskole er en landbrugsskole lidt nord for Gråsten indviet 2. november 1924. Historie Efter Sønderjyllands Genforening med Danmark i 1920 ønskede en kreds af borgere, at der blev etableret en dansk landbrugsskole i Sønderjylland. Der blev oprettet en skolekreds og 10. juli 1922 var der en stiftende generalforsamling i Selskabet "Graasten Landbrugsskole". Senere blev der indsamlet penge og gården "Fiskbæk" blev købt af Statens Jordlovsudvalg. Arkitekt Peder Gram i Haderslev udarbejdede tegninger, og byggeriet blev igangsat i foråret 1924. Den 26. april 1924 var der grundstensnedlæggelse og 2. november 1924 blev skolen officielt indviet. Første elevhold på 62 elever startede under ledelse af forstander Hans Hansen og konsulent Hans Hansen samt tre andre lærere. Siden da er skolen løbende blevet udvidet og renoveret. Gråsten Landbrugsskole var en af de fem sønderjyske skoler der sidst i august 2023 blev ramt af et alvorligt cyberangreb med tilhørende datalæk af personfølsomme oplysninger. Indretning Skolen er en moderne uddannelsesinstitution med plads til 230 elever, hvoraf ca. 200 personer kan bo på skolen. Skolen har hovedsageligt enkeltværelser, hvoraf de fleste med eget toilet og bad, og på alle værelser er der adgang til internet. Der er moderne klasselokaler med konferencefaciliteter, som kan rumme fra 15 og til 150 personer. Derudover er der fritidsfaciliteter, herunder egen idrætshal og motionslokaler. Landbrugsskolen har eget landbrug med mælkeproduktion, svineproduktion, markbrug og naturskole. Køerne går i en stor løsdriftsstald, og malkerobotterne sørger for afvaskning af yver og selve malkningen. Kalvene og ungdyrene går i en ny stald fra 2007. I svinestaldene går søerne og smågrisene. Smågrisene sælges videre, når de vejer omkring 32 kilo. Referencer Eksterne henvisninger Gråsten Landbrugsskoles hjemmeside
Gug Skole

Gug Skole er en folkeskole, beliggende i Gug. Der findes fra børnehaveklasse til 9. klasse på skolen. Der er på hver årgang mellem 3 og 5 klasser. Pr. 19. maj 2013 var der 810 elever, med henholdsvis 417 piger og 393 drenge, og dermed en af Aalborg Kommunes største folkeskoler.
Hadsten Skole

Hadsten Skole er en folkeskole i det nordlige Hadsten med 702 elever. Skolen blev indviet den 11. marts 1970 som en erstatning for Vinterslev Skole, Hadsten Realskole og landsbyskolerne i Nørre Galten og Vissing. Skolen var den første der åbnede i forbindelse med den såkaldte "Midtjyllandsplan" for skolebyggeri, der skulle rationalisere byggeprocessen indenfor skolebyggeri, der hidtil var sket med traditionel dansk byggeteknik. Skolen fungerer i dag som overbygningsskole for Lilleåskolen i Laurbjerg og Bavnehøjskolen i Hadsten. Referencer
Hadsund Fjernvarme

Hadsund Fjernvarme er et fjernvarmeværk i Hadsund. Anlægget leverer varme til husstandene i Hadsund, Hadsund Syd, Skelund, Veddum og Visborg og med fortrinsvis flis som brændstof. Varmeværket drives af brugerne, der er sluttet sammen i selskabet Hadsund Bys Fjernvarme A.m.b.a.. Anlægget forsyner 2064 antal forbrugere pr. 2020. Det første fjernvarmeværk blev indviet i januar 1962 med 315 antal forbrugere. Den 12. juli 1985 erstatter et nyt værk det gamle. Det nye værk kunne både bruge flis og affald som brændstof. Den 27. september 2006 erstatter et nyt flisanlæg det gamle affaldsanlæg. Anlægget blev kort til efter nedrevet, da der skulle bygges ny administrationsbygning. Skorsten er bevaret og benyttes i dag af forskellige teleselskaber som antenne. I midten af 2012 blev 400 forbrugere i Skelund, Veddum og Visborg tilkoblet flisanlægget i Hadsund. Fra december 2013 får 120 husstande på Hadsund Syd for første gang fjernvarme fra Hadsund. Projektet er budgetteret hvorfra 3,5 millioner skal bruges til et fjernvarmerør under fjorden. Den 4. april 2016 blev Hadsund Fjernvarmes nye store solcelleanlæg på Sandelsmosevej i Hadsunds nordlige udkant indviet af Energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt. Det nye store solcelleanlæg, har kostet 45 millioner kroner og består af 1.628 solfangerpaneler med et samlet areal på 20.513 kvadratmeter. Anlægget vil producere omkring 15 procent af varmen i Hadsund, de resterende 85 procent kommer fra træflis. Eksterne henvisninger Hadsund Bys Fjernvarmes hjemmeside Arkiveret 11. december 2013 hos Wayback Machine Kilder
Hadsund Tekniske Skole (bygning)

Hadsund Tekniske Skole skulle opføres for Hadsund Håndværkerforening i 1913, men der gik der brok i tilladelserne og tilskud fra ministeriet, så den blev først indviet den 8. februar 1915. Bygningen er tegnet af arkitekt Morten Skøt, der også var lærer ved Teknisk Skole. Den blev benyttet af Teknisk Skole fra 1915. I 1928 oprettede Hadsund Håndværkerforening også en Handelsskole, der fik til huse i den samme bygning. Senere i 1939 blev den også brugt til vandrerhjem. Under 2. verdenskrig blev bygningen meget medtaget. Skoleåret 1961-1962 var det sidste, før alt undervisning blev flyttet til Hobro. I slutningen af 1960'erne blev den brugt som ekstra klasselokaler for Hadsund Kommuneskole indtil den nye fløj ud mod Kirkegade stod færdig i 1970'erne. Da Hadsund Uddannelsescenter blev oprettet i 1982, kom nogle fag tilbage til byen. Den Gamle Teknisk Skole er nu indrettet til beboelse. De nuværende ejere har lavet hele huset til beboelse, og velholdt det gamle som kunne gemmes. Selv trappen i hele huset er den gamle. Eksterne henvisninger Hadsunds hjemmeside Lise Andersen, Erling Gammelmark og Heino Wessel Hansen, Hadsund – en by bliver til, Hadsund Egns Museum 2004. ISBN 87-988211-1-3 Hadsund – fra ladested til industriby, af Vibeke Foltmann m.fl., udgivet af Sparekassen Hadsund 1983, ISBN 87-982081-2-8 Aase M. Pedersen Livet omkring en bro, Hadsund Bogtrykkerri/Offset Aps. ISBN 87-981494-2-3 Lise Andersen Foreningsliv i Hadsund 1884-1994, udgivet af Hadsund Håndværker og Borgerforening 1994. ISBN 87-984925-0-0 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2010, december 2010. ISBN 978-87-92166-10-4 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2011, november 2011. ISBN 978-87-993817-3-9 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2012, november 2012. ISBN 978-87-995524-6-7 Kilder