NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tårnby Kirke (Stevns Kommune)

For alternative betydninger, se Tårnby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Tårnby Kirke) Tårnby Kirke eller Store Tårnby Kirke i Stevns Kommune er oprindelig bygget omkring år 1200. Bevaret fra denne bygning er et langhus i romansk stil som kirkens vestparti. Fra 1375 stammer et gotisk østparti, og i ca. år 1500 føjedes tre tilbygninger til: Våbenhus, sakristi og kirketårn i munkesten. Til tårnet føjedes et trappehus i 1626. Altertavlen fra 1587 formodes at være fremstillet til Valløby Kirke og overført til Store Tårnby Kirke efter 1688. Den fik påført stærke farver i 1913. Døbefonten er af granit og stammer fra omkring år 1200. Den består af to sten, nemlig øverst en tøndeformet, glat kumme, som hviler på en kegleformet fod. Omkring døbefonten består gulvet af nogle enestående glaserede lerfliser i grøn og brun blyglasur med indstemplede mønstre, som er fremstillet omkring 1260-1280. De blev fundet i 1949 under gulvet i sakristiet. Kilder Eksterne henvisninger Tårnby Kirke hos KortTilKirken.dk Tårnby Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Tårnby Gymnasium & HF

Tårnby Gymnasium & HF, der ligger i Tårnby på Amager, åbnede i 1966 under navnet Tårnby Gymnasium. Tårnby Gymnasium & HF har 90 ansatte og ca. 950 elever. Bygningerne er tegnet af arkitekterne Halldor Gunnløgsson (1918-1985) og Jørn Nielsen (1919-1996) med tilbygninger i 1971. Skolen er bygget i moderne klassicistisk stil. Bygningskroppen består af gulstensmure vandskuret med lys grå cement, taget er mørkegrå vingetegl. Den strenge form afbrydes af store blomstrende atriumgårde. 1967 blev arkitekterne Gunnlögsson og Nielsen tildelt Træprisen for Tårnby Gymnasium. Siden opførelsen af Tårnby Gymnasium & HF, er de fysiske rammer blevet udvidet i samarbejde med SWECO Architects. Det nye musikhus stod færdig ved skolestart i 2012, Multihallen blev indviet 11. december 2013 og Dramasalen, i den gamle pigegymnastiksal, blev indviet 27. april 2015. Sideløbende blev naturfagslokalerne renoveret, og de to lysgårde i forhallen blev inddraget til elevområder, og stod færdig samtidig med Musikhuset. Bygningerne står i dag moderne og tidssvarende. Tårnby Gymnasium blev oprettet som et kommunalt gymnasium og overgik 1973 til Københavns Amtskomunnune. Med Kommunalreformen (2007) blev Tårnby Gymnasium & HF en selvejende statslig institution med en bestyrelse, der består af 11 medlemmer. Skolens ledelse består af en rektor, en vicerektorer og to uddannelsesledere. Kendte studenter 2003: Peter Hummelgaard-Thomsen, socialdemokratisk politiker 2005: Camilla Brejner Schwalbe, socialdemokratisk politiker ca. 2000: Christian Fuhlendorff, komiker 2018: Morten Hjulmand, fodboldspiller Kendt HF-kursist Peter Frödin, skuespiller Rektorer 1966-1970: Ricard Frederiksen 1970-1992: Visti Jacobsen, f. 17.08.1925, d. 1992, cand.mag. 1952 i engelsk og legemsøvelser 1992-2005: Kurt Stolt, f. 25.02.1938, d. 2014 cand.mag. i historie og engelsk 2005-2006: Christian Hansen (konstitueret) 2006- 2018: Mette Ringsted, cand.mag. i fransk og dansk fra Aarhus Universitet i 1999 2018- : Mikkel Harder Sørensen, cand.mag i musik og teatervidenskab fra Københavns Universitet i 2004 Ekstern henvisning Tårnby Gymnasium & HF's hjemmeside Noter
Tårnby Kirke (Tårnby Kommune)

For alternative betydninger, se Tårnby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Tårnby Kirke) Tårnby Kirke er fra 1150 og er oprindeligt opført i kampesten og kridtsten. Den består af et romansk skib og kor, muligvis oprindeligt med apsis, samt et jævngammelt romansk v-tårn, som i dag er nedbrudt. Undersøgelser har vist, at v-tårnet oprindeligt åbnede sig mod kirken ved tre arkadeåbninger båret af to søjler. Herover har der været herskabspulpitur. Tårnet menes oprindeligt at være et tvillingetårn. I unggotisk tid omkring 1200-tallet fik skibet krydshvælv. I 1300-tallet tilføjedes et overhvælvet våbenhus. Omkring 1500 blev v-tårnet rejst i tegl. Det blev delvist opført af genbrugsmateriale. Omkring 1600 blev det romanske kor nedrevet og erstattet af et tre-fags overhvælvet langhuskor. Tårnby kirke var fra 1529-1934 ejet af Københavns Universitet, hvorefter den overgik til selveje. Eksterne kilder og henvisninger Tårnby Kirke hos denstoredanske.dk Tårnby Kirke hos KortTilKirken.dk Tårnby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Tårnby Stadion

Tårnby Stadion er et idrætsanlæg beliggende på Gemmas Allé 41 i Tårnby Kommune på Amager. Anlægget består af en opvisningsbane til atletik og fodbold (banestørrelse: 105 x 68 meter, lysanlæg: 350 lux) og træningsbaner til fodbold samt tilstødende lokaler for bl.a. styrketræning. Atletikopvisningsbanen er med kunststof-belægning. Dertil er tre nye kunststofbaner til fodbold på vej. Idrætsanlægget havde indtil 2006 en grusbane i det nordvestlige hjørne, som den nuværende kunstgræsbane med indhegning er bygget oven på. Fodboldklubben AB Tårnby afvikler alle deres hjemmebanekampe på Tårnby Stadion, som har en tilskuerkapacitet på 10.000, hvoraf 350 er siddepladser. Tilskuerrekorden på stadion er samtidig tilskuerrekord på Amager og ligger tilbage den 19. maj 1976 i en kamp mellem Kastrup Boldklub og Boldklubben Fremad Amager (den første kamp i Slaget om Amager) i den bedste fodboldrække, som overværes af 11.200 tilskuere. Tårnby Stadion er hjemmebane for Amager Atletik Club som årligt arrangere Tårnby Games. Ved siden af stadion ligger AB Tårnbys klubhus(øst afdelingen), og 6 min. gang fra stadion ligger Øresundsmotorvejen (E20), Tårnby Station samt Tårnby Torv. Ekstern henvisning www.taarnby.dk Arkiveret 21. november 2020 hos Wayback Machine Tårnby Stadions hjemmeside.
Tårs Kirke (Hjørring Kommune)

For alternative betydninger, se Tårs Kirke. (Se også artikler, som begynder med Tårs Kirke) Tårs Kirke, beliggende i Tårs, ca. 11 kilometer sydøst for Hjørring, i Tårs Sogn i det tidligere Børglum Herred, Hjørring Amt, nu Hjørring Kommune i Vendsyssel. Apsis, kor og skib er bygget i romansk tid af granitkvadre over karnisprofileret sokkel, murværket er dog noget omlagt gennem tiderne. Syddøren er tilmuret, norddøren er stadig i brug. I apsis og på nordsiden ses oprindelige vinduer. I skibets sydmur ses spor af en højtsiddende dør, hvis anvendelse er uvis. Tagværket på apsis har bevaret den oprindelige topafslutning med et primitivt mandshoved. Våbenhuset og underdelen af tårnet er opført i sengotisk tid. Det sengotiske tårn er blevet nedbrudt på et tidspunkt. I tårnunderdelens nordmur er indsat to ornamenterede romanske gravsten af granit. Apsis har halvkuppelhvælv, kor og skib har bjælkeloft. Altertavlen er fra begyndelsen af 1600-tallet. Prædikestolen er ligeledes fra begyndelsen af 1600-tallet. I koret ses figursten over Claus Dyre til Boller (død 1547) og hans hustru Johanne Morgensdatter (død 1571), Datter af Morgens Riber. I koret ses desuden et epitafium og to gravsten over Peder Munk til Hvidstedgård (død 1758) og hans hustru Anne Marie Christensdatter Riber (død 1771). På siden Epitafier og gravsten kan man se slægtstavler for Claus Dyre og hans hustru. I apsishvælvet har man afdækket senromanske kalkmalerier fra første halvdel af 1200-tallet, en tronende Kristus omgivet af evangelistsymboler, mod nord ses evangelisten Johannes , Johannes Døberen og Jomfru Maria. Under Dommedagsfremstillingen ses en apostelrække. Den romanske døbefont af granit har omløbende bånd under mundingsranden, kummen er inddelt i felter af lodrette stave, i felterne er indhugget kors, den pyramidestubformede fod har Andreaskors på fladerne og sildebensmønster på hjørnerne. Eksterne kilder og henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen) Tårs Kirke på KortTilKirken.dk
Tøjstrup (Ryslinge Sogn)

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. For alternative betydninger, se Tøjstrup. (Se også artikler, som begynder med Tøjstrup) Tøjstrup el. Tøystrup er en gammel sædegård ca 2 km øst for Ringe på Fyn, som nævnes før 1372. Gården ligger i Ryslinge Sogn. Hovedbygningen er opført i 1891-93 ved I. C. Fussing og ombygget i 1917. Gårdens navn skrives i dag Tøystrup. Tøjstrup Gods er på 214,3 hektar Ejere af Tøjstrup (1360-1372) Hagbard Jonsen (1372-1407) Peder Bonde (1407-1430) Peder Knudsen (1430-1523) Forskellige Ejere (1523-1550) Jeppe Findsen / Niels Findsen (1550-1581) Niels Henriksen Sandberg (1581-1592) Kirsten Akeleye gift Sandberg (1592-1616) Mikkel Nielsen Sandberg (1616) Magdalene Nielsdatter Sandberg gift Gaas (1616-1618) Oluf Gaas (1618-1630) Niels Olufsen Gaas (1630-1637) Christian Nielsen Gaas (1637-1638) Christian Nielsen Gaas dødsbo (1638-1648) Erik Kaas (1648-1669) Jørgen Kaas / Erik Kaas (1669-1677) Anne Mule gift Jacobsen (1677-1694) Christian Henrik Luja (1694-1700) Tim Banner (1700) Helvig Urne gift (1) Banner (2) Ulfeldt (1700-1708) Erik Flemming Urne (1708-1743) Niels Hansen Viborg (1743-1766) Adam Didrik von Grambow (1766-1768) Augusta Adamsdatter von Grambow gift von Bülow (1768-1790) Carl Adolf von Bülow (1790-1822) Adam Didrik von Bülow (1822-1891) August Frederik von Bülow (1891) Hans Anker Eegholm (1891-1905) Axel Jacob Peter Eegholm (1905-1915) P. R. Schmidt (1915-1920) Johannes Berntsen (1920-1922) P. Petersen (1922-1947) Poul Christian Gluud Nyboe (1947-1977) Niels Christian Gluud Nyboe (1977-2003) Poul Christian Fritz Hektzen Nyboe (2003-2025) Niels Ulrich Gluud Nyboe (2025-) Copenhagen Green Energy Referencer Eksterne henvisninger Tøystrup Gods
Tønder Gymnasium

Tønder Gymnasium er et gymnasium i Tønder, der udbyder almen studentereksamen (STX) og hf-kursus. Der går ca. 400 elever på Tønder Gymnasium, som beskæftiger cirka 45 undervisere. Gymnasiet tilbyder 6 studieretninger inden for STX og 3 HF-retninger. Gymnasiet har lang tradition for internationalt samarbejde, herunder omkring en særlig international klasse, hvor undervisningen foregik i samarbejde med det tyske gymnasium, Friedrich-Paulsen-Schule (de), der ligger i Nibøl, Slesvig-Holsten. Geografisk ligger gymnasiet centralt i Tønder by mellem Kongevej, Popsensgade og Astronom Hansensgade. Tønder Gymnasium administrerer bl.a. Ida Maria Henrichsens Mindelegat, Den Sønderjydske Fonds Tønder-studenterlegat, Peter Carl Hansens Mindelegat og Tønder Statsskoles Elevforenings Legat-Fond. Historie Gymnasiet blev oprettet som Tønder Statsskole i forbindelse med Genforeningen i 1920. I 1986 overgik gymnasiet fra staten til Sønderjyllands Amt og skiftede i samme ombæring navn til Tønder Gymnasium og HF. Skolen blev selvejende i 2007 og droppede i den forbindelse og HF i navnet, som nu blot er Tønder Gymnasium. Fysisk består gymnasiet af fire store fløje samt en tidligere administrationsbygning, som nu også bruges til undervisning (Tænketanken). Den ældste bygning er fra preussisk tid og tegnet af Tønder-arkitekt Thaysen. I dag kaldes den Vestfløjen, som foruden undervisningslokaler rummer skolens bibliotek, historiske auditorium og gymnastiksal, administration og personalerum. I forlængelse af den vestlige fløj ligger til hver sin side Nordfløjen og Sydfløjen. Den nordlige fløj rummer undervisningslokaler og en historisk kantine, hvor der i dag er elevophold og minibiograf. Sydfløjen huser de naturvidenskabelige undervisningslokaler, herunder Alu Science Center. Over for de tre fløje ligger Østfløjen med både undervisningslokaler, kantine og moderne fællessal. Skolens idrætsfaciliteter ligger i forbindelse med Tønderhallerne, 8 min gang gennem den historiske bymidte. Faciliteterne omfatter sportshal, multisal, klatrevæg, crossfit, svømning, atletik og boldbaner. Alle bygninger omkranser en større gård, hvor der er parkeringsplads og udendørs opholdssteder. Rektorer Axel West (1920-1930) Jakob Randrup (1930-1954) Anders Feilberg Jørgensen (1954-1962) Hans Otto Jensen (1962-1982) Else Fynbo (1982-1997) Jesper Vildbrad (1997-2005) Jens Nielsen Gade (2005-2017) Anna Amby Frejbæk (2017-2022) Karl Jørgen Møller (2022-nu) Se også Kategori:Studenter fra Tønder Gymnasium Referencer Eksterne henvisninger Tønder Gymnasiums hjemmeside
Tønder Vandtårn

Tønder Vandtårn er en 40 m høj bygning opført i 1902 i Tønder lidt syd for Tønder Slots gamle portbygning. Vandtårnet blev i 1995 af Dronning Ingrid indviet som Hans Wegner-museum. Begge bygninger tilhører Museum Sønderjylland og i Kulturhistorie Tønders åbningstid er der adgang til tårnet via portbygningen ved siden af. Museet, der er i syv etager – kaldet dæk – eksklusiv et konferencerum øverst, indeholder en samling af Wegner-stole skænket af familien samt konstruktionstegninger af stolene. Historie Begyndelsen af 1980'erne blev tiden hvor vandtårnets eksistens blev taget op til overvejelse. Fortalerne var dog flest, og i 1989 blev vandtårnet overdraget til Tønder Museum fra Tønder Kommune. Under vejledning fra Ny Carlsbergfondet og Louisiana blev et projekt udformet. I midt-1990'erne donerede A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal 10,4 millioner til ombygningen af vandtårnet, hvilket skulle føre til funktionen som museum. Opgaven med ombygningen blev arkitekt Niels Frithiof Truelsens og rådgivende ingeniør Henry Jensens. Arkitektur Tårnet er opbygget i to dele: den underste er lettere konisk; mens den øvre del er cylinderformet. I nederste del er der vinduer parvis i fire kompasretninger placeret i to lag. Den øverste del havde oprindeligt på lignende vis parvis placerede vinduer, men hele den øvre del udgøres i dag af et glaspanelsystem af rektangulære plader, hvoraf den øverste række er vinduesglas hele vejen rundt. Øverst prydes tårnet af en vindfløj med påskriften "MUSEUM" – dette er dog en efterligning af den oprindelige vindfløj, der læste "1902" (samme udformning). Bygningen er sat i røde mursten med øverste del af glas (tidligere dog beklædt med skiffer). Den to etagers nye top blev udført på jorden og dernæst – 40 ton tung – hejst op på den underste del. Øverste etage af toppen huser et stort konferencerum, hvortil Hans Wegner og datteren Marianne Wegner i anledning af museets åbning tegnede et bord, der danner en kreds og hvorom en række af den klassiske "the chair" er placerede. Centralt i tårnet er installeret en elevator og udenom den en vindeltrappe. Referencer Eksterne henvisninger Kulturhistorie Tønder. Museum Sønderjylland Wegner-udstilling
Wasserturm Tønder

Der Wasserturm Tønder (deutsch: Tondern) ist ein Klinkermauerwerksturm am Standort Tøndermarsken in geringer Entfernung zum heutigen modernen Rathaus der Kleinstadt Tønder in Syddanmark. Errichtet wurde der Wasserturm im Jahr 1902 zur Bereitstellung des notwendigen Wasserdrucks, resultierend aus der Turmhöhe, für die Wasserversorgung in der Gemeindefläche von Tønder. Bauwerk Der Turm hat eine Höhe von 40 Metern und weist eine leichte Verjüngung im Durchmesser des aufgehenden Mauerwerksteils auf. Während der obere Teil des Wasserturms eine zylindrische Form besitzt. Zu Zeiten der Turmnutzung für die Wasserversorgung besaß der obere Turmkörper zur Wasseraufnahme einen Behälter mit einer Kapazität von maximal 250 m³. Die Turmkonstruktion wurde inwändig über sieben Etagen ausgebildet. An dem sich verjüngenden unteren Turmschaft sind auf zwei Ebenen Fenster installiert worden, und zwar jeweils ein Fensterpaar für sich in Ausrichtung Ost-West und Nord-Süd. Über dem Dach des Turmes zierte die Turmspitze eine Wetterfahne aus Metall mit dem Schriftzug „1902“, was als schmückender Zierrat dem Baujahr des Turmes geschuldet war, aber auch als Träger für die oberste Ableitung für den Blitzschutz diente. Stilllegung und Umnutzung als Museum Nach der Stilllegung als Wasserturm wurde in den 1980er Jahren eine Nutzung als Museum entschieden. Eine Stiftung für gemeinnützige Zwecke, die auf A.P. Møller und H.C. Mc-Kinney Møller (Maersk) zurückgeht, spendete einige Jahre später einen Betrag von umgerechnet rund 10 Millionen Euro für die Sanierung und Umwidmung des Turms. Er beherbergt heute das Hans-Wegner-Museum, das nach dem ortsansässigen Fabrikanten für Stuhlmöbel benannt wurde und mit einer Kollektion der ausnahmslos besonders designten Stuhlmodelle die Entwicklung der Sitzmöbel verdeutlicht. Seit der Sanierung und Umwidmung des Wasserturms trägt die Turmspitze eine Wetterfahne mit der Inschrift „Museum“. Einzelnachweise Weblinks
Tønders vattentorn

Tønders vattentorn är ett tidigare vattentorn i den danska staden Tønder som har inretts till museum för en samling av möbelformgivaren Hans J. Wegners möbler. Vattentornet byggdes 1902 för att trygga stadens försörjning av dricksvatten under en period då bland annat en tyfusepidemi i Hamburg satte fokus på behovet av rent vatten. Det är 40 meter högt och rymde 250 m³ vatten. Vattentornet ersattes av ett nytt på 1980-talet och man övervägde att riva det gamla. Det räddades dock och efter en donation från A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Mærsk Møllers Fond til almene Formaal på 10,4 miljoner danska kronor började ombyggnaden till museum. Vattenbehållaren ersattes av en nybyggd ovandel med glasfasader som byggdes på marken och lyftes på plats. Arkitekt för ombyggnaden var Niels Frithiof Truelsen och konsult ingenjören Henry Jensen. Museet har sju våningar med totalt 37 stolar som Wegner skänkte till hemstaden Tønder som representativa för sin produktion, samt konstruktionsritningar av stolarna. På översta våningen finns ett konferensrum med möbler ritade av Wegner och hans dotter Marianne Wegner varifrån man har utsikt över staden och marsklandet. Överst på tornet finns en vindflöjel med ordet MUSEUM. Det är tillåtet att provsitta stolarna. Museet invigdes 1995 av drottning Ingrid och skeppsredare Mærsk Mc-Kinney Møller. Våren 2021 stals hälften av samlingen vid ett inbrott i samband med en renovering av museets fasad. Museiledningen räknar med att stolarna kan ersättas. Källor
Tørning Mølle

Tørning Mølle er en vandmølle, der ligger i Haderslev-Vojens tunneldal, vest for Haderslev ved enden af Stevning Dam og er drevet af Tørning Å. Siden 1200-tallet har Tørning Å sørget for vandkraft til Tørning Mølle og forskellige virksomheder. Senere leverede møllen elektricitet til forskellige industrier i det østlige Sønderjylland. Den er brændt og opbygget flere gange og er i dag ejet af den selvejende instition Tørning Mølle. Møllen anvendes i dag af foreninger, virksomheder og private til forskellige kulturelle formål og private formål, så som teater- og musiklokale, festselskabslokaler, mødelokaler og kurser. Historie Tørning Mølle ligger ved siden af det voldsted, der beskyttede borgen Tørninghus, der blev opført i 1200-tallet, og borgen har været Sønderjyllands største. I dag er kun borgbanken tilbage af det enorme anlæg, der bestod af en stor borgbanke og en forborg mod syd. Borgen var beskyttet af stejle skrænter, mølledammen og voldgraven. Borgen har været belejret både af Valdemar Atterdag og Erik af Pommern. Det første sikre bevis på mølledrift er da borgen blev residens for kongens embedsmænd efter at kong Hans havde overtaget den. Tørninghus mistede dog senere sin betydning. Borgen forfaldt, og i 1597 brændte den ned. I 1784 købte Hans Boysen Tørning Mølle. Hans efterkommere videreførte møllen og den sidste døde barnløs i 1945. Indtil 1960 drev arvingerne (en bror, en søster og en niece) møllen videre og den var faktisk i brug som korn- og melmølle indtil 1975. I 1980 blev bygningerne fredet, og i 1982 købte Skov- og Naturstyrelsen det og senere opstod Den selvejende institution Tørning Mølle. Møllen er brændt flere gange og opbygget flere gange, sidst i 1907. Ved siden af Tørning Mølle ligger flere gamle huse, bl.a. Herredsfogedens Hus fra begyndelsen af 1700-tallet og det ligeså gamle Møllerhuset, der i dag rummer et lokalhistorisk arkiv og Anne Caroline Amalie Hoffs mindestue. I parken bag Møllerhuset står nogle gamle sjældne træer, bl.a. Danmarks største hængebøg, der blev plantet i 1830, og en ægte kastanje fra 1800. Vandkraft I mere end 500 år har man udnyttet vandet til fremstilling af forskellige produkter som f.eks. malet mel, efterbehandlede tekstiler, glas, foderkager og blikplader. I 1780 blev der etableret et væveri, blegeanstalt og en stampemølle til efterbehandling af uld. I 1798 blev der fremstillet olie og foderkager, derefter opstod et glasstøberi med ca. 200 ansatte. Vandkraften blev forstærket i 1862, da der blev gravet en 1.200 meter lang kanal fra Stevning Dam til Christiansdal. Her opstod senere Christiansdals Vandkraftværk. Faldhøjden blev nu 13 meter, mod Tørning Mølles 8 meter. Vandhjulene kunne erstattes af turbiner og produktionen blev udvidet med en papirfabrik og et gasværk. Papirfabrikken lukkede i 1907, og i 1911 blev elværket bygget. Det var landets første vekselstrømsgenerator baseret på vandkraft, og som første år producerede 80 MWh, hvilket svarede til halvdelen af elforbruget i Haderslev. I samarbejde med Christiansdal Vandkraftværk produceres der årligt 500 MWh. Kilder og referencer
Tørring Gymnasium

Tørring Gymnasium (tidligere Tørring Amtsgymnasium) er et gymnasium beliggende i Tørring, Hedensted Kommune. Da tilstrømningen til de eksisterende gymnasier i begyndelsen af 1970'erne var ved at sprænge alle rammer, opstod der rundt om i landet behov for en meget mere decentral fordeling af gymnasieskolerne. Disse havde hidtil ligget i de større provinsbyer. For Tørrings vedkommende måtte eleverne søge til enten Vejle eller Horsens. Med kommunalreformen i 1970 var bygningen af nye gymnasier blevet en amtsopgave. I Vejle Amt diskuterede man også tidligt, hvor de kommende gymnasier skulle ligge. Tørring var meget interesseret, men det første nye gymnasium i amtet blev bygget i Vejle, nemlig Rosborg Gymnasium i 1973. Først i 1979 kunne Tørring Amtsgymnasium begynde i midlertidige lokaler, som i august 1981 blev afløst af de nuværende bygninger. I december 2006 stod en udbygning på ca. 1.000 kvadratmeter færdig. Den 1. januar 2007 overgik gymnasiet til en selvejende institution, som følge af amternes nedlæggelse, og skiftede navn til Tørring Gymnasium. Kendte studenter 1984: Olav Skaaning Andersen, journalist og redaktør 1987: Henrik Poulsen, civiløkonom og cand.merc. i finansiering og regnskab samt direktør 1988: Cecilie Beck, uddannet journalist fra Danmarks Journalisthøjskole og tv-værtinde 1988: Kristian Thulesen Dahl, cand.merc.jur. fra Aalborg Universitet samt politiker, MF og partileder 1988: Aage Rais-Nordentoft, filminstruktør 1990: Tina Nikolaisen, uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole og tv-værtinde 1991: Carsten Myllerup, filminstruktør 1993: Søs Marie Serup, cand.phil. i engelsk fra Syddansk Universitet samt spindoktor 1995: Troels Lund Poulsen, politiker, MF og minister 2001: Astrid Krag, politiker, MF og minister 2004: Daniel Hoff, komiker (Hoffe) 2005: Laurits Emanuel, musiker 2007: Esben Svane, musiker 2007: Mette Abildgaard, cand.soc. samt politiker, MF Ekstern henvisning Tørring Gymnasiums hjemmeside Arkiveret 15. august 2010 hos Wayback Machine
Tørring gymnasium

Tørring gymnasium (tidigare Tørring amtgymnasium) är en gymnasieskola i Tørring, Danmark. Skolan har omkring 300-400 elever. Den grundades 1979 och har varit på sin nuvarande plats sedan 1981. En större utbyggnad skedde 2006. Bland annat Troels Lund Poulsen och Astrid Krag har gått på skolan. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Tørring Gymnasium, 3 april 2025. Noter
Udby Kirke (Holbæk Kommune)

For alternative betydninger, se Udby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Udby Kirke) Udby Kirke er sognekirken i Udby Sogn, der ligger på Tuse Næs. Ældste dele af Udby Kirke kan dateres til 1100-tallet, hvor kirken blev bygget af kampesten. En udvidelse med et vestligt fag skete i 1200-tallet, og de nuværende hvælvinger er fra omkring 1500. Våbenhus og kirketårn er formodentlig bygget 1400-1500. Eksteriør Interiør Prædikestol og altertavle er begge udskårne i renæssancestil; stolen bærer årstallet 1613. Prædikestolen menes at være udført af et østsjællandsk værksted, muligvis Hans Snedker i Enderslev Altertavlen menes at være fra kort før år 1600 Kirkeskib Danmark, udført af maler Ove Andersen, Slagelse i Eksterne kilder og henvisninger Udby Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet Udby Kirke hos KortTilKirken.dk