NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Oddesundbrug

De Oddesundbrug (Deens: Oddesundbroen) is een ophaalbrug over de Oddesund in Denemarken, een onderdeel van de Limfjord. De brug verbindt sinds 15 mei 1938 het eiland Vendsyssel-Thy met Jutland. De Oddesundbrug werd tussen 1934 en 1938 gebouwd. Over de brug loopt de Primærrute 11. Deze weg loopt van de Duitse grens bij Tønder naar Nørresundby, een voorstad van Aalborg.
Masnedø

Masnedø er en ø i Storstrømmen mellem Sjælland og Falster. Areal: 1,68 km². Indbyggere: 135 2026 Storstrømsbroen forbinder Masnedø med Falster, og Masnedsundbroen er den faste forbindelse til Sjælland. På tværs af øen (mellem de to broer) løber jernbanen og hovedvejen (sekundærrute 153) mellem Sjælland og Falster. Storstrømsbroen blev i 2026 erstattet af Dronning Margrethe II's Bro. Masnedø er hjemsted for Masnedøfortet, et kystbefæstningsanlæg opført 1912-15 til bevogtning af forbindelsen mellem Sjælland og Falster. Verdens første succesfulde angreb med faldskærmstropper fandt sted ved Masnedøfortet, da Tyskland besatte Danmark den 9. april 1940. Fortet var dog kun bevogtet af tre danske soldater, og det kom ikke til kamphandlinger. I 1952 blev fortet degraderet til minedepot, og det blev helt afviklet som militært anlæg i 1973. I dag er fortet offentligt tilgængeligt og bruges blandt andet til kunstudstillinger og til garagerockfestivalen Gutter Island. På øen ligger også Masnedø Kraftvarmeværk (no), og et antal boliger. Billedgalleri Kilder\eksterne henvisninger Masnedøfortet Arkiveret 9. juni 2008 hos Wayback Machine Referencer
Masnedø

Masnedø ist eine dänische Insel im Storstrømmen zwischen Seeland und Falster bei Vordingborg. Die Meerenge zwischen Masnedø und Seeland wird Masnedsund genannt. Die Storstrømsbroen verbindet Falster und Masnedø, die Masnedsundbroen Masnedø und Sjælland. Über die Insel und über die Brücken führt die Bahnstrecke Ringsted–Rødby Færge und die Sekundærrute 153 zwischen Seeland und Falster. Die Insel ist 1,68 km² groß und hat 133 Einwohner (1. Januar 2025). und gehört zur Kirchspielsgemeinde (dänisch Sogn) Vordingborg Sogn, die bis zur dänischen Kommunalreform von 1970 zur Harde Bårse Herred im damaligen Præstø Amt gehörte. Danach gehörte sie zur Vordingborg Kommune im damaligen Storstrøms Amt, die mit der nächsten dänischen Kommunalreform 2007 in der erweiterten Vordingborg Kommune in der Region Sjælland aufging. Von 1912 bis 1915 wurde auf der Insel das Masnedø Fort zur Sicherung der Verbindung zwischen Seeland und Falster erbaut. Als Deutschland 1940 Dänemark besetzte, fand hier der weltweit erste Angriff mit Fallschirmjägern statt, um die Brücken zu sichern. Das Fort wurde nur von drei dänischen Soldaten bewacht und war nicht kampfbereit. Ab 1952 diente es als Lager und 1973 wurde vom Militär geräumt. Heute ist es öffentlich zugänglich, es fanden dort Kunstausstellungen und ein Rock-Festival statt. Weblinks Einzelnachweise
Masnedø

Masnedø (Danish pronunciation: [mæsnð̩ˈøˀ]) is a Danish island between Zealand and Falster. The island covers an area of 1.68 km2 and has 156 inhabitants. Transportation Masnedø can be reached by the Masnedsund Bridge from Zealand or the Storstrøm Bridge from Falster. The two bridges previously formed the major road and rail link between the two larger islands, but the road link has now been replaced in this role by the larger Farø Bridges, which cross the strait via the island of Farø. In connection with the Fehmarn Belt Fixed Link, a new rail/road bridge is under construction. Energy The island is home to a wind farm consisting of five 750 KW turbines, generating maximum 3.5 MW, constructed 1986. It is intended that they will be replaced with two 4MW turbines. The generating complex also includes a combined heat and power (CHP) generating plant burning straw, which provides electricity as well as heating for 7,000 homes in nearby Vordingborg. The plant produces 8.3 MW of electricity and 21 MW heat from an annual consumption of 40,000 tonnes of straw. Heating is also provided for a large area of greenhouses adjacent to the plant. From 1987, CO2 from the plant was used to grow tomatoes faster, but the operation ended with a loss of DKK 140 million. Residual ash is returned to local farms as fertiliser. The plant was constructed in 1996. Military Masnedø is the site of an abandoned military defensive fort dating from 1912. The fort was a longstanding defensive position for Storstrømmen waters in wars against England and Sweden, but was also the first target in the world to be successfully attacked by paratroopers, in 1940, when it was captured by German Fallschirmjägers. The fort was taken over by the municipal authority in 1974, restored, and converted to an art gallery and home for music festivals. References External links Masnedøfortet Danish wind farms Report on CHP plant
Masnedø

Masnedø es una isla de Dinamarca, ubicada entre Selandia y Falster. La isla ocupa un área de 1,68 km² y alberga una población de 156 habitantes. Se puede llegar a Masnedø a través del puente Masnedsund desde Selandia o desde el puente Storstrøm desde Falster. En la isla hay un parque eólico consistente en cinco turbinas de 750 kW turbines, construido en 1986. Hay planes para reemplazar las turbinas actuales por dos de 4 MW. El complejo generador también incluye dos cogeneradores que producen electricidad y calor para la vecina Vordingborg. Referencias Enlaces externos Parques eólicos daneses
Masnedø

Masnedø is een klein eiland in de Denemarken. Het eiland is 1,68 km² groot en heeft 156 inwoners (2005). Masnedø wordt door de Masnedsundbrug verbonden met het eiland Seeland en door de Storstrømbrug met het eiland Falster. De Sekundærrute 153 tussen Vordingborg en Rødbyhavn loopt over het eiland.
Masnedø

Masnedø är en ö i Storstrømmen mellan Själland och Falster, Danmark, 1,68 km², 161 invånare 2020). Storstrømsbroen förbinder Masnedø med Falster, och Masnedsundbroen är den fasta förbindelsen till Själland. På ön finns Masnedøfortet, en befästning uppförd 1912-15 i syfte att skydda förbindelsen mellan Själland och Falster. Världens första angrepp med fallskärmsjägare ägde rum vid Masnedøfortet, då Tyskland ockuperade Danmark 9 april 1940. Fortet var dock endast bevakat av tre danska soldater, och några stridshandlingar vidtogs ej. År 1952 blev fortet degraderat til mindepå, och avvecklades helt som militär anläggning 1973. I dag är fortet tillgängligt för allmänheten och används bland annat för konstutställningar och till garagerockfestivalen "Gutter Island". På ön ligger även Masnedø kraftvärmeverk, ett större trädgårdsmästeri och ett antal bostäder. Källor Externa länkar Masnedøfortet
Milehøj

Das Ganggrab Milehøj (dänisch Milehøj jættestue) liegt in einem Erdhügel westlich von Stuby, etwa 4,0 km nordwestlich von Vordingborg und gehört mit seiner etwa 8,0 × 2,3 m großen, regelmäßigen Kammer zu den ansehnlicheren im Süden der Insel Seeland in Dänemark. Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Beschreibung Die zwischen 3500 und 2800 v. Chr. entstandene Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK) besteht aus 15 Tragsteinen und fünf großen Decksteinen. Der einst etwa 6,0 m lange, nach Osten gerichtete Gang ist nur am Übergang zur Kammer erhalten. Die äußeren Steine fehlten bereits im Jahr 1905, wie eine im Nationalmuseum vorhandene Zeichnung zeigt. Wie Andreas Peter Madsen (1822–1911) im Jahre 1905 schrieb, war die Kammer vollständig mit Erde verfüllt. Das Ganggrab wurde durch eine Vereinbarung mit dem Eigentümer im Jahr 1908 geschützt. 1917 begann eine Untersuchung der zuvor durch Schatzgräber heimgesuchten Anlage. Das Einfügen von Steinplatten zwischen den Trag- und Decksteinen hat der Erhöhung der Kammer gedient. Das teilweise recht breite Zwischenmauerwerk war mit Ton und zerkleinertem Feuerstein versetzt und es gibt Teile einer Abdichtung aus Birkenrinde. Die beiden Eckpfeiler am Übergang zum Gang tragen einen flachen Zwischenstein, auf dem der Deckstein aufliegt. Dies leitet den Druck der Decksteine und des Hügels von der großen Gangöffnung ab. Der südliche Pfeiler mit seinen fast senkrechten Ecken ist sorgfältig ausgewählt und vielleicht für den Zweck zugearbeitet. 2006 wurde eine Versteifung am südlichen Deckstein ersetzt und die Anlage restauriert. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 1811. Weblinks Beschreibung (dän.) und Bilder Video Beschreibung (dän.) und Bilder
Ugerløse Kirke

Ugerløse Kirke er en kirke i Ugerløse ca. 15 km. syd for Holbæk i Ugerløse Sogn, Roskilde Stift, Den nuværende kirke er bygget 1876 og er tegnet af arkitekt N.P.C. Holsøe i italiensk romansk rundbuestil. Den erstattede en tidligere middelalderkirke, der blev nedrevet året før. Alterbilledet rejser sig op over alteret og er klart det første man ser, når man træder ind i kirken. Motivet er Den vantro Thomas malet af Carl Bloch i 1881. Referencer Eksterne henvisninger UGERLØSE KIRKE - Danmarks Kirker - Nationalmuseet Kirkens historie og inventar Arkiveret 21. august 2014 hos Wayback Machine fra Ugerloesekirke.dk Ugerløse Kirke, side 424 i Trap, 3. udgave, 2. Bind : Frederiksborg, Kjøbenhavns, Holbæk, Sorø og Præstø Amter
Kirche von Ugerløse

Die evangelisch-lutherische Kirche von Ugerløse (dänisch Ugerløse Kirke) gehört zum Kirchspiel Ugerløse Sogn in der Mitte der dänischen Insel Seeland (dänisch Sjælland). Die Ortschaft Ugerløse liegt 23 km südlich von Holbæk und 19 km nördlich von Sorø. Kirchengebäude Die heutige Kirche wurde 1875–1876 gebaut und am 26. November 1876 eingeweiht. Eine an gleicher Stelle stehende romanische Kirche von zirka 1150 wurde wegen Baufälligkeit aufgegeben. Der romanische Backsteinbau unterscheidet sich mit dem großen Turm, den beiden Seitentürmen und den vielen kleinen Turmaufsätzen von den üblichen Landkirchen auf Seeland. Ein kleinerer Chor mit runder Apsis schließt das Kirchenschiff im Osten ab. In der Kirche ist Platz für rund 275 Personen. Ausstattung Das Altarbild mit dem Motiv des Ungläubigen Thomas malte Carl Bloch 1881. Es wurde 2010–2011 ausgeliehen für eine Ausstellung in Utah, USA. Bei der Sanierung 1910 wurde, zusammen mit der Ausmalung des Chorbogens, das Christusmonogramm IHS von Jens Møller-Jensen (1869–1948) an die Chordecke gemalt. Die Bemalung des Chorbogens wurde bei der Restaurierung der Kirche im Jahr 1991 für die Fensternischen kopiert. Das spätgotische Triumphkreuz (um 1475) und das romanische Taufbecken aus Granit (1150–1200) mit dem verzierten Rand gehören zum ältesten Inventar aus der mittelalterlichen Kirche. Der Kronleuchter im Chor ist von ca. 1700, die anderen drei und die beiden bronzenen Kandelaber wurden im Jahr 1884 gespendet. Ein Balken aus der alten Kirche mit der verblichenen Inschrift „Herren bevare din udgang og din indgang“ (Psalm 121,8) ist in die Wand im Vorraum eingelassen. Dort steht auch ein Opferstock, wahrscheinlich aus dem Jahr 1864. Im Turm hängen zwei Glocken, die große ist aus dem Jahre 1489 – die kleinere von 1676. Die aus dem Jahr 1600 stammende Kanzel – mit einem Kanzelhimmel von 1876 – steht auf vier Säulen aus dem Altar der alten Kirche. Männliche und weibliche Hermen teilen den Korpus in fünf Felder mit Bildern von Evangelisten. Die Orgel wurde von der Fa. A. H. Busch & Söhne (Kopenhagen) im Jahre 1884 gebaut und hatte ursprünglich acht Stimmen. Sie wurde 2008 renoviert und erweitert und verfügt nun über 21 Stimmen, zwei Manuale und Pedal und steht auf einer neuen Empore. Einzelnachweise Weblinks Ugerløse Kirke (dänisch) danmarks-kirker.dk
Kerk van Ugerløse

De Kerk van Ugerløse (Deens: Ugerløse Kirke) is een luthers kerkgebouw in Ugerløse op het Deense eiland Seeland. De plaats Ugerløse ligt 23 kilometer ten zuiden van Holbæk en 19 km ten noorden van Sorø. Kerkgebouw De huidige kerk werd in de jaren 1875-1876 naar een ontwerp van de architect Niels Peder Christian Holsøe gebouwd en op 26 november 1876 in gebruik genomen. De romaanse voorganger uit circa 1150 moest eerder wegens bouwvalligheid worden afgebroken. De van baksteen opgetrokken kerk onderscheidt zich met de hoge toren, de zijtorens en de kleine hoektorentjes van de traditionele plattelandskerken op het eiland. Het kerkschip wordt met een kleiner koor en een ronde apsis in het oosten afgesloten. De kerk biedt plaats aan circa 275 personen. Interieur Het altaar wordt versierd met een schilderij van Carl Bloch uit 1881, dat de ongelovige Thomas voorstelt. Tijdens een renovatie in 1910 werd door Jens Møller-Jensen de koorboog en het Christusmonogram IHS op het koorgewelf geschilderd. Bij een restauratie van de kerk kregen de vensternissen eenzelfde beschildering als de koorboog. Het laatgotische triomfkruis uit 1475 en het romaanse granieten doopvont (1150–1200) behoren tot de oudste voorwerpen uit de afgebroken middeleeuwse kerk. De kroonluchter in het koor dateert uit 1700, de andere drie en de beide bronzen kandelaren werd in 1884 geschonken. Een balk uit de oude kerk met het inschrift Herren bevare din udgang og din indgang (De Here zal uw uitgang en uw ingang bewaren, psalm 121:8) heeft een plaats in de muur van de voorruimte gekregen. Daar staat ook een offerblok, vermoedelijk uit het jaar 1864. De uit het jaar 1600 stammende preekstoel staat op de vier zuilen van het altaar uit de oude kerk. De velden zijn versierd met de reliëfs van de evangelisten. Het klankbord van de preekstoel is van 1876. Het kerkorgel werd in 1884 door de firma A.H. Busch & Zonen uit Kopenhagen gebouwd. Oorspronkelijk bezat het 8 registers. Sinds de vergroting en renovatie van 2008 bezit het 20 registers, verdeeld over twee manualen en pedaal. Klokken In de toren hangen twee luidklokken. De grote klok werd in 1489 gegoten, de kleine in 1676. Afbeeldingen Externe link (da) Website van de Kerk van Ugerløse
Gudum Kloster

Gudum Kloster er et tidligere nonnekloster og siden reformationen en herregård, beliggende i Gudum Sogn i Lemvig Kommune. Klosteret hørte under Benediktinerordenen og nævnes første gang i et testamente fra 1268. Navnet "Gudum" betyder gudhjem og kan stamme helt tilbage fra vikingetiden. I 1484 fik nonnerne tilladelse fra biskop Hartvig i Ribe til at flytte klosteret hen til sognekirken Gudum Kirke, da en oversvømmelse havde ødelagt klosterets kapel og flere andre bygninger. I den forbindelse blev sognekirken ombygget til klosterkirke. Gudum Kloster er på 161 hektar Ejere af Gudum Kloster (Ca. 1260-1536) Benediktinerordenen (1536-1717) Kronen (1717-1732) Andreas Rasch (1732-1751) Mads Christensen Staby (1751-1752) Maren Madsdatter Staby gift Vedel (datter) (1752-1757) Johan Frederik Vedel (svigersøn) (1757-1762) Lars Johan Jelstrup (1762-1784) Christen Olesen (1784-1821) Iver Olesen (søn) (1821-1851) Christen Olesen (søn) (1851-1882) Iver Olesen (søn) (1882-1907) P. Olesen (søn) (1907-1909) Christian Ligaard (1909-1923) Knud Rasmussen / C. Hvingelgaard (1923-1939) Christen Rahbek (1939-1977) Laurits Betania Rahbek (søn) (1977-2005) Johannes C. Rahbek (søn) (2005-2008) Johannes C. Rahbek / Eva Rahbek (2008-2017) Eva Rahbek (2017 - nu ) Olfert Rahbek Referencer Eksterne henvisninger Gudum Klosters hjemmeside Arkiveret 9. december 2004 hos Wayback Machine
Kloster Gudum

Gudum Kloster ist ein ehemaliges Nonnenkloster im Nordwesten von Jütland in Dänemark. Es befindet sich in Gudum 10,5 km nordwestlich von Struer in der Gemeinde Lemvig in der Region Midtjylland. Seit der Reformation ist es ein Herrenhaus. Das Kloster der Benediktinerinnen gehört zu den ältesten in Dänemark und wird zum ersten Mal in einem Testament von 1268 in der Regierungszeit König Erik V. Klipping erwähnt. Der Name „Gudum“ bedeutet Götterheim und stammt aus der Wikingerzeit (800–1050 n. Chr.), wo der Ort Thingbezirk war. Die Kirche wurde 1350 im gotischen Stil neu aufgebaut. Im Jahr 1484 hatte die Sturmflut „Capella“ die Klosterkirche und mehrere andere Gebäude zerstört. Vom Bischof Hartwig Juel in Ribe erhielten die Nonnen den Auftrag, die Pfarrkirche wieder aufzubauen und ein Kloster zu errichten, das 1492 unter dem Namen St. Thomas Vigilie geweiht wurde. In diesem Zusammenhang wurde die Pfarr- zur Abteikirche umgebaut. Eigentümer von Gudum Kloster: (ca. 1260–1536) Benediktinerorden (1536–1717) dänische Krone (1717–1732) Andreas Rask (1732–1751) Mads Staby (1751–1757) Johan Frederik Wedel (Schwiegersohn) (1757–1762) Lars Johan Jelstrup (1762–1784) Christen Olesen (1784–1821) Iver Olesen (Sohn) (1821–1851) Christen Olesen (Sohn) (1851–1880) Iver Olesen (Sohn) (1880–1907) Peder Olesen (Sohn) (1907–1909) Christian Ligaard (1909–1923) K. Rasmussen (1923–1939) Slægten Rahbæk (1939– ?) L. B. Rahbæk Quellen Weblinks Mühle des Klosters auf der Website der Gemeinde Gudum (dänisch)
Gudum Kloster

Gudum Kloster var ett nunnekloster av benediktinorden i Gudums socken, omkring 1 mil sydöst om Lemvig på Jylland. Gudum Kloster är ett av de äldsta i Danmark. Det omtalas första gången 1268 men är säkerligen äldre. Vid reformationen övergick det i kronans ägo, men ännu 1573 bodde nunnor kvar där. Namnet Gudum betyder Guds hem och härleds från Vikingatiden (800–1050 efter Kristus), då byn var tingsställe. Den nuvarande kyrkan byggdes 1350 i gotisk stil, efter det att den gamla klosterkyrkan och flera andra byggnader hade förstörts i stormfloden "Capella". Nunnorna fick i uppdrag av biskopen Hartwig Juel i Ribe att återuppbygga församlingskyrkan och att bygga ett kloster med namnet St. Thomas Vigilie, vilket invigdes 1492. Källor Svensk uppslagsbok Malmö, 1932.
Sorø Klosterkirke

Sorø Klosterkirke ligger i Sorø og er bygget som en gravkirke for Hvideslægten. Den mest berømte af Hviderne, biskop Absalon, indkaldte cisterciensermunke fra Esrum Kloster i 1161 til at bygge kirken og klosteret. Munkene byggede i den tids nye materiale, teglsten. Den stod færdig, da Absalon døde i 1201. Han blev begravet foran højalteret, og mange af Hviderne har gravplads i kirken. Det samme gælder kong Christoffer II , dronning Eufemia og deres søn, kong Valdemar Atterdag. Kong Christoffer og dronning Eufemia ligger i bronze-effegier på deres sarkofag sammen med et af deres seks børn, en lille pige, men alabast-udsmykningerne og den legemsstore figur på Valdemars fornemme gravmæle blev ødelagt, da en del af hvælvingen styrtede ned i 1651, så nu står kun den sorte granitsarkofag tilbage. Det er i øvrigt usikkert om barnefiguren på kong Christoffers epitafium forestiller datteren Agnes eller datteren Helvig; begge døde som børn. I 1387 blev Margrethe I's søn kong Oluf 2. begravet i kirken – hans gravsten er nu indmuret i korets østvæg. Da dronning Margrethe døde i 1412, blev hun efter eget ønske ført til Sorø. Til munkenes store fortrydelse "bortførte" Roskildebispen Peder Jensen Lodehat dronningens lig kort tid efter, og hun blev bisat i Roskilde Domkirke d. 4. juli 1413. Klosterkirken er en sand skatkiste af bemærkelsesværdige ting og finurligheder: den malede frise, der smykker væggene højt oppe ved loftet med spøjst udseende "fugl" for enden af den ene. Dette skulle være malet af en svend, der lavede et lidet flatterende billede af sin mester som en fugl med stort næb. Vi må tro, at mesteren havde en bemærkelsesværdig stor næse. Sorø Klosterkirke ejes af Stiftelsen Sorø Akademi. Se også Sorø Akademi Fraterbrønden Referencer Eksterne henvisninger Sorø Klosterkirke Arkiveret 19. juli 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Sorø Klosterkirke hos KortTilKirken.dk Sorø Klosterkirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Sorø Abbey Church

Sorø Abbey Church (Danish: Sorø Klosterkirke) is a church located in the Danish town of Sorø. It was founded by Danish archbishop Absalon and built by Cistercians in the period from 1161 to 1201. It is made of red brick, which was a new material for the time, and built similar style to the Abbey of Fontenay. The abbey contains a number of royal graves including that of Archbishop Absalon, King Christopher II, Queen Euphemia, King Valdemar Atterdag, and King Olaf Haraldsen. Sorø Academy Foundation (Stiftelsen Sorø Akademi), which also operates Sorø Academy, is responsible for the Abbey. Notable burials Inside the church Burials inside the church: Churchyard ("Old Cemetery") References External links Sorø Klosterkirke website Stiftelsen Sorø Akademi website Sorø Akademi website
Iglesia del monasterio de Sorø

La Iglesia del monasterio de Sorø (en danés Sorø klosterkirke) fue el templo de un monasterio cisterciense -hoy desaparecido- en la localidad danesa del mismo nombre. Actualmente es la iglesia de la parroquia luterana de Sorø. Fue uno de los primeros templos románicos en ser elaborado con ladrillo, un tipo de material que posteriormente sería bastante común en Dinamarca durante la Edad Media. Los monjes cistercienses llegaron a Sorø en 1161 procedentes del monasterio de Esrum y por indicaciones del obispo Absalón de Roskilde. La iglesia quedó terminada en 1201, cuando el obispo murió. Fue sepultado junto al altar mayor y posteriormente, el templo serviría de tumba para varios miembros de la familia Hvide, a la que pertenecía el propio Absalón.Con la instauración de la reforma protestante se lavaron los frescos de los muros de la iglesia, que casi desaparecieron. En años recientes, se ha iniciado la restauración de algunos de ellos. Además de la familia Hvide, también se hallan las tumbas de los reyes Cristóbal II y Valdemar Atterdag. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una galería multimedia sobre Iglesia del monasterio de Sorø.
Kloosterkerk van Sorø

De Kloosterkerk van Sorø (Deens: Sorø klosterkirke) was de kloosterkerk van een voormalige cisterciënzer abdij op het eiland Seeland in Denemarken. Tegenwoordig is de kerk een lutherse parochiekerk. Geschiedenis van het klooster Het klooster werd in het midden van de 12e eeuw als een benedictijns klooster gesticht en in 1161 op verzoek van bisschop Absalon van Roskilde door cisterciënzers van het klooster Esrom overgenomen. Sorø ontwikkelde zich tot het belangrijkste cisterciënzer klooster van het land en vanuit Sorø werden de kloosters Ås (tegenwoordig in Zweden) en Knardrup gesticht. De kloostergebouwen vielen met uitzondering van de kerk in 1217 ten prooi aan vlammen. Het vervolgens nieuw gebouwde klooster brandde ten slotte in 1813 ook af. Slechts de kloosterpoort bleef bewaard, hetgeen tegenwoordig behoort tot de oudst bewoonde huizen in Denemarken. Hier schreef Saxo Grammaticus in de middeleeuwen zijn beroemde kroniek Gesta Danorum. Na de reformatie werd het katholieke klooster als een luthers convent voortgezet, in 1586 werd er een school gevestigd, in 1623 een ridderacademie, die tegenwoordig nog als middelbare school met een internaat bestaat: de Sorø Akademi. Tegen het einde van de 16e eeuw werd in Sorø een geschrift van de destijds in de vergetelheid geraakte middeleeuwse kroniek Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum van Adam van Bremen ontdekt, tegenwoordig een van de belangrijkste geschiedsbronnen voor Noord-Europa. Kloosterkerk De torenloze, 70 meter lange kerk is een oorspronkelijk vlak gedekte drieschepige basiliek met een dwarsschip en een drie traveeëen tellend koor. Na de brand van 1247 kreeg de kerk overwelving. De gewelfbogen rusten op korte zuilen. De zijschepen en kapellen bezaten vanaf het begin reeds gewelven. Boven de viering bevindt zich een herhaaldelijk vernieuwde dakruiter. De kerk bezit een groot aantal epitafen en grafmonumenten. Hieronder bevindt zich het graf van de stichter van het klooster: bisschop Absalon. In de kerk zijn ook leden van het Deense koningshuis ter ruste gelegd. Ook de Deense dichter Ludvig Holberg vond hier zijn laatste rustplaats. In de kerk bevindt zich een triomfkruis van de gotische beeldhouwer Claus Berg. Afbeeldingen Externe link (da) Website van de kloosterkerk van Sorø