NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kerk van Dragør

De Kerk van Dragør (Deens: Dragør Kirke) is een luthers kerkgebouw van de Deense Volkskerk in Dragør op het eiland Amager, Denemarken. Voorgeschiedenis parochie De voorgeschiedenis van de kerk gaat terug tot 1449, toen de bisschop van Roskilde toestemming gaf een tijdelijk altaar te plaatsen tijdens de jaarlijkse haringenmarkt, waar tienduizenden handelaren en vissers op afkwamen. De markt verdween rond 1500 en de weinige permanente bewoners waren aangewezen op de kerk van het nabijgelegen Store Magleby. In het begin van de 17e eeuw werden Nederlandse boeren gevraagd zich in het gebied te vestigen om de voedselvoorziening van Kopenhagen te garanderen. Christiaan II van Denemarken verleende de Nederlanders omvangrijke privileges. Op kerkelijk gebied genoten de Nederlanders volledige autonomie en de oude kerk van Store Magleby werd geheel volgens de Nederlandse traditie aangepast. Nog lang bleef het Nederlands als voertaal in de kerk in stand, ondanks het feit dat de vissers Deenstalig waren, en zelfs de beste plaatsen in de kerk bleven voorbehouden aan de Nederlandse families. Met de bloei van de handel in de haven van Dragør groeide de economische onafhankelijkheid en rijpte er een besef aan eigenwaarde. Dat leidde uiteindelijk ook tot de bouw van een eigen kerk. Na de inwijding van de Kerk van Dragør bleef het gebouw bij de parochie van Store Magleby, totdat in 1954 Dragør een zelfstandige parochie werd. Architectuur De Kerk van Dragør werd gebouwd in neogotische stijl. Het ontwerp van J.H. Wessel vertoont grote overeenkomsten met de Kerk van Taarbæk ten noorden van Kopenhagen, die een ontwerp was van zijn vader Carl Emil Wessel en op haar beurt architectorale wortels heeft in de kathedraal van Limerick, Ierland. De klok op de oostelijke kant van de toren dateert uit 1764 en werd in 1882 geïnstalleerd door de klokkenmaker Bernhard Larsen. Kerkhof Op het kerkhof werden een aantal bij het publiek bekende Denen begraven, zoals de acteur en komiek Dirch Passer, de televisiepresentator Otto Leisner en de zeeschilder Christian Mølsted, in wiens huis en atelier in Dragør tegenwoordig een museum voor zijn kunstwerken is gevestigd. Externe link (da) Website van de Kerk van Dragør
Enghave Plads

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Enghave Plads er en plads på Vesterbro i København. Pladsen markerer det sydlige hjørne af krydset mellem de to store gader Istedgade og Enghavevej. Ved pladsen ligger blandt andet Enghave Plads Station, spillestedet VEGA, Enghaveplads Skole, Enghaveparken og Kristkirken. Pladsen er navngivet i 1897 efter beliggenheden ved Enghavevej. Referencer Eksterne henvisninger
Enghave Plads

Enghave Plads is a central public square of the Vesterbro district in Copenhagen, Denmark. It is located where Istedgade reaches Enghavevej, which separates the square from Enghave Park. History Enghave Plads was established when the Vesterbro area was built over in the late 1880s. A playground was established on the site in the late 1880s at the initiative of architect and city council member Ferdinand Meldahl. Enghave Plads School opened on the square in 1892. Christ Church, completed in 1900, was the second church to be built in the rapidly growing Vesterbro neighbourhood. For many years the square played host to an annual fun fair. From its opening in 1902 Enghave Plads was the southern terminus of Line 3 of the Copenhagen Tramways, which operated between Melchiors Plads in Østerbro and the square by way of Nørrebro and Frederiksberg. The tram line was extended to Frederiksholm in 1915 and again from Frederiksholm to Mozarts Plads in 1937. The area on the other side of Enghavevej remained open land. The Royal Danish Horticultural Society established 478 allotments at the site. They were moved and the small public Enghave Park was laid out under the direction of City Architect Poul Holsøe, who also designed the red-brick social housing which was built at the same time and borders the park on three sides. The square was renovated and pedestrianized in 1995. The 114-year-old chestnut tree, which for decades had dominated the square, was removed in October 2011 to make way for the operating of Enghave Plads Station, a station on the City Circle Line. Notable buildings and residents After a merger with Mathæusgade School in 2008, Enghave Plads School is now part of Tove Ditlevsen's School. Both buildings were designed by city architect Ludvig Fenger. Christ Church was designed by Valdemar Koch in an Italian style. He also designed the two residential buildings that flank it on both sides. The buildings on the north (Istedgade) side of the square are from 1898 and were designed by Christian Mandrup-Poulsen. Jens Christian Kofoed also contributed to the buildings around the square. A cluster of low buildings that were formerly used by the tram workers have been converted into a kindergarten. Public art Boy with fiasco, a fountain designed by Jens Lund, was installed in the centre of the square in 1903. Gallery References External links Source Source
Fjenneslev Kirke

Fjenneslev Kirke er en kirke i landsbyen Kirke Fjenneslev 1½ km sydøst for stationsbyen Fjenneslev. Den er opført omkring 1130 af Asser Rig, mens kalkmalerierne først er kommet til i årene 1175 – 1200. På kirkegården står Fjenneslev-stenen. Sagnet Imens Asser Rig og hans hustru, Inge, var ved at bygge den nye kirke, blev Asser kaldt i krig, og Inge skulle så bygge kirken færdig. Det var to ulykkelige mennesker, der måtte skilles, for ikke nok med at Asser skulle i krig, men Inge ventede også deres første barn. Da Asser steg til hest, bøjede han sig ned og hviskede til Inge: ” Hør du, min kære Fru Inge, føder du mig en søn, da bygger du en kirke med tårn, føder du mig en datter, da sætter du kun et spir”. Da Asser fra den grønne brink skuede to tårne, forstod han, at hans hustru havde født ham to sønner (Esbern Snare og Biskop Absalon). Et andet sagn fortæller, at under de to tårne skulle befinde sig en guldskat, som skulle dække udgifterne til en genopførelse af tårnene, hvis de skulle falde. Spir var ikke i brug år 1130. Som det tydeligt fremgår af kirken, er den bygget i flere tempi – ældst er den tårnløse kirke, mens tårnene er bygget til senere. Og vel at mærke ikke som klokketårne, klokken var ophængt i et mindre hus for sig. Sandhed Fortællingen om de to tårne er kun et sagn. Esbern og Absalon var ikke tvillinger. Esbern var et par år ældre end Absalon. Tårnene er ikke bygget samtidig med den øvrige del af kirken. Tårnene blev ikke rejst af forældrene til minde om deres to sønner, men snarere omvendt, således at det er sønnerne, der føjede tårnene til forældrenes kirke for at hædre dem. Samtidig udsmykkede sønnerne også kirken med kalkmalerier, deriblandt et kalkmaleri af forældrene der rækker kirken til Gud. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Fjenneslev Kirke Arkiveret 3. august 2010 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Fjenneslev Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fjenneslev Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Fredensborg Slotskirke

Fredensborg Slotskirke er en kirke i tilknytning til Fredensborg Slot. Kongefamilien bruger primært Fredensborg Slotskirke til dens kirkelige handlinger. Dog har dronningen fastholdt den århundredgamle tradition, at slotskirken stilles til rådighed for menighederne i Asminderød-Grønholt sogne, og derfor holdes der åbne gudstjenester i kirken næsten hver søndag. Historie Oprindeligt blev der ikke opført en kirke i forbindelse med det nye slot, da det primært var tiltænkt som en sommeresidens for kongen. I stedet holdt hofprædikanter hyppigt gemaksprædikener, mens de faste beboere blev henvist til sognekirken i Asminderød. Da Frederik 4. begyndte at bruge slottet mere permanent projekterede man i 1724 en række nye bygninger, deriblandt en slotskirke, der blev indviet af kongelig konfessionarius Søren Lintrup 11. oktober 1726. Slottet, og derved den nye kirke, forblev dog i Asminderød Sogn, således at kirken ikke har sit eget sogn. Forholdet mellem den nye kirke og sognekirken var dog ikke helt afgrænset. Da der udenfor slotsporten voksede en lille by op, med beboere der fortrinsvis havde deres gang på slottet opstod der tvivl om hjemhørsforholdet. Således klagede Asminderøds degn i 1735 over at slotskantoren betog ham hans biindtægter. Amtmanden udstedte da en erklæring om, at kun de kongelige betjente kunne benytte slotskirken, mens alle andre — marketenderen undtaget — skulle svare til degnen i Asminderød. Tvivlspørgsmålet var dog oppe mange gange, bl.a. fordi fordi den lokale præst gjorde tjeneste i kirken. I 1700-tallet lød kaldsbreve altid på, at den nyudnævnte sognepræst til Asminderød og Grønholt sogne også skulle fungere som slotspræst ved Fredensborg. Således blev præsterne der kaldtes i 1728, 1738 og 1743 udnævnt til "Slotspræst i Fredensborg og sognepræst til Asminderød og Grønholts sogne". Kongelige kirkehandlinger Referencer Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Kirker II – Frederiksborg Amt 2. Bind af E. Moltke mfl., G. E. C. Gads Forlag 1967. [DKF] Side om kirken på Kongehuset.dk Arkiveret 24. november 2010 hos Wayback Machine Fredensborg Slotskirke Arkiveret 19. juli 2014 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fredensborg Slotskirke Arkiveret 17. oktober 2014 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Frederiksholm (ø)

For alternative betydninger, se Frederiksholm. (Se også artikler, som begynder med Frederiksholm) Frederiksholm er en ø, som udgør en del af Orlogsværftet på Holmen. I 1908 opførte Orlogsværftet på Frederiksholm OXA, Danmarks første kystradiostation. OXA er nu flyttet til Nyholm som Museum. Navnet Frederiksholm er desuden det oprindelige navn for et område vest for Slotsholmen i Vester Kvarter, og navnet er bevaret i Frederiksholms Kanal og Frederiksholm Kirke, men det folkelige navn for dette område blev Kalveboderne. Denne bydel blev opfyldt i Christian 5.s regeringstid, og strækker sig fra Kalvebod Strand til Løngangsstræde og havnefronten. Frederiksholm er desuden navn på et kvarter i Københavns sydhavn, hvor der tidligere lå et teglværk. Kilder
Fårevejle Kirke

Fårevejle Kirke er en kirke i Fårevejle Kirkeby på Nordvestsjælland. Den står på en ås med stejle skrænter til alle sider på den nordlige side af Nordkanalen omkring den tørlagte Lammefjord. Kirken er særligt kendt for at være hvilested for Jarlen af Bothwell Også bl.a. amtmand Herman Løvenskiold er begravet ved kirken. Referencer Eksterne henvisninger Fårevejle Kirke Arkiveret 2. november 2013 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Fårevejle Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Fårevejle Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Genforeningspladsen

Genforeningspladsen er en idrætsplads i København, den ligger over for Grøndal MultiCenter midt i et tætbygget boligkvarter. Den blev anlagt af Københavns Kommune 1922-1923 og overdraget til Københavns Idrætspark i 1929. Pladsen har navn efter genforeningen i 1920 mellem Sønderjylland og det Danmark, der var tilbage efter nederlaget i krigen i 1848. Der blev i 2019-2020 etableret et anlæg, der skulle sikre, at løbebanen omkring kunstgræsbanen selv i vinterperioder uden frostvejr kunne benyttes som skøjtebane. Banen er 12 meter bred og 400 meter lang. Banen ville blive det eneste sted i Danmark, hvor man kan dyrke hurtigløb på skøjter. Desværre viste det sig op imod den planlagte åbning i december 2020, at anlægget var fejlbehæftet, og ikke kunne fryse vandet på banen, når omgivelsestemperaturen var over frysepunktet. I 2022 besluttede Kultur- og Fritidsudvalget i Københavns Kommune, at anlægget ikke skulle forsøges repareret, da de anslåede udgifter ville overstige etableringsomkostningerne.[1] Kunstgræsbanen er hjemmebane for Københavnsserieklubben Union og tennisklubben Arbejdernes Tennis Klub. Eksterne henvisninger Idrætsanlægets hjemmeside Arkiveret 15. april 2018 hos Wayback Machine Hurtigløberforeningen af 1972 Arkiveret 11. februar 2008 hos Wayback Machine Speed Skating News – banerekorder og resultater Lokale- og Anlægsfonden – Skøjtebane på Genforeningspladsen Arkiveret 24. juli 2009 hos Wayback Machine Se også Genforeningen i 1920 Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Give Kirke

Give Kirke ligger i Give og er bygget omkring år 1200–1225. Den består af romansk kor og skib opført af frådsten. Tårnet er ligesom våbenhuset først opført i 1905. På kirkegården ligger bl.a. dragon Niels Kjeldsen begravet. Niels Kjeldsen blev skudt under en træfning med preussiske husarer den 28. februar 1864 på landevejen mellem Kolding og Vejle. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Give Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Give Kirke hos KortTilKirken.dk Give Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Grønholt Flyveplads

Grønholt Flyveplads er en flyveplads umiddelbart syd for Grønholt mellem Hillerød og Fredensborg i Nordsjælland. Den har PPR, det vil sige et begrænset antal starter og landinger om året, og der kræves forudgående tilladelse før enhver landing. Der kan ansøges om tilladelse online via Grønholt Flyveplads website og for hver landingstilladelse betales et PPR gebyr. Landingsbanen ligger 11-29 og er orienteret henholdsvis 106 grader og 286 grader. Den er er ca. 1 km lang og 18 meter bred, men i meget dårlig stand med store huller i asfalten og er i stort omfang med begroninger fra ukrudt. Der er også taxiveje, men disse er ude af brug for tiden grundet dårlig vedligeholdelse. Hvis man letter fra bane 11, vil man efter starten få en imponerende udsigt over Esrum Sø med omgivelser. Grønholt Flyveplads blev anlagt i 1940 på en del af Hegnsholts jord og fik asfaltbane i 1962. Eksterne henvisning - Grønholt Flyveplads officielle website Arkiveret 24. marts 2020 hos Wayback Machine
Gunderup Kirke

Gunderup Kirke er en kirke i Gunderup Sogn i Aalborg Kommune, Region Nordjylland. Indtil Kommunalreformen i 1970 lå sognet i Fleskum Herred, Aalborg Amt. Kor og kirkeskib er opført i 1100-tallet, men kirken blev omkring år 1445 ombygget og udvidet. Omkring år 1500 er der tilføjet et kapel på sydsiden af kirken. Begge døre er bevaret, syddøren tilmuret, norddøren stadig i brug. Norddøren har profilerede kragsten, er udvendigt buet og indvendigt retkantet afsluttet, i tærskelstenen er indhugget et kors. I korets sydmur ses en tilmuret dør med svær rundstav, der forneden hviler på profilerede, klokkeagtige baser. På sydsiden af koret findes en skakbrætsten med 5 vandrette og 6 lodrette rækker. I skibets sydmur er indsat en kvader med hånd der holder en nøgle, muligvis et symbol for Sankt Peter. Korsarmskapel ved skibets sydside, sakristi mod nord, tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid. I våbenhuset ses to runesten (Gunderup-stenen 1 og Gunderup-stenen 2) med indskrifterne "Toke rejste disse stene og gjorde disse kumler efter sin måg Abe en velbyrdig theng og sin moder Tove. De ligger begge i denne høj. Abe undte Toke sit gods efter sig", og "Østen satte denne sten efter sin fader Asulv". Bygningen blev istandsat i 1914. Den høje korbue er bevaret med profilerede kragbånd og karnissokkel. I sengotisk tid fik kor og skib indbygget krydshvælv. Mellem skib og sydkapel er brudt to spidsbuede arkader. Trappen til prædikestolen er ført op gennem arkadepillen. Altertavlen er en lutheransk fløjaltertavle fra 1537-38. Prædikestolen er fra slutningen af 1800-tallet. I 1930 afdækkedes kalkmalerier fra sengotisk tid i sydkapellet. På arkadepillen ses Maria i solgissel, i buen ses Kristoffer. I hvælvene ses Bebudelsen, Besøgelsen, Kongernes tilbedelse, Dåben, Korsfæstelsen, Dommedag og en Nådestol. Kalkmalerierne blev konserveret af E. Lind. Et par våben for Rod og Vårst blev ikke bevaret. Kalkmalerierne dateres til omkring 1500, stilen er manieret og kompositionen rodet. Den romanske døbefont af granit har dobbeltløver med sammenknyttede haler på kummen Noter Eksterne kilder/henvisninger Gunderup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Gunderup Kirke hos denstoredanske.dk Gunderup Kirke hos KortTilKirken.dk
Gurre Kirke

Gurre Kirke er en kirke beliggende i Helsingør Stift. Kirken blev opført i 1918 og har siddepladser til 160 kirkegængere. Den ligger på en bakketop i nordøstlige hjørne af Nyrup Hegn, cirka en kilometer øst for landsbyen Gurre. Kirkens orgel er af nyere dato og har 22 stemmer. Gurre sogn deler præst med Tikøb Sogn. Eksterne henvisninger Sognegrænsen. Fra viskort.dk Kirkens gudstjenester. Fra sogn.dk Noter
Gurre Kirke

Gurre Kirke är en kyrka som ligger i Gurre Sogn i Helsingørs kommun cirka tre kilometer väster om centrala Helsingör på Själland. Kyrkan ligger på toppen av en kulle i nordöstliga hörnet av Nyrup Hegn omkring en kilometer öster om samhället Gurre. Kyrkobyggnaden Gurre Kirke uppfördes åren 1917-1918 efter ritningar av arkitekt Carl Brummer. Grundstenen lades 30 maj 1917 och 9 juni 1918 invigdes kyrkan. Byggnaden har en stomme av tegel och vilar på en stensockel. Ytterväggarna är vitkalkade och taket är belagt med rött tegel. Inventarier Den runda predikstolen är murad och belagt med vit puts. Korgens bildfält är dekorerad med symboler för evangelisterna och bibelcitat från evangelierna. Dopfunten är huggen i fransk sandsten av skulptören Holger Hansen efter ritningar av arkitekt Carl Brummer. Tillhörande dopfat av tenn är av mycket enkel jugendstil. Nuvarande orgel som färdigställdes 1981 har 20 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Ett votivskepp "Valdemar" är skänkt till kyrkan år 1961. Över kyrkan ingångsdörr finns en relief med motivet "Den gode herden". Reliefen är utförd 1982 av Niels Larsen Stevns. Referenser Församlingen informerar om kyrkan Helsingør Leksikon Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Gurre Kirke.
H.C. Andersen Slottet

H.C. Andersen Slottet (også Tivolislottet) er i dag navnet på den bygning, der ligger på H.C. Andersens Boulevard overfor Københavns Rådhus på hjørnet af Tivoli. Tivoli erhvervede den i 1978 og gav den det nuværende navn. Bygningen, som er tegnet af arkitekten Vilhelm Klein i såkaldt Rosenborg-stil (historicisme), blev opført 1892-93 på initiativ af bl.a. Carlsbergs Carl Jacobsen til brug for Kunstindustrimuseet. Den indgår i den "dannelsesrute" af monumentale, offentlige bygninger, som efter sløjfningen af Københavns volde blev placeret rundt om byens centrum. De øvrige bygninger er Polyteknisk Læreanstalt, Astronomisk observatorium, Kommunehospitalet, Botanisk Haves Væksthus, Geologisk Museum, Statens Museum for Kunst, Københavns Rådhus og Ny Carlsberg Glyptotek. Det var i bygningen, Kunstindustrimuseets første samling blev opbygget under ledelse af dets første direktør Pietro Krohn. Han foretog omfattende indkøb på Verdensudstillingen i Paris 1900 af art nouveau-genstande. De er desværre i en vis grad solgt kort efter. Det indkøbte kunsthåndværk af danske kunstnere som Thorvald Bindesbøll, Effie Hegermann-Lindencrone, Arnold Krog, Herman A. Kähler, Johan Rohde, Harald Slott-Møller og J.F. Willumsen er bevaret i samlingerne. "Slottet" er opført som en firfløjet bygning med en indre, overdækket gård eller vestibule med ovenlys. Murene er i røde mursten med dekorative detaljer i sandsten og tagdækning af skifer. Indvendigt har bygningen i store træk bevaret den oprindelige plan og en stor del af sine oprindelige overflader og udsmykning, der ligesom det ydre blev udført i de bedste materialer. "Slottets" pragtrum er vestibulen med rundbuede arkader i siderne og en lang række opbyggelige sentenser på sorte stenplader hele vejen rundt. Efter at Kunstindustrimuseet flyttede til Frederiks Hospital i Bredgade i 1926 blev bygningen anvendt til en række forskellige formål, bl.a. hovedkontor for De Forenede Bryggerier, Gymnastikinstitut, Officersforening og Garnisonsbibliotek, Louis Tussaud's Wax Museum (1974-2007) samt den kontroversielle udstilling Bodies i 2008. Bygningen rummer i dag kontorer for Tivoli samt møde- og selskabslokaler. En sidefløj huser Tivoligardens kaserne. Nedrivningsplaner i 2000'erne Tivoli offentliggjorde i 2006 planer om at nedrive bygningen og i stedet opføre et hotel tegnet af Norman Foster på grunden. Planerne om et højhus på grunden vakte offentlig debat og kritik fra interesseorganisationer. Der blev rejst en fredningssag, men Kulturarvsstyrelsen afviste en fredning af bygningen, da den ikke blev anset for at have de værdier, der skal til for at blive fredet. Planerne blev imidlertid opgivet af Tivoli i 2008 bl.a. som følge af politisk modvilje i Borgerrepræsentationen. Billeder Referencer Eksterne henvisninger
Hans Tausens Kirke (Københavns Kommune)

For alternative betydninger, se Hans Tausens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hans Tausens Kirke) Hans Tausens Kirke ligger på Halfdansgade på Amager. Historie Kirkens arkitekter var Fredrik Appel og Kristen Gording. Kirkebygningen Interiør Alter Prædikestol Døbefont Orgel Skibsmodel Referencer Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 De danske Kirker, redigeret af Erik Horskjær. Bind 1, Storkøbenhavn. G.E.C. Gads Forlag, 1969-1971. ISBN 87-12-17550-1 Eksterne kilder og henvisninger Hans Tausens Kirke hos KortTilKirken.dk
Hans Tausen's Church

Hans Tausen's Church (Danish: Hans Tausens Kirke) is a Church of Denmark parish church in the Islands Brygge neighbourhood of Copenhagen, Denmark. It is named after Hans Tausen, the leading theologian of the Danish Reformation. History Islands Brygge Parish was disjoined from Christianshavn Parish on 20 December 1915. A temporary church hall, the current congregation hall (Menighedssal), was inaugurated that same year. The current church was designed by Fredrik Appel and Kristen Gording. The foundation stone was set on 27 May 1923 and the church was inaugurated on 30 November 1924. The tower was not built until 1936. Architecture The church is built in red brick. The interior stands in white-washed brick. Culture Hans Tausen's church facilitates the use of its infrastructure to cultural groups such as the Chamber Choir Musica. References External links Official website
Hans Tausens Kerk

De Hans Tausens Kerk (Deens: Hans Tausens Kirke) is een parochiekerk van de Deense Volkskerk in Islands Brygge op het noordwestelijke deel van Amager in de Deense hoofdstad Kopenhagen. De kerk werd vernoemd naar Hans Tausen, een protestants theoloog en de belangrijkste leider van de reformatie in Denemarken. Geschiedenis De parochie Islands Brygge ontstond na afscheiding van de Christianshavn-parochie op 20 december 1915. Op 10 oktober 1915 werd voor de nieuwe parochie een kapel (het huidige parochiehuis) ingericht, waar men de kerkdiensten vierde tot het kerkschip werd voltooid. De huidige kerk werd ontworpen door Fredrik Appel en Kristen Gording. De eerstesteenlegging vond op 27 mei 1923 plaats en de kerk werd op 30 november 1924 ingewijd. De toren is van latere datum en werd pas in 1936 toegevoegd. Architectuur De kerk is gebouwd in rode baksteen. Binnen is de baksteen witgekalkt. Afbeeldingen Externe link (da) Website van de Hans Tausen's Kerk, Kopenhagen
Haslev Kraftvarmeværk

Haslev kraftvarmeværk er et kraftvarmeværk i Haslev Kommune. Dette anlæg udnytter op til 90% af energien i det fossile brændstoffer, ved at spildvarmen udnyttes til levering af fjernvarme. I 2012 købte Haslev Fjernvarme værket af DONG Energy for i alt 18 mio. til afdrag over 10 år. Anlægget blev installeret i 1989. Brændselskilden er biomasse i form af 25.000 ton strå årligt, og dette var verdens første kraftværk med sådan noget biobrændsel. Kraftvarmeværket producerer 5 MW elektricitet og 13 MJ/sek fjernvarme, og dækker 2.000 boligers varmebehov i og rundt om Haslev. Eksterne henvisninger Haslev kraftvarmeværk på DONG Energys hjemmeside.