NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dyssekamre ved Bjergby

Dyssekamre ved Bjergby, også kaldet Bjerrebygård Dyssen, Bjerrebygaard Langdysse Bjerreby Dyssen, Bjerreby Jættestue eller Skebjerg, er en stor gravhøj, der ligger omring halvvejs mellem Simmerbølle og Tullebølle på Langeland. Højen ligger umiddelbart vest for landevejen mellem de to landsbyer, og den er blandt de mest besøgte fortidsminder på øen. Den er anlagt i bondestenalderen i tragtbægerkulturen omkring 3500-2800 f.v.t. og består af en stor høj med megalitter på toppen. Dyssen er omkring 20 m lang og 10 m bred og er orienteret øst-vest. Den har muligvis været mere aflang end den er i dag, hvor der er mere oval. Det vestlige kammer er omkring 5 m langt og 2 m bredt. Dækstenene er ikke længere in situ. Det ene er i kammeret. En støttesten og en rammesten fra gangen er stadig in situ. Det østlige kammer måler også 5 × 2 m. De to kappesten er til stede, men den ene er forskudt lidt indad. Der er mere end et dusin skåltegn på den nordlige topsten. En ramme og en støttesten er bevaret fra midtergangen. Der er ikke foretaget udgravninger af dyssen. Se også Fredede fortidsminder i Langeland Kommune Referencer Eksterne henvisninger Dyssekamre ved Bjergby i Slots- og Kulturstyrelsens database
Ganggrab von Bjerrebygård

Das Ganggrab von Bjerrebygård (dänisch auch Bjerreby Jættestue, Dyssekamre ved Bjergby oder Skebjerg genannt) liegt auf einem Feld westlich der Straße zwischen Simmerbølle und Tullebølle auf der dänischen Insel Langeland. Es stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Der Langdysse ohne erhaltene Einfassung ist noch etwa 20,0 m lang (einst evtl. 30,0 m), 10,0 m breit und Ost-West orientiert. Der ursprünglich rechteckige Hügel, ist jetzt eher oval. Im Hügel befinden sich die birnenförmigen Kammern zweier Ganggräber (dänisch Jættestuer). Die westliche Kammer ist etwa 5,0 m lang und 2,0 m breit. Die Decksteine sind nicht mehr in situ. Einer liegt in der Kammer. Vom Gang stehen noch ein Tragstein und ein Rahmenstein in situ. Die östliche Kammer misst ebenfalls 5,0 × 2,0 m. Die beiden Decksteine sind vorhanden, doch hat sich einer etwas nach innen verlagert. Auf dem nördlichen Deckstein finden sich mehr als ein Dutzend Schälchen. Vom Gang sind ein Rahmen- und ein Tragstein erhalten. Es haben keine Ausgrabungen stattgefunden. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Jens Bech: Denkmäler auf Langeland (= Tryk fra Langelands Museum. 4, ZDB-ID 2370563-2). 2. Ausgabe. Langelands Centraltrykkeri, Rudkøbing 1981. Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. 2. Auflage. Gads Forlag, Århus 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 227. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger.) Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 160 Weblinks Lokalitet 7601, auf Fund og Fortidsminder (dän.) Einzelnachweise
Padborg Park

Padborg Park er et motorsportsanlæg 5 kilometer vest for Padborg i Sønderjylland. Banen ligger ved siden af Kruså-Padborg Flyveplads og er en af blot 3 asfaltbaner i Danmark, som jævnligt bliver brugt til at køre motorløb. De to andre er Jyllandsringen og Ring Djursland. Ud over løb bliver banen brugt til trackdays, MC-kurser, kurser i køreteknik og til teambuilding. Padborg Park er ejet af Padborg Park I/S, der også er promotor for løbsserierne Super GT, OK Mobil 1 Legends Car Cup og Danish Endurance Cup (DEC). Banen Asfaltstrækningen på Padborg Park er 12 meter bred og 2.150 meter lang, hvilket gør den til Danmarks næstlængste. Der er fire højresving, fem venstresving og en chikane. Padborg Park har Danmarks længste langside på 700 meter. Det betyder, at tophastigheden i mange løbsserier er højere end på andre baner, og at banen især egner sig til biler med stor motoreffekt. Banen har 4 navngivne sving. Det første er Poetschkurven, der også bliver kaldt for hesteskoen og består af sving 1 og 2, der køres som ét samlet sving. Sving 3 bliver kaldt Audikurven og er et tæt på 90-grader højresving, som fører ud på baglangsiden. For enden af baglangsiden ligger Big Mag; et hurtigt og langt venstresving med Yokohama-hårnålen liggende for enden. Det bliver generelt anset for at være den teknisk mest udfordrende del af banen. Efter Yokohama-hårnålen leder et højresving på over 90 grader ud på langsiden, der igen ender i en hårnål, som efter en kort strækning leder til målstregen og det sidste højresving. Pitindkørslen ligger for enden af langsiden, mens pitudkørslen leder ud til Poetschkurven. Padborg Park har en automatisk glatførebane til ligeudkørsel og en til kurvekørsel. Pitlanen har 26 parkeringsbåse, og der er 4.000 m² depotareal. Historie Anlægget blev bygget af Padborg Park I/S, der var ejet af Jens Enemark, og åbnede i 2003 på de samme arealer, der huser Kruså-Padborg Flyveplads. Jens Enemark solgte i 2009 sin andel af Padborg Park I/S. Selskabet er i dag ejet af Tom Gaarde Pedersen. Arrangementer Nuværende: April: Super GT/2L, Legend, DS3, Formel 4/5, 1600 Challenge, Supercup, Seven Racing/Arion Racing Championship, åbningsløb. Maj: Danmarks hurtigste bil Juni: Historiske biler, historisk Formel, Youngtimer, MC, Historisk Weekend September: TCR, Super GT/2L, Legend, DEC, 1600 Challenge, Formel 4/5, Supercup, Night Race Oktober: Super GT/2L, Legend, DEC, SSC, Seven Racing/Arion Racing Championship, Youngtimer, finaleløb. Ud over motorløb er der en række andre arrangementer på Padborg Park: MC-kurser Teambuilding Gokart Trackdays Banerekorder De officielle hurtigste omgangstider skal sættes under et løb. Den hurtigste tid nogensinde er sat af Valdemar Eriksen i 2024. Referencer Eksterne henvisninger Padborg Parks officielle hjemmeside
Padborg Park

Der Padborg Park ist eine Motorsportrennstrecke in Padborg, Dänemark. Sie liegt etwa 6 km nordwestlich der Stadt auf dem Gelände des Flugplatzes Kruså-Padborg und ist nur 3 km von der Grenze zwischen Dänemark und Deutschland entfernt gelegen. Geschichte Die Strecke wurde auf dem Gelände des Flugplatzes Kruså-Padborg vom Unternehmer Jens Enemark gebaut und 2003 eröffnet. Streckenbeschreibung Der entgegen dem Uhrzeigersinn befahrene Rundkurs mit einer Länge von maximal 2,15 km verfügt über 9 Kurven; 4 Rechtskurven, 5 Linkskurven und eine Schikane. Bei Sportveranstaltungen wird die unmittelbar anschließende Start- und Landebahn für den Flugbetrieb geschlossen und als Fahrerlager genutzt. Veranstaltungen Padborg Park ist Austragungsort der Dänischen Langstrecken-Meisterschaft, der dänischen Tourenwagenmeisterschaft und ihrer Nachfolgeserien sowie der dänischen Formel-4-Serie. Die Strecke wird zudem für private Events und Trainings- und Einstellfahrten für Automobile und Motorräder genutzt. Weblinks Website Padborg Park auf padborgpark.dk Padborg Park auf Eventdatenbank Racing-Calendar.net Danish Endurance Championship (Langstreckenrennen) Einzelnachweise
Padborg Park

Padborg Park is a motor racing circuit in Padborg, Denmark. The circuit opened in 2003 on the site of an airfield. The circuit has regularly hosted rounds of the Danish Touringcar Championship (DTC), TCR Denmark Touring Car Series, Super GT Denmark and Nordic 4 Championship. It is also used daily for testing and track days. Lap records As of May 2022, the fastest official race lap records at the Padborg Park are listed as: References External links Official website
Padborg Park

Padborg Park är en racerbana i Padborg, Danmark. Banan, som är Danmarks längsta, är 2 150 meter lång och 12 meter bred. Det finns fyra högersvängar, fem vänstersvängar och en chikan. Anläggningen används dagligen för körtekniska kurser, fordonstester, tävlings- och sportlicenskurser samt motorsport tre gånger i veckan. Tidigare anordnades deltävlingar i Danish Touringcar Championship regelbundet. Referenser Noter Externa länkar Padborgs Parks officiella webbplats
Kastellet (Rønne)

For alternative betydninger, se Kastellet (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Kastellet) Kastellet ("slottet" tidligere Citadellet) var en del af befæstningen af Rønne. Det var det første monument på Bornholm, der blev beskyttet. Kastellet blev 1679-1684 bygget på ordre af kong Christian 5. Bygningen lå uden for byens mure, men bag en skanse. Det er en af de ældste bygninger i byen og blev taget i brug d. 23. maj 1689 fem år senere end den ældste bygning i byen, Toldboden fra 1684. Det runde tårn har en diameter på 18 m, en højde på ti meter og murene er tre og en halv meter tykke. På anden sal stod ti kanoner, der fra 15 åbninger kunne skyde på fjenden i alle retninger, dog ikke samtidigt og kun enkeltvis. Taget blev ombygget ca. 1750 og har siden været kegleformet. Kastellet blev bygget efter model af tårne på Sardinien og Korsika, hvor de har eksisteret siden det sekstende århundrede. Senere viste det sig, at man ikke måtte affyre de ti kanoner på samme tid, fordi bygningen var for svag. Derfor ordnede Woldemar Reedtz, at der blev placeret et batteri af kanoner foran rampen. Dette blev kendt som Reedtz' Batteri. I dag er området kendt som Kanondalen. Kastellet blev herefter kun brugt som depot for våben og ammunition. Fanger blev låst inde på første sal. I tilfælde af pest blev de, der blev smittet, placeret her i karantæne. Under Anden Verdenskrig (1940-1945) brugte tyske besættelsesstyrken Kastellet som et radiokommunikationstårn. I kælderen var en generator installeret, og på øverste etage var der en antenne. De blev fjernet efter krigen. Russerne, der besatte øen 1945-1946, gjorde ikke brug af det. Kastellet er nu en del af Bornholms Forsvarsmuseum. Se også To tårne med samme funktioner findes i Frederikshavn og på Christiansø: Krudttårnet i Frederikshavn Lilletårn på Christiansø Referencer Litteratur Jørgensen, H.V., Rønne - Købstad i 650 år / Fæstnings- og garnisonsby, William Dams Forlag I/S, Rønne, 1977, 241-253. ISBN 8787021242. Opslået d. 21 august 2011. Skaarup, H. E., Kastellet i Rønne - Fra fæstningstårn til forsvarsmuseum, Forsvarsmuseet på Bornholm, Rønne, 1983, 5-29. ISBN 8787573490. Opslået d. 21 august 2011. Skaarup, H. E., Rønne - Fæstningsby og forsvarsanlæg, Byforeningen for Rønne, Rønne, 1995, 2-17. ISBN 8790319028. Opslået d. 21 august 2011. Eksterne henvisninger
Kastellet (Rønne)

Kastellet (het kasteel), voorheen Citadellen, was een deel van de verdedigingswerken van Rønne. Het is een pulvertoren en het eerste monument op Bornholm dat beschermd werd. Kenmerken Het is gebouwd naar het voorbeeld van andere verdedigingstorens, zoals die op Sardinië en Corsica, waar deze al sinds de zestiende eeuw bestaan. De ronde toren heeft een diameter van achttien meter, een hoogte van tien meter en de muren zijn drie en een halve meter dik. Op de tweede etage stonden tien kanonnen die vanuit vijftien openingen de vijand in alle richtingen konden beschieten. Het dak werd omstreeks 1750 verbouwd en is sindsdien kegelvormig. Geschiedenis Kastellet werd in de periode 1688-1689 gebouwd in opdracht van koning Christian V. Het gebouw lag buiten de stadsmuren, doch achter een schans. Het is een van de oudste gebouwen van de stad en werd op 23 mei 1689 geopend. Dit was vijf jaar later dan het oudste gebouw van de stad, Toldboden uit 1684. Later bleek dat de tien kanonnen niet tegelijkertijd afgevuurd mochten worden, daar het bouwwerk te zwak was. Later liet Woldemar Reedtz daarom voor de schans een batterij kanonnen aanbrengen. Deze kwamen bekend te staan als Reedtz' Batteri. Heden ten dage heet het Kanondalen. Kastellet zelf werd hierna gebruikt als depot voor wapens en ammunitie. Later werden hier mensen in quarantaine geplaatst, wanneer zij besmet waren met de pest. Tijdens de Tweede Wereldoorlog (1940-1945) gebruikte de Duitse bezetter Kastellet als radiotoren. In de kelder werd een generator geïnstalleerd en op de bovenste etage werd een antenne ingericht. Deze zijn na de oorlog verwijderd. De Russen die het eiland in 1945-1946 bezet hielden maakten geen gebruik van deze toren. Huidige functie Kastellet huisvest nu het Forsvarsmuseet ("Defensiemuseum"). Zie ook Twee andere torens met gelijke functies zijn te vinden in Frederikshavn en op Christiansø: Krudttårnet in Frederikshavn Lille tårn op Christiansø
Jegerup

Jegerup (tysk: Jägerup) er en landsby i Sønderjylland med 408 indbyggere (2026), beliggende i Jegerup Sogn mellem de to større byer, Vojens og Sommersted. Landsbyen ligger i Haderslev Kommune og tilhører Region Syddanmark. Den rummer Jegerup Kirke. Kirken er hvidkalket og blev bygget i 1150 Jegerup ligger på den jyske højderyg, der blev dannet ved den sidste istid for 12.000 år siden. De gamle veje fulgte højderyggen ned gennem Jylland, så den gamle Hærvej fra Viborg til Slesvig by går igennem sognet, ligesom Adelvejen, der var forbindelsen mellem slottene i Haderslev og Ribe, også krydser sognet. Landsbyens navn kendes fra 1492, hvor den kaldes Egrip eller Igrip. Forstavelsen ”Eg’s” oprindelse er lidt usikker, idet det kan være et mandsnavn eller en egbevoksning. De fleste mennesker hælder til den sidste tolkning, idet landsbyen ligger i udkanten af de store egeskove, der for 1000 år siden bredte sig over store strækninger mod nord. Jegerup kirkesogn var tidligere et annekssogn til Maugstrup sogn, men udskiltes derfra 1914 (Trap 5, X, 1, 272), og omfattede udover Jegerup bebyggelserne Kestrup, Selskær, Jegerup Frihed og Fyrskov. Derefter blev sognet annekssogn til Vojens sogn. Byen har en aktiv forening der holder mange forskellige aktiviteter i løbet af året, bl.a. Jegerup Byfest der vare en uges tid og sluttes af med et brag af en fest. Eksterne henvisninger Velkommen til Jegerup By Kilder
Byparken (Roskilde)

For alternative betydninger, se Byparken. (Se også artikler, som begynder med Byparken) Byparken er en park, der ligger i Roskilde på Østsjælland. Parken skråner mod nord ned mod Roskilde Fjord og Roskilde Havn. Den er omgivet af Sankt Clara Vej mod vest, Sankt Ibs vej mod Nord, Frederiksborgvej mod øst og et villaområde mod syd og Provstmarken. Det meste af parken er udlagt til græsarealer, men langs kanten findes buske, og rundt omkring er en del gamle træer. Mod vest findes en legeplads. I parken findes et vandløb, der ender i en sø i den nordligste del. Der er også opstillet en genforeningssten. Helt mod syd ligger en stråtækt bygning, der er indrette til restauranten Pipers Hus. I juli måned afholdes der gratis koncerter i parken, som arrangeres i et samarbejde mellem spillestedet Gimle og Roskilde Kommune Til sankthans bliver der arrangeret bål. Historie I middelalderen lå Sankt Hans' Kirke på Provstmarken, og det omkringliggende område var Sankt Hans' sogn, der var et af Roskildes 13 sogne, hvor kannikker med relation til Roskilde Domkirke boede. I 1443 blev domkirken ramt af en brand, der hurtigst spredte sig til områderne nord og vest for bygningen, hvor den forårsagede store ødelæggelser. Området hvor Provstmarken lå, blev aldrig genopført. Med reformationen mistede Roskilde en stor del af sine indtægter, og byen oplevede en længere periode med recession. I adskillige hundrede år var Provstmarken en del af Provstegården og blev brugt til græsning af kvæg. I 1898 arvede Roskilde by en stor sum penge af tekstilfabrikanten Otto Henrich Schmeltz. En del af disse penge var reserveret til etableringen af en park "der ikke skulle bruges til nogen slags sport". I 1915 brugte byen en del af disse penge til at købe et stykke jord nord for Provstmarken, som indtil dette tidspunkt havde været landbrugsjord. Den nye park blev designet af landskabsarkitekten Aage Hansen. Se også Folkeparken - en anden park i byen tæt ved Byparken Referencer Eksterne henvisninger
Byparken, Roskilde

Byparken is a public park in central Roskilde, Denmark. It was founded in 1915 and was partly financed through a donation of the textile manufacturer O. H. Schmeltz. The park adjoins Provstevænget, a small protected field next to Roskilde Cathedral. Together, the two areas form a large green space between the cathedral and Roskilde Fjord. History In the Middle Ages, Provstevænget was the site of St John's Church (Danish: Sankt Hans' Kirke) and the surrounding neighbourhood, which formed St John Parish, one of medieval Roskilde's 13 parishes, was home to many of the canons associated with the cathedral. In 1443, Roskilde Cathedral was hit by fire and it soon spread to the areas to the north and west of the building. The area where Provstevænget is today was never rebuilt. With the Reformation, Roskilde lost much of its income and the city experienced a long period of recession. For several hundred years, Provstevænget belonged to the Provost's House (Danish_ Provstegården) and was grazed by cattle. In 1898, Roskilde inherited a large sum of money from the textile manufacturer Otto Henrich Schmeltz. Some of the money were reserved for the establishment of a park ""not used for any kind of sports". In 1915, the city used some of the money for the acquisition of a piece of land on the north side of Provstevænget. The area had until then been farmland. The new park was designed by the landscape architect Aage Hansen. Today A thatched house, Piper's House, is located inside the park. It is now used as a restaurant. The hill next to the building is often used for open-air concerts, for instance on every Tuesday in July. References
Linde (Struer Kommune)

For alternative betydninger, se Linde. (Se også artikler, som begynder med Linde) Linde er en landsby i det nordlige Vestjylland med 368 indbyggere (2026). Linde er beliggende 11 kilometer sydvest for Struer og 11 kilometer nordvest for Holstebro. Byen ligger i Region Midtjylland og hører under Struer Kommune. Linde er beliggende i Asp Sogn. En lokal ervhervsmand ved navn Jørgen Søvndal har siden 2024 opkøbt en række huse til udlejning for at forsøge at afhjælpe den affolkning som byen har oplevet. Kilder
Linde (Dinamarca)

Linde es una localidad situada en el municipio de Struer, en la región de Jutlandia Central (Dinamarca), con una población estimada a principios de 2012 de unos 400 habitantes.​ Se encuentra ubicada al oeste de la península de Jutlandia, a ambas riberas del Limfjord, concretamente del estrecho de Oddesund. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Linde.
Munkholmbroen

Munkholmbroen er en 114 meter lang vejbro ca. 6 km over det inderste af Isefjorden, sydøst for Holbæk, som forbinder området omkring Holbæk (Holbæk Kommune) med Hornsherred (Lejre Kommune). Broen er 12,5 meter høj (fra midterste bue og til vandoverflade). Broen er en lav bro forsynet med en overbygning af tre sæt jernbetonbuer med forskellig spændvidde. Broen er projekteret af Anker Engelund. Broen er anlagt i tilknytning til en dæmning, der er anlagt over holmen og øen Munkholm til det gamle færgested Langtved med Bramsnæs Bugt mod nord og Tempelkrog, der er den inderste del af Isefjorden, mod syd. Broen blev færdigbygget i 1951 og indviet i juni 1952 under overværelse af bl.a. daværende Minister for Offentlige Arbejder Jørgen Jørgensen og socialminister Poul Sørensen. Der var tidligere en lille passagerfærge på stedet, og Langtved Færgekro ligger ved det gamle færgested, hvor broen er forbundet med Hornsherred. Kroen nedbrændte 28. oktober 2009. Munkholmbroen anvendes i filmene om Mig og min lillebror som broen til den fiktive ø Bomø, hvor brødrene bor, og filmene i det hele taget forgår. Kilder Eksterne henvisninger Ugerevy fra åbningen af broen i 1952, Politikens filmjournal nr. 146 Munkholmbroen Arkiveret 6. januar 2022 hos Wayback Machines afsnit i TV2 Østs serie På Broen Dronevideo 17. marts 2018
Munkholmbroen

Munkholmbroen (deutsch Munkholm-Brücke) ist eine zweispurige Straßenbrücke, die auf der dänischen Insel Seeland über den Tempelkrog im Isefjord führt und den Südosten Holbæks mit der Halbinsel Hornsherred und der Lejre Kommune verbindet. Aus drei weißen Stahlbögen besteht der Überbau der Eisenbetonbrücke, die 1952 nach Plänen von Dänemarks führendem Brückenbauer Anker Engelund fertiggestellt wurde. Zur 114 Meter langen Brücke führen zwei Dämme, die eine Länge von 140 Meter (von Holbæk über die Landzunge Munkholm) bzw. 35 Meter (im Osten vom Ort Langtved) haben. In der Ausführung wurde auf ein Klappsegment verzichtet, wodurch der zu vernachlässigenden Schifffahrt südlich des Bauwerks lediglich eine Durchfahrtshöhe von 3,45 Metern zur Verfügung steht. Geschichte Die Wirtschaftskrise Mitte der 1930er Jahre veranlasste den Stadtrat von Holbæk und das Holbæk Amt zum Bau einer Brücke, um die Arbeitslosigkeit in der Region zu senken. Das 1937 genehmigte Projekt geriet zunächst in Kritik, da Bedenken seitens von Naturschützern bestanden, die eine seltene Schmetterlingsart auf der Landzunge Munkholm gefährdet sahen. Zudem befürchteten Händler aus Roskilde den Verlust an Kunden aus dem Hinterland an Holbæk. Trotz Widerstands aber mit Unterstützung des Ministeriums für öffentliche Arbeiten, dem heutigen Transportministerium, begann das Bauunternehmen Christiani & Nielsen mit den Arbeiten, die jedoch bald ins Stocken gerieten. Wegen des weichen Untergrunds fanden die zu kurzen Betonpfeiler keinen festen Halt im Fjord, woraufhin das Unternehmen von seinem Vertrag entbunden wurde. Der Ausbruch des Zweiten Weltkriegs und der daraus resultierende Stahlmangel führten 1943 zum endgültigen Einstellen der Arbeiten. Nach dem Krieg legte Anker Engelund 1947 einen neuen Entwurf vor, der vier Jahre später zum Bau der heutigen Brücke führte. Nach einem Jahr Bauzeit wurde das Bauwerk am 4. Juni 1952 vom Minister für öffentliche Arbeiten Jørgen Jørgensen feierlich eingeweiht. An den Baukosten beteiligten sich zu einem Viertel das Holbæk Amt und zu drei Viertel der staatliche Vejfonden. Siehe auch Liste von Brücken in Dänemark Einzelnachweise
Munkholm Bridge

Munkholm Bridge (Danish: Munkholmbroen) is a 114 metres long arch bridge across the Ise Fjord linking the Holbæk area (Holbæk Municipality) with the Hornsherred peninsula (Lejre Municipality). The bridge is located six kilometers from the bottom of the inlet. It was completed in 1951 and inaugurated in 1952. See also List of bridges in Denmark References
Museet Ribes Vikinger

Museet Ribes Vikinger er et kulturhistorisk museum, der beskæftiger sig med vikingetiden og middelalderen i Ribe i Sydvestjylland. Museet indeholder udstillinger fra forskellige udgravning i Ribe, som bl.a. en fra Ribe Domkirke der foregik fra 2008-2012. Museet er en del af Sydvestjyske Museer efter en sammenlægning i 2008. Besøgstal 2016: 55.889 2020: 22.968 2021: 19.881 Referencer Eksterne henvisninger
Museet Ribes Vikinger

Das Museet Ribes Vikinger (nicht zu verwechseln mit dem Ribe VikingeCenter) ist ein historisches Museum in der dänischen Stadt Ribe. Das Museum bietet in der Dauerausstellung, anhand zahlreicher archäologischer Funde und historischer Gegenstände, einen umfassenden Einblick in die Geschichte Ribes von der Wikingerzeit über das Mittelalter bis zum Jahr 1700. Es bietet neben wechselnden Sonderausstellungen zu den Bereichen Geschichte, Kunst und Kultur auch ein breites museumspädagogisches Programm für Schulklassen und Kinder. Das Museum befindet sich in Ribe und damit direkt am Ort der Gründung der ersten Stadt Skandinaviens um das Jahr 700 herum. Zu dieser Zeit entstand in Ribe ein früher Handelsposten. Während des gesamten Mittelalters war Ribe eine der wichtigsten Handelsstädte Dänemarks mit einem großen Hafen und Verbindungen nach ganz Europa. Die Ausstellungen und Erlebnisräume des Museums erzählen vom Alltag, Handel und Handwerk, aber auch vom Tod und vom heidnischen Glauben zu dieser Zeit. Herausragende archäologische Funde und deren Rekonstruktionen vermitteln anschaulich, wie die Menschen in Ribe während des katholischen Mittelalter hier lebten. Dem Museum ist die im ehemaligen Rathaus untergebrachte Rådhussamlingen (Rathaussammlung) angegliedert, welche die Geschichte der Stadt Ribe von 1700 bis ins 20. Jahrhundert präsentiert. In der Nähe liegt der Hjemsted Oldtidspark in Skærbæk. Siehe auch Liste von Wikingermuseen Weblinks Website des Museet Ribes Vikinger