NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kunstmuseum Fanø

Das Kunstmuseum Fanø (dän. Fanø Kunstmuseum) liegt im Zentrum des Ortes Sønderho auf der dänischen Nordseeinsel Fanø. Das Ausstellungsgebäude wurde vom Alice og Tage Sørensens Fonds finanziert und 1992 eröffnet. Geschichte Die Sammlerin Ruth Heinemann stellte über einen Zeitraum von mehreren Jahren eine Sammlung sogenannter Fanø-Malerei zusammen, die 1969 erstmals dank der Unterstützung durch den ehemaligen dänischen Ministerpräsidenten Viggo Kampmann und den Bürgermeister der Stadt Esbjerg, Henning Rasmussen, einem breiten Publikum präsentiert wurde. Mit dem Anwachsen der Sammlung wurde schließlich eine permanente Ausstellungsstätte gefunden: Im Juli 1992 öffnete das Kunstmuseum Fanø in einem früheren Fabriksbau bzw. Kaufmannsladen (Kromanns Hus) in Sønderho. Sammlung Das Museum sammelt, erforscht und vermittelt Kunst, deren Urheber nicht bloß motivische, sondern vor allem biografische Beziehungen zur Insel Fanø aufweisen. Viele Werke der über 1100 Stücke umfassenden Sammlung – insbesondere Malerei des 19. und 20. Jahrhunderts – werden in Jahresausstellungen präsentiert. Daneben wird noch ein Begleitprogramm mit wechselnden jungen Künstlern realisiert. Zum Bestand der Sammlung zählen Arbeiten der Maler Holger Drachmann, Erik Enevold, Julius Exner, Viggo Fauerholdt, Carl-Johan Forsberg, Annemarie Hansen, Sigvard Marius Hansen, Niels Holbak, Gert og Martin Konopacki, Franz List, Frederik Christian Lund, Walther Meinhardt, Niels Pedersen Mols, Johan Carl Neumann, Elsa Nöbbe, Johan Rohde, K.H.R. Sonderborg, Carl Frederik Sørensen, Felix Walner und August Wilckens. Die Forschungs- und Vermittlungsarbeit des Museums konzentriert sich auf die „Fanø-Malerei“ und die Frage, inwieweit von einer eigentlichen Künstlerkolonie die Rede sein kann. Literatur Brian Dudley Barrett: Kunstnere på Fanø, Fanø 1993 Weblinks Kunstmuseum Fanø Touristeninformation Fanø
Muzeum sztuki Fanø

Muzeum Sztuki Fanø (duń. Fanø Kunstmuseum) znajduje się w centrum miejscowości Sønderho na duńskiej wyspie Fanø na Morzu Północnym. Od 1922 roku ma swoją siedzibę w zabytkowym budynku Krommann. Dzięki wieloletnim mecenasom Alice i Tage Sørensen w 2013 roku muzeum zostało powiększone o nowy budynek, dzięki czemu można podziwiać zarówno aktualną sztukę, jak i obrazy ze zbiorów muzealnych. Co roku wystawy zmieniają się 3-4 razy. Muzeum posiada kolekcję ponad 1200 dzieł znanych i mniej znanych artystów, którzy są lub byli związani z Fanø. Swoje inspiracje czerpali z Morza Wattowego oraz natury i kultury Fanø. Do muzealnego zbioru należą prace takich artystów jak: Holger Drachmann, Viggo Fauerholdt, Niels Holbak, Franz List, Frederik Christian Lund, Johan Rohde czy Carl Fredrik Sørensen. Bibliografia Touristeninformation Fanø
Fårup Sommerland

Fårup Sommerland ist ein 1975 von Anders Kragelund gegründeter Freizeitpark in der Nähe von Fårup in Nordjylland. Es ist einer der größten Vergnügungsparks in Dänemark mit acht Achterbahnen: Fønix, Lynet, Falken, Orkanen, Flagermusen, Mine-Expressen, Saven und Pindsvinet. Rund 400 Saisonkräfte und 20 bis 49 fest Angestellte arbeiten für das Unternehmen, das 2010 einen Umsatz von knapp 105 Millionen Kronen erzielte. Im gleichen Jahr verzeichnete der Park mit über 607.000 Gästen einen Besucherrekord. 1989 wurde auf dem Gelände der Aquapark eingeweiht, der heute Dänemarks größtes Erlebnisbad ist. 2020 eröffnete die Familienachterbahn Saven. Dabei handelt es sich um einen Family Boomerang Coaster des niederländischen Herstellers Vekoma. 2022 eröffnete mit Fønix, einer Achterbahn vom Typ Wildcat des Herstellers Vekoma, die höchste und schnellste Achterbahn Dänemarks. Attraktionen Achterbahnen Ehemalige Achterbahnen Weitere Attraktionen Auszeichnungen 2010 wurde Fårup Sommerland von der US-amerikanischen Fachzeitschrift Amusement Today zum weltweit „drittbesten Vergnügungspark für Kinder“ (Best Children’s Park 2010) gekürt – hinter den US-amerikanischen Freizeitparks Idlewild and Soak Zone und Legoland California Resort. Für seine Achterbahnen Falken (2004), Lynet (2008) und Fønix (2023) wurde der Park mit dem Neuheitenpreis FKF-Award des Freundeskreises Kirmes und Freizeitparks e. V. ausgezeichnet. Weblinks Fårup Sommerland Offizielle Webpräsenz (dänisch, deutsch, englisch) Fårup Sommerland in der Roller Coaster DataBase Einzelnachweise
Fårup Sommerland

Fårup Sommerland est un parc d'attractions ainsi qu'un parc aquatique situé à Fårup, dans la commune de Jammerbugt au Danemark. Histoire L'histoire du parc commence bien avant son ouverture. La famille Kragelund, établie à Aalborg prospère dans le commerce des produits d'épicerie en gros. Malheureusement, au début des années 1970, avec l'arrivée des premiers grands supermarchés, l'activité est en déclin. Alors que la concurrence devient trop forte, la famille Kragelung décide de fermer leur commerce, après 90 ans d'activités, et de réaliser un vieux rêve. Constatant qu'à cette époque, les familles avaient plus de temps libre, ils décidèrent de tourner leur commerce vers le tourisme. Ils choisirent la ville de Fårup pour devenir l'emplacement de leur nouveau parc de loisirs. La construction débutât en 1974 et la grande inauguration eu lieu le 21 juin 1975. Il était composé au départ de petites structures comme des trampolines, de canoës, etc. Au fil des années le parc s'agrandit et les attractions deviennent de plus en plus importantes. Le modeste nombre de 40 000 visiteurs en 1975 passe pour la saison 1977 à 150 000. En 1989, le parc construit l'Aquapark, un petit parc aquatique avec une rivière sauvage et des toboggans aquatiques. En 1992, le parc construit ses premières montagnes russes, Mine Expressen. Le parc d'attractions Les montagnes russes Montagnes russes actuelles Anciennes montagnes russes Les attractions aquatiques Farup Rafting - Rivière rapide en bouées (1998) Bear Rides Træstammerne - Bûches (1991) Big Country Motionering ltd. Autres attractions 4D–Biografen - Cinéma 4 dimensions (2006) Cykelbåde - Pédalos Den Røde Baron - Manège avion de Zamperla (1994) Egerntårnet - Tour de chute de Zierer (2005) Færdselsskolen - Fårupbådene - Bateau à moteurs Golf Øen - Minigolf (2018) Hvirvelvinden - Afterburner Kanoer - Canoës Motorbølle - Sidecar de Technical Park Nøddesvinget - Chaises volantes de Moser's Rides Heste - Ballades à poneys Racing Team - Convoy Robåde - Barques Skovsuset - Music Express Skovturen - Parcours en voitures (2021) Snurretræet - Kontiki de Zierer Toget - Train Tønderne - Tasses Trampoliner - Trampolines (1994) Vulkanen - Structure d'escalade Le parc aquatique Vandcyklonen - Toboggan aquatique Vandkanonen - Toboggan aquatique à trappe Wild River - Rivière sauvage Water Slide - Toboggan aquatique Surf Hill - Toboggan aquatique Bølgebassin - Piscine à vagues Børnevandland - Aire de jeux aquatique Familierutsjebane - Toboggan aquatique avec bouées (2010) Vandlegeland - Zone pour enfants (2010) Hôtel Fårup Sommerland a ouvert un hôtel appelé Hotel Fårup en 2016. Il est situé dans le parc surplombant le lac, Orkanen et Falken, et dispose de 51 chambres. En 2019, l'hôtel Fårup s'est agrandit avec deux suites et des salles de conférence supplémentaires. Références Liens externes (en) Site officiel Portail des parcs de loisirs Portail du Danemark
Fårup Sommerland

Fårup Sommerland is een pretpark gelegen in het Deense Blokhus, een dorp in het noorden van het schiereiland Jutland. Het park biedt nog veel andere attractietypen aan naast achtbanen, waaronder een boomstamattractie, rapid river, rondvaart, 4D-film en een zweefmolen. Ook ligt er sinds 1989 tegen het pretpark een waterpark aan. In 2016 opende het park een hotel, het jaar nadien nam het een afterburner over van Liseberg. In 2018 investeerde het park in een nieuwe minigolf. Achtbanen Falken, houten achtbaan gebouwd door S&S Power Flagermusen, draaiende achtbaan gebouwd door Reverchon Mine Expressen, een familieachtbaan gebouwd door Vekoma Pindsvinet, kinderachtbaan gebouwd door Zamperla Lynet, lanceerachtbaan gebouwd door Gerstlauer Orkanen, hangende achtbaan gebouwd door Vekoma Fønix, een achtbaan met 3 inversies gebouwd door Vekoma Saven, een Family Boomerang van Vekoma Verwijderde achtbanen Mini-Lynet (voorheen Lynet), een familieachtbaan gebouwd door CAM Baby Kart. Deze achtbaan is gekocht door de Nederlandse kermisexploitant Hendriks die er tot en met 2019 op de Nederlandse kermissen mee rondreisde als Goldmine Express. In 2022 werd de achtbaan aan een Welsh park verkocht. Humlebien, een kinderachtbaan. Externe link (en) Officiële website
Holstebro Vandkraftværk

Holstebro Vandkraftværk er et vandkraftværk beliggende ved Storåens krydsning med ringvejen øst om Holstebro. Værket åbnede i marts 1942, efter anlæggelsen af Vandkraftsøen i årene forinden. Det har en turbine med en effekt på 635 kW, mens vandet har en faldhøjde på op til 5m, og oprindeligt kunne værket dække en stor del af byens behov for strøm. Det lukkede efter et uheld, som i 2011 ødelagde generatoren. Værket producerede årligt ca. 3 GWh, hvilket med Holstebros stigende elforbrug efterhånden kun var nok til at dække elforbruget til gadebelysningen. Værkets drift har i årevis været genstand for diskussion, idet opdæmningen af Storåen i Vandkraftsøen har været stærkt hæmmende for laksens muligheder for at yngle, til trods for en laksetrappe anlagt sammen med elværket, som aldrig kom til at virke, samt et i 1989 anlagt omløbsstryg, som havde begrænset effekt for laksens adgang til Storåens løb oven for byen. Referencer
Laursens Realskole

Laursens Realskole er en privatskole i Aarhus midtby. Skolen blev startet af malermester Hermann Poulsen, der i 1886 ansatte lærerinden Anna Laursen til at undervise sine børn i privatboligen. Skolen voksede da andre forældre sendte deres børn til den private skolestue i Vestergade 38, og i 1888 måtte man leje lokaler til de nu 36 elever. Fra 1891 var Anna Laursen leder af skolen, der ti år senere blev eksamensberettiget og fik navnet Fru Laursens Realskole. Siden 1920 har skolen ligget i Hjelmensgade 12. Anna Laursen bestyrede skolen til sin død i 1911, 67 år gammel. Siden 1963 er skolen en selvejende institution. Referencer Eksterne henvisninger Laursens Realskole
C. la Cours Skole

C. la Cours Skole er en dansk privatskole, der er beliggende i Randers. Skolen har 410 elever på to spor fra 0.-9. klasse (2024). Siden 2015 har Jens Anker Hansen været skolens leder. Historie Skolen blev grundlagt 2. april 1876 af frøken Charlotte la Cour som den anden pigeskole i Randers. Den havde som formål at ”at meddele de unge nyttige, sunde og frem for alt grundige kundskaber”. Frøken la Cour betonede, at eleverne lærte det nyttige i orden og renlighed både i ydre og indre forhold. Fra 1910 optages også drenge. Skolen får i 1893 dimissionsret til præliminæreksamen og fra 1904 tilbyder den mellemskoleeksamen og realeksamen, som skoleloven af 1903 har skabt. Realeksamen fortsætter frem til 1978, hvor folkeskolens afgangsprøve og folkeskolens udvidede afgangsprøve indføres. Efter Charlotte la Cours død i 1925 drives skolen videre af P.E. Wassmann, der allerede blev skoleleder i 1922. Else Bie tager over efter ham i 1942 og måtte hurtigt sande, at skolen i løbet af få år havde fået halveret sin elevbestand, hvilket efter alt at dømme hang sammen med, at Wassmann under krigen udtrykte positive holdninger over for besættelsesmagten. Det skete blandt andet i indlæg i dagbladet Fædrelandet' og ved, at han virkede som tolk for tyskerne. Holdningerne havde man ikke mærket noget til på skolen, men Else Bie kunne konstatere, at der var udmeldt 15 elever uden nogen grund. Hun kontaktede derfor undervisningsinspektør Otto Bjørneboe for at høre, om hun kunne købe og dermed redde skolen og opnå eksamensret. "Folk her i Byen og mange i Oplandet mener, at han er alt for tyskvenlig, hvilket har vist sig igennem nogle Avisartikler, og efter 9. April falder den Slags jo ikke i god Jord", skrev hun blandt andet. Bjørneboe gav grønt lys for salget til Else Bie, der overtog skolen fra august 1942. I 1945 flytter skolen til den nuværende hovedbygning på Jyllandsgade i hvid funkisstil, oprindeligt opført for Westrups Realskole i 1938. Skolen købes af H. Givskov Dein i 1958, men ændrer i 1966 status fra privateje til selvejende institution. Siden har ledelse såvel som medarbejdere været ansat af skolens bestyrelse. Den senere statsminister Jens Otto Krag var elev på skolen i 1920'erne. Pædagogisk retning I sine vedtægter definerer skolen sig i dag som en "holdningsskole", der tilstræber at give eleverne forståelse for demokrati, kultur, tradition og fremsyn. Skolen er ikke orienteret i en bestemt politisk eller religiøs retning, men definerer sig som havende "et kulturfællesskab med folkekirken". Referencer
Drummelholm

Drummelholm ist eine kleine unbewohnte dänische Insel südlich von Lolland. Die Insel gehört zum Kirchspiel Tågerup (Tågerup Sogn in der Harde Fuglse Herred im damaligen Maribo Amt) und gehörte ab 1970 zur damaligen Rødby Kommune im damaligen Storstrøms Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der Lolland Kommune in der Region Sjælland aufging. Drummelholm gehört mit den benachbarten Inseln Storeager, Lilleager und Hyllekrog zum Naturschutzgebiet Hyllekrog.
Oehlenschlægersgades Skole

Oehlenschlægersgades Skole er en folkeskole, der er beliggende på Oehlenschlægersgade på Vesterbro i København. Skolen blev indviet i 1885 og er tegnet af den i samtiden indflydelsesrige arkitekt Andreas Clemmensen. Historie Grunden blev købt for 69.877 kr., mens det kostede 178.000 kr. at opføre skolen. Oprindeligt var skolen en friskole med navnet Friskolen i Øhlenschlægersgade,, der havde op mod 1.000 elever fordelt på 35 kønsopdelte klasser. Den adskilte sig fra Københavns andre skoler ved vestibulen, de indmurede stentrapper og garderober til børnenes overtøj ved hvert klasseværelse. Skolen blev i 1915 til en kommuneskole og havde i hvert fald i 1959 fælles skoledistrikt med Gasværksvejens Skole. Distriktet omfattede dengang store dele af Vesterbro. Krigsårene Under 1. verdenskrig blev skolen anvendt til at indlogere husvilde, mens børnene måtte undervises i alternative lokaler rundt på Vesterbro. I kælderetagen minder en knagerække om, at Civilberedskabets rydningskolonne havde vagtstue der under 2. verdenskrig. Tyskerne beslaglagde Alsgade Skole 29. august 1943, hvilket betød, at flere klasser blev overflyttet til Oehlenschlægersgades Skole. Eleverne fik delt skoletid. Oehlenschlægersgades Skole blev kortvarigt beslaglagt fra 22. marts til 24. marts 1945, og måtte senere samme år evakueres. Fra 6. maj til 17. august samme år blev skolen benyttet af Brigaden og frihedskæmpere. I årene efter krigen gik drenge og piger i samme klasser, men først i 1957 nedrev man skillevæggen på lærerværelset, så lærere og lærerinder nu også holdt pauser i lokale. Udvidelser Skolen blev udvidet i 1970. Da boligkaréen Saxogade-Dannebrogsgade blev revet ned i 1973, fik skolen boldbaner på tomten foran Gethsemane Kirke. Området fik i folkemunde navnet "De røde baner" efter asfaltens farve. Fra 2018 til 2021 gennemgik skolen en større renovering, ombygning og tilbygning, som blandt andet omfattede den del af skolen, der vender ud mod Litauens Plads. Her blev der opført en ny bygning i fem etager, der blandt andet rummer skolens SFO og en idrætshal. Projektet blev tegnet af Nøhr og Sigsgaard, KANT Arkitekter og Tegnestuen LOKAL. Under renoveringen havde skolen til huse i midlertidige barakker i Jernbanebyen. Skoledistriktet er pr. 2024 meget mindre end det historisk har været. Det afgrænses mod nord af kommunegrænsen til Frederiksberg, Oehlenschlægersgade, Asger Rygs Gade, Ingerslevsgade, Dybbølsbro, Kalvebod Brygge, Bernstorffsgade, Tietgensgade, Kvægtorvsgade, Halmtorvet, Vesterbrogade og Bagerstræde. Fra 2011 og frem til 2024 har befolkningstallet i skoledistriktet været støt stigende med cirka to procent årligt. Referencer
Maják Dueodde

Maják Dueodde (dánsky Dueodde Fyr) se nachází na dánském ostrově Bornholm. Byl postaven v letech 1960–1962 a uveden do provozu 15. srpna 1962. Je vysoký 47 m, světelný zdroj je v nadmořské výšce 48 m. Maják byl postaven na západní straně písečných dun Dueodde, na nejjižnějším cípu ostrova. Je uzlovým bodem jihovýchodní pobřežní linie a varuje lodě, aby se vyhýbaly krajnímu jižnímu cípu ostrova. Maják Dueodde je nejvyšší dánský maják a jeden z nejdůležitějších majáků v Baltském moři. Historie Maják Dueodde na jižním cípu ostrova je nejvýše položeným majákem na ostrově Bornholm a nabízí široký panoramatický výhled. Jeho předchůdce, maják Dueodde Syd, stále stojí hned vedle nového majáku a z majáku Dueodde Nord dále ve vnitrozemí zbyla jen věž bez lucerny. Majáky vychází z návrhu dánského majákového inženýra C. F. Groveho (1822–1883) z roku 1852. V roce 1857 byl Grove vyslán na Bornholm, aby našel vhodné místo pro maják. Poloha dále ve vnitrozemí byla důvodem, proč bylo nutné čekat 23 let, než se maják v Dueodde stal skutečností. Námořní požadavky byly splněny výstavbou dvou majáků – Dueodde Nord s věží vysokou 39 metrů a 16 m vysoký Dueodde Syd jako pomocného majáku s přidruženým ubytováním pro personál majáku. Oba majáky byly elektrifikovány v roce 1949. Maják je v původním stavu k vidění na staré pohlednici Klause Hülse. Dueodde Sud byl v roce 1963 upraven na vyhlídkovou věž s možností sledovat lodní provoz ovládat světlo a nautofon na novém majáku Dueodde. Popis Základy věže tvořily 14 m dlouhé železobetonové piloty, jejichž výstavba si vyžádala dvě náročné zimní sezóny. Voda pro stavbu byla čerpána z Baltského moře pomocí 700 m dlouhého potrubí položeného přes svah. Po dokončení válcové základny byla na ni vztyčena šestiboká věž pomocí posuvného bednění do výšky 45 m bez použití lešení. Materiály použité na stavbu zahrnovaly 300 m³ betonu a 50 tun armovací oceli. Maják je vybaven Fresnelovou rotační čočkou umístěnou ve výšce 48 m n. m. Spolu s lucernou a dvojitým ochozem má věž celkovou výšku 47 m. Fresnelova čočka z roku 1886 byla na maják přenesena z majáku Dueodde Nord. Jako zdroj elektrického osvětlení je žárovka o výkonu 1 000 W, který spolu s čočkou a výškou zajišťuje dohlednost přibližně 35 km. Čočka poskytuje tři bílé záblesky každých deset sekund. V roce 1977 byla automatizována. Na vrchol věže vede 197 schodů, odkud je za příznivého počasí panoramatický výhled na moře a bílé písečné pláže. Jedná se o jediný maják na ostrově Bornholm, který je přístupný veřejnosti, avšak v nepravidelných časech. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Dueodde Fyr na německé Wikipedii a Dueodde Lighthouse na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Maják Dueodde na Wikimedia Commons Majáky na Bornholmu [německy]
Dueodde Fyr

Dueodde Fyr er et fyrtårn på Dueodde Strand på det sydlige Bornholm. Fyret er med sine 47 m Nordeuropas højeste. Det nuværende fyr er opført i 1962. Henvisninger Farvandsvæsnet.dk: Dansk Fyrliste 2009 Arkiveret 16. december 2010 hos Wayback Machine Søfartsstyrelsens planche ved fyrets fod Garmin Navionics elektronisk søkort "Scandinavia, South & Germany, North"
Dueodde Fyr

Dueodde Fyr ist mit einer Turmhöhe von 47 m der höchste Leuchtturm Dänemarks und steht im Süden der Insel Bornholm im Strandgebiet Dueodde. Der Leuchtturm wurde in den Jahren 1960–1962 gebaut und ging am 15. August 1962 in Betrieb. Der Turm wurde aus Stahlbeton auf einem Fundament von 14 m langen Stahlbeton-Pfählen erbaut, um auf dem sandigen Boden einen guten Halt zu gewährleisten. Geschichte Der Leuchtturm Dueodde Fyr wurde 1962 an der Südspitze Bornholms in Betrieb genommen. Mit einer Bauhöhe von 47 m ist er der höchste auf Bornholm und ermöglicht einen weiten Rundumblick. Die Vorgänger des heute aktiven Leuchtturms waren die beiden Leuchtfeuer Dueodde Nord und Dueodde Süd. Die Planungen für einen Leuchtturm im Süden Bornholms begannen im Jahr 1852. Projektleiter wurde der dänische Leuchtfeuer-Ingenieur C. F. Grove (1822–1883). 1857 wurde Grove mit dem Auftrag nach Bornholm geschickt, einen geeigneten Standort für den Leuchtturm zu finden. Die Bornholmer Fischer wollten einen Turm in der Nähe der Küste. Grove riet wegen des sandigen Untergrunds davon ab und empfahl einen festeren Untergrund. Diese Meinungsverschiedenheiten führten zu einem 23-jahrigen Stopp des Vorhabens. Die verschiedenen Anforderungen wurden 1880 durch die Inbetriebnahme von zwei Leuchttürmen erfüllt. Der 39 m hohe, aus Granit errichtete Leuchtturm Dueodde Nord steht etwa 1150 m nördlich des heutigen Leuchtturms. Das Laternenhaus von Dueodde Nord wurde zwischenzeitlich zurückgebaut. Das nur 16 m hohe und damit deutlich leichtere Südfeuer steht auch noch, nur wenige Meter vom heute aktiven Turm entfernt. Für das zur Zeit der Inbetriebnahme erforderliche Leuchtturmpersonal wurden die notwendigen Unterkünfte errichtet. Auf einer alten Postkarte von Klaus Hülse ist der Leuchtturm in seiner ursprünglichen Gestalt zu sehen. Wenige Meter neben dem alten Leuchtturm Dueodde Nord wurde 1986 der 70 m hohe Bornholmertårnet als Horchposten für das dänische Militär errichtet und bis 2012 betrieben. Inzwischen ist hier ein Erlebniszentrum eingerichtet worden. Besichtigung In der Sommersaison (Mai bis September) kann die Aussichtsplattform besucht werden. Siehe auch Leuchtfeuertypen Liste von Leuchttürmen in Dänemark Literatur Ove Hermansen: Danmarks fyrtårne og fyrskibe. Verlag Billesø & Baltzer, ISBN 978-87-7842-286-6 Weblinks Dansk Fyrliste 2020. (PDF; Seite 251 von 354) Søfartsstyrelsen; abgerufen am 15. November 2022 (dänisch). Danish Maritime Authority. Søfartsstyrelsen; abgerufen am 15. November 2022 (dänisch). Dueodde Fyr. Danske fyrtårne.dk; abgerufen am 20. November 2022 (dänisch). Dueodde Fyr: Infos, Fakten, Bilder. Abgerufen am 10. Januar 2022 Bornholms historische Leuchttürme. Abgerufen am 17. November 2022 Carl Frederik Grove (1822-1883) Webseite Jernkysten Einzelnachweise
Dueodde Lighthouse

The Dueodde Lighthouse (Danish: Dueodde Fyr) is located on the Danish island of Bornholm. It was built during the years 1960–62 and commissioned on 15 August 1962. It is 47 m (154 ft) in height, with a focal height of 48 m (157 ft). It is the nodal point of the southeast coast line, warning ships to keep away from the extreme southern tip of the island. Dueodde Lighthouse is Denmark's tallest lighthouse and one of the most important lighthouses of the Baltic Sea. Geography Bornholm features varied topography, such as Almindingen, Hammeren, Jons Kapel, Paradisbakkerne, Rytterknægten, and Dueodde. The lighthouse was built on the western side of Dueodde's sand dunes, on the island's extreme southern tip. Construction The foundation for the tower consisted of 14 m (46 ft) long reinforced concrete piles which involved two harsh winter seasons to complete. Water for the construction was drawn from the Baltic Sea using a 700 m (2,300 ft) long pipe line laid over the hill slope. After the completion of the foundation, the tower construction was taken up and completed speedily using sliding form work procedure to raise the hexagonal shaped cylindrical concrete tower to a height of 45 m (148 ft) without the fixtures. Materials used for construction included 300 m3 (11,000 cu ft) of cement concrete and 50 tonnes of reinforcement steel. Architecture and fittings The lighthouse is equipped with a Fresnel Rotary lens at a focal height of 48 m. Together with its lantern and double gallery, the tower has a total height of 47 m (154 ft). The Fresnel lens (1886) of the Dueodde Nord lighthouse was transferred to this tower. Electric supply of 1,000 watt is provided by the public utility as the illumination source for the incandescent lamp, which, together with the lens and the height of the burner provides a visual range of about 35 km (22 mi). The lens provides three white flashes every ten seconds. There are 197 steps to the top of the tower from where there is a panoramic view, weather permitting, of the sea and the sandy white beaches. It is the only lighthouse on Bornholm that is open to the public, but at irregular times. Gallery See also List of lighthouses and lightvessels in Denmark References