NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Кастеллет (Копенгаген)

Кастеллет (дат. Kastellet от kastel — «цитадель»), также Фредериксхавн (дат. Citadellet Frederikshavn — «гавань Фредерика») — цитадель на острове Зеландия, на берегу пролива Эресунн, защищавшая с суши подступы с Копенгагенского рейда к гавани Иннерхавн Копенгагена. Владелец — министерство обороны Дании. Цитадель имеет в плане форму пятиугольника с бастионами по углам. Бастионы также могли держать под обстрелом город. Являлась частью ныне уничтоженных городских укреплений, от которых остались остатки укреплений на острове Амагер, в районе Кристиансхавна. Сохранилась в целостности. Является местом для прогулок и туристической достопримечательностью. У Королевских ворот расположен главный караульный пост Королевской лейб-гвардии, перенесённый с главной площади Копенгагена, Конгенс-Нюторв (Королевская Новая площадь). Ежедневно в полдень проходит церемония смены караула. Король Кристиан IV инициировал создание цитадели, построив редут Св. Анны (Sankt Annæ Skanse). Из-за недостатка средств постройка цитадели не была осуществлена. Построена после осады Копенгагена в 1659—1660 гг. в ходе датско-шведской войны, по плану 1661 года, в 1663 году, при короле Фредерике III, по имени которого названа Фредериксхавн (гавань Фредерика). Принимала участие в обороне при бомбардировке со стороны моря 1807 года, завершившейся капитуляцией, подписанной командующим обороной Копенгагена, генералом Эрнстом Пейманом (1735—1823). Комендантский дом (Kommandantgården) построен в 1725 году архитектором Э. Д. Хёйсером, создавшим первый дворец Кристиансборг, сгоревший при пожаре 1794 года. До 2008 года являлся резиденцией главы оборонного ведомства Дании. После реставрации в 2014—2016 годах здание заняло Объединение морских офицеров (Søofficers-Foreningen), в 1942—2016 гг. занимавшее здание бывшего военно-морского госпиталя (Søkvæsthuset) в Кристиансхавне. В 1727 году узником тюрьмы цитадели стал английский якобитский капитан капера Джон Норкросс (1688–1758), который провел в одиночной клетке 15 лет. В 1742 году ему смягчили режим, но до самой смерти в 1758 году из цитадели так и не выпустили. На русском языке в Москве в 1796 году издана книга «Либо пан либо пропал, или удивительная жизнь и тридцатилетнее заключение Иоганна Норкросса, одного английского каперного капитана, самим им писанная в темнице в замке копенгагенском» Каспера Петера Роте (1724—1784). В тюрьме цитадели в царствование Кристиана VII после ареста до казни содержался датский министр Струэнзе (1737—1772). Во время нападения нацистской Германии на Данию 9 апреля 1940 года в цитадели находился генеральный штаб и командующий вооружённых сил Дании В. Приор. Во время оккупации служил военной тюрьмой. В 1989—1999 гг. отреставрирована на средства фонда A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaa, основанного судовладельцем А. П. Мёллером. Примечания
Kastellet, Köpenhamn

Kastellet eller Citadellet Frederikshavn är ett citadell i Köpenhamn och en av de bäst bevarade fästningarna i Nordeuropa. Det blev byggt som en del av Köpenhamns vallar av Kristian IV från 1624. Det framstår i dag som en femstjärnig konstruktion av typen stjärnfort. De fem bastionerna bär namnen Kongens, Dronningens, Grevens, Prinsessens och Prinsens bastion. Kastellet har även sin egen kyrka, Kastelskirken (sedan 1902 församlingskyrka för Kastels Sogn), och en kvarn. Historik Kastellet blev grundlagt av kung Kristian IV den 28 oktober 1624. Det var meningen att det skulle ha byggts ett slott, men ett sådant projekt genomfördes inte av ekonomiska skäl. Kastellet blev inte färdigt under Kristian IV:s regeringstid, och det blev Fredrik III som förstärkte skansen. Efter svenskarnas belägring av Köpenhavn 1658–1660 blev den holländske ingenjören Henrik Ruse (senare Rysensteen) tilkallad för att om- och tillbygga skansen. Den fick namnet Citadellet Frederikshavn, men är bättre känd som Kastellet. I motsats till resten av Köpenhamns vallsystem var Kastellet inte bara riktat mot fienden, men kunde också riktas mot staden. Kanonerna kunde vändas och peka mot kungens egna undersåtar. Kastellet i dag År 2004 fyllde Kastellet 380 år. Kastellets födelsedag markeras varje år med ett öppet hus-arrangemang sista söndagen i oktober. Under denna enda dag av året kan kvarnen också beses i funktion. Kastellet ägs av försvarsmakten, och används som försvarschefens residens (Kommandantgården) och av bland andra hemvärnet, Forsvarets Efterretningstjeneste, föreningen Kredsen Mars og Merkur Danmark och Forsvarets Bibliotek, samt en rad mindre myndigheter. Där finns också ytterligare tjänstebostäder. Kastellet är skyddat och fungerar således både som militärområde, kulturhistoriskt minnesmärke, museum och park. Kyrkplatsen används regelbundet till paradplats i förbindelse med officiella besök och för konserter med militärorkestrar. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Kastellet, 25 augusti 2009. Allmänna källor Renoveringen av Kastellet Virtuell rekonstruktion av Ruses plan för Kastellet Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kastellet, Köpenhamn.
Toreby Barneshøj

Der Toreby Barneshøj (auch Thoreby Barneshøi oder Toreby Barneshøj Jættestue genannt) liegt in Toreby, westlich von Nykøbing Falster in der Guldborgsund Kommune auf der dänischen Insel Lolland. Das kleine Ganggrab (dänisch Jættestue) hat nur zur Hälfte überlebt. Im Jahr 2009 beschlossen die Behörden die Anlage zu restaurieren. Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Der einzige erhaltene, 14 Tonnen schwere, Deckstein wurde wieder aufgelegt und die sieben Tragsteine stabilisiert. Ersetzte Steine in der fehlenden Hälfte der Kammer und im Gang wurden markiert, um anzuzeigen, dass es sich um rekonstruierte Teile handelt. Der ursprüngliche Hügel muss relativ hoch gewesen sein. Der ziemlich niedrige neue Hügel ist Ergebnis der Restaurierung. Das Ergebnis vermittelt eine gute Vorstellung davon, wie die Ganggräber gebaut sind. Die Langdyssen im Rykkerup Skov liegen westlich von Rykkerup in Toreby. Der Runddysse Kjallesten und der Runddysse von Toreby liegen östlich. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger.). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 212. Weblinks Beschreibung (engl.) und Bild
Mønsted Kirke

Mønsted Kirke er sognekirke i Mønsted Sogn, beliggende i byen Mønsted vest for Viborg. Den er opført omkring år 1100. Altertavlen og prædikestol er fra 1619. Før kommunalreformen i 1970 hørte kirken under Fjends Herred. Eksterne henvisninger Mønsted Kirke Arkiveret 31. januar 2016 hos Wayback Machine på visitviborg.dk Mønsted Kirke hos KortTilKirken.dk
Sparkær Kirke

Sparkær Kirke er sognekirke i Sparkær Sogn, beliggende i byen Sparkær, vest for Viborg. Den blev indviet 17. september 1905, og afløste Borris Kirke. Historie I slutningen af 1800'erne begyndte en del af de lokale sognebørn, på at danne et selvstændigt pastorat, ligesom en opførsel af en ny kirke var i tankerne. Den daværende Borris Kirke var blevet for lille, ligesom bygningsværket var i ringe stand. Desuden mente man at den lå for langt væk fra Sparkær by, hvor de fleste kirkegængere kom fra. Staten henviste til arkitekt Claudius August Wiinholt, der udarbejdede en tegning, hvor der ville være plads til 120 personer i en ny kirke. Derefter opstod der uenighed om størrelsen af byggeriet, da flere ville have 250 pladser, og ingenting skete i 10 år. I starten af 1900'erne lykkedes det at få byggeriet igennem, og opførslen af Sparkær Kirke kunne begynde, med de oprindelige 120 pladser. Den samlede pris for kirken blev 16.000 kr., og beliggenheden blev én kilometer fra Borris Kirke. 17. september 1905 blev Sparkær Kirke officielt indviet. Fra Borris Kirke blev blandt andet overført kirkeklokken, alter, døbefont og prædikestolen. I 1997 blev kirken genåbnet efter en omfattende renovering. Referencer Eksterne henvisninger Sparkær Kirke Arkiveret 31. januar 2016 hos Wayback Machine på visitviborg.dk Sparkær Kirke hos KortTilKirken.dk
Årre Kirke

Årre Kirke er sognekirke i Årre Sogn, beliggende lige nord for byen Årre, 13 kilometer øst for Varde. Den er opført omkring år 1100 - 1250. Historie Selve kirken blev bygget i romansk stil. I 1758 blev klokketårnet ombygget i sengotisk stil af Tøger Reenberg Teilmann fra Endrupholm, som på dette tidspunkt ejede kirken. Teilmannslægten ejede kirken indtil 1930, hvor den blev købt af Årre menighedsråd. Derefter gennemgik kirken en omfattende restaurering, og fik sit nuværende udseende. Prædikestolen er fra 1618, mens altertavlen kom til i 1931. Eksterne henvisninger Nationalmuseet – Danmarks Kirker: Årre Kirke Årre Kirke hos KortTilKirken.dk
Henne Kirke

Henne Kirke er en sognekirke fra 1100-tallet i Henne Kirkeby, få kilometer øst for Henne Strand. Historie Kirken blev bygget i 2. halvdel af 12. århundrede, antagelig af biskop Elias fra Ribe Stift, som ejede Hennegård, et biskoppeligt gods indtil reformationen. Koret og skibet blev forlænget allerede omkring år 1300. Våbenhuset og klokketårnet blev tilfløjet i 1400-tallet. Kirken havde oprindelig et bjælkeloft, hvor en del blev overhvælvet omkring år 1500. Indtil Kommunalreformen i 1970 lå kirken i Vester Horne Herred Galleri Referencer Eksterne henvisninger Henne Kirke på danmarkskirker.natmus.dk Henne på Varde Museums hjemmeside Henne Kirke hos KortTilKirken.dk
Kelstrup (Haderslev Kommune)

For alternative betydninger, se Kelstrup. (Se også artikler, som begynder med Kelstrup) Kelstrup er en by i Sønderjylland med 204 indbyggere i byområdet (2019), beliggende 7 km nordøst for Hoptrup, 13 km sydvest for Årøsund og 9 km sydøst for Haderslev. Byen hører til Haderslev Kommune og ligger i Region Syddanmark. Kelstrup hører til Vilstrup Sogn. Vilstrup Kirke ligger 4 km vest for Kelstrup. Faciliteter Næshallen er opført ved siden af Kelstrups tidligere skole og drives af de idrætsforeninger, der benytter den. Næsset Motion & Fitness tilbyder styrketræning, spinning og squash. Næssets Idrætsforening (NIF) er en håndboldklub. Den har badmintonafdeling fælles med Vilstrup Ungdoms og Idrætsforening (VUIF), der også bruger hallen til gymnastik, floorball og tennis. Historie Kelstrup havde station på Haderslev Amts Jernbaners strækning Haderslev-Årøsund (1903-1938). Kelstrup blev dog aldrig en stationsby. På det danske målebordsblad er den kun en typisk landsby med skole og smedje. Stationsbygningen er bevaret på Kelstrupvej 49. Noter Eksterne kilder/henvisninger Velkommen til Vilstrup Sogn Handleplan for Vilstrup Landdistrikt Arkiveret 28. november 2019 hos Wayback Machine "Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71". SDFE kortviser.
Mandø Mølle

Mandø Mølle i Mandø by på Mandø er en fredet hollandsk vindmølle opført 1832. Møllen var i drift med vindkraft til 1941. 1943 ophørte også motordriften. Mandø Hjemstavnsforening, nu Mandøforeningen, overtog møllen efter Befrielsen og har restaureret den fra 1945 til 1946, 1960’erne, 1989 og 2004 til 2008. Møllen har tidligere været anvendt til både at kværne mel og til knusning af muslingeskaller til skælkalk. Mandø Mølle er fuldt funktionsdygtig, men anvendes i dag kun til at male mel til turister. Restaureringen i 2004-2008 blev gennemført med udgangspunkt i møllens tidligere udseende og funktion, med genanvendelse af originale dele. I nutiden kan møllen igen male korn. Mandøforeningens mølleudvalg forestår ved hjælp af frivillige at skaffe midler til driften, bl.a. ved støttearrangementer og salg af souvenirs. Den kun 9 meter høje mølle har et vingefang på kun 14 meter. Møllekroppen er konisk og muret op i 2,5 meters højde. Herover er den bygget af træ og tækket med tagpap. Hatten er bådformet. Møllen har oprindelig haft to skallekværne, hvoraf kun den ene er bevaret sammen med grynviften. Den har også en skråkværn med en bemærkelsesværdig kube (påslaget til korn), der mest af alt ligner et dejtrug, hvor det i alle andre møller har tragtform. Møllen vil være åben på Dansk Mølledag 3. søndag i juni, i højsæsonen, og i øvrigt efter nærmere aftale. Historie Før 1820 fik Mandø-boerne malet deres korn på fastlandet i Skallebæk Mølle i Seem Sogn. På grund af den lange transport fik de tilladelse til at opføre en stubmølle, som blev erstattet af den nuværende lille hollandske mølle. Først i 1820'erne fih Peder Gregersen en kongelig bevilling, og stubmøllen kunne opføres. I 1830'erne erstattedes den af en hollansk mølle med ”træsejl”. Da den ikke virkede tilfredsstillende, syede møllerens kone Anne Cathrine rigtige sejl til møllen. 1889 blev en 12-årig dreng Peder Hans Thomsen dræbt af møllevingerne, som han kom for tæt på. 1987 fik møllen nye vinger, som blev forsynet med attraphækværk udført i galvaniseret stål og uden svaj. Desuden blev tagpapbeklædning skiftet, og der gennemførtes en nødtørftig reparation af konstruktionen. I forbindelse med en omfattende restaurering af møllen fra 2004 til 2008 blev der foretaget en del udskiftninger og reparationer af de oprindelige indvendige stolper og bjælke, hvor også den oprindelige møllekrop, møllehat, vinger, krøjeværk, gangtøj, inventar og kværne blev restaureret. Eksterne henvisninger og kilder www.trap.lex.dk www.storiskatlas.dk
Eskilstrup Mølle

Eskilstrup Mølle er en hollandsk vindmølle i Eskilstrup på Nordfalster. Møllen blev opført i 1882 af Ole Petersen, der drev den frem til 1910. Hans datter og svigersøn ved navn Erna og Marius Hansen overtog herefter, og de udvidede forretningen med bygningsartikler. Marius Hansen døde i 1955, hvorefter dennes søn, Frede, overtog den. På et tidspunkt blev den købt af Superfoss, der ombyggede den for at øge lagerkapaciteten, så den kunne rumme 50.000 tønder korn. Møllen var i brug frem til 1960, og den er endnu ikke fredet. I 1995 blev Eskilstrup Møllelaug stiftet, og foreningen ejer i dag møllen. Møllen er i gang med at blive renoveret. Se også Vindmøller på Lolland-Falster Referencer
Schiffssetzung von Bække

Die 45 m lange und 6,5 m breite Schiffssetzung von Bække liegt in einem Feld etwa einen Kilometer nördlich des Ortes Bække im mittleren Südjütland in Dänemark. Die wikingerzeitliche Schiffssetzung (dänisch skibssætning) liegt wie die ausgegangene Schiffssetzung von Vejerslev zwischen zwei bronzezeitlichen Grabhügeln, die als „Klebæk høje“ bekannt sind, an dem von Norden nach Süden führenden alten Heerweg (dänisch Hærvejsruten), von dem Spuren an der Anlage nachgewiesen wurden. Die Anlage wurde 1890 unter Denkmalschutz gestellt. Das Schiff besteht aus 1,25 bis 2,0 m hohen Steinen. Von ursprünglich etwa 60 Steinen sind nurmehr neun erhalten. Der am Westende gelegene Schiffsbug ist wie bei Glavendrup ein Runenstein aus dem 9. oder 10. Jahrhundert. Er ist einer von lediglich fünf Runensteinen in Dänemark, die heute noch an ihrem ursprünglichen Platz stehen. Er wurde von den Söhnen als Denkmal für eine Frau gesetzt. Der Text lautet: „Revne und Tobbe errichteten diese Denkmäler für ihre Mutter Vibrog“. Vielleicht stammt das bei der Ausgrabung im Jahre 1957 mitten im Schiff gefundene zerstörte leere Grab von ihr. Ungewöhnlich ist die west-östliche Orientierung, die nur bei den Schiffen von Glavendrup und Bække vorkommt, während die anderen großen Schiffssetzungen nord-süd orientiert liegen. Sie zeigen in der Regel in Richtung der Walhalla, wohin die Schiffe die Toten bringen sollten. Eine Sage berichtet, dass Odin die Toten nach der Schlacht von Brävalla in einem goldenen Schiff nach Walhalla im Süden führte. Eine Untersuchung des östlich der Schiffssetzung liegenden Hügels ergab, dass er dreistufig aufgebaut war. Die beiden inneren Hügel sind von einer aus mehreren Schichten bestehenden etwa einen Meter hohen Steinmauer umgeben. Findling Ein paar hundert Meter nördlich von Klebæk finden sich der Hamborggårdstenen, ein Findling aus Granit. Der große Stein wiegt etwa 50 Tonnen und wurden von den Åland-Inseln hierher gebracht. Die Legende erzählt, dass Harald Blauzahn den Stein nach Jelling holen wollte, das Vorhaben aber aufgab, als sein Sohn Sven Gabelbart gegen ihn rebellierte. Die Schiffssetzung wurde 2011 neu arrangiert. Man hat die kleinen Steine, die als Stellvertreter die fehlenden Steine markierten, durch Stahlplatten ersetzt, die den ursprünglich vorhandenen Steinen nachempfunden sind. Damit bekommt die Schiffssetzung einen anderen Ausdruck. Literatur Peter V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 156. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 113. Weblinks Beschreibung und Bild (dänisch) Bild (Memento vom 19. Oktober 2016 im Internet Archive)
Església de Jelling

L'església de Jelling és una església situada a la vila de Jelling, una localitat que fou seu de la reialesa vikinga i que avui forma part del municipi danès de Vejle. L'església original fou bastida en fusta vers l'any 950, altres construccions de fusta es van succeir fins que l'actual de pedra va ocupar el lloc entre el 1050 i el 1100. Durant les excavacions del 1970 es van trobar les restes d'un home, probablement corresponen al rei Gorm el Vell (en danès: Gorm den Gamle). La primera església hauria estat construïda pel rei Harald Blåtand com a monument funerari per al seu pare. El 1994 la UNESCO va declarar Patrimoni de la Humanitat l'església, els túmuls funeraris i les pedres de Jelling. Referències Enllaços externs Jelling Kirke, lloc web de l'església de Jelling.
Église de Jelling

L'église de Jelling (en danois : Jelling Kirke) est une église évangélique luthérienne située à Jelling, dans le Jutland, au Danemark. Église romane en pierre construite avant 1100, elle est l'une des plus anciennes églises en pierre du pays. Auparavant une église en bois construite vers 965 par le roi Harald Ier au même endroit. Avec les pierres de Jelling dans le cimetière et deux tumulus de l'époque viking, il fait partie du site du patrimoine mondial de l'Unesco depuis 1994. Liens externes Notes et références Portail du patrimoine mondial Portail du Danemark Portail de l’architecture chrétienne Portail du protestantisme
Kerk van Jelling

De kerk van Jelling is gelegen in de Deense plaats Jelling en maakt deel uit van de parochie Jelling. De kerk werd samen met de runenstenen en de grafheuvels in 1994 op de Werelderfgoedlijst van UNESCO geplaatst. Op de plaats van de huidige kerk van Jelling hebben eerder minstens drie houten kerken gestaan, die alle drie door brand zijn vernield. De eerste kerk werd waarschijnlijk gebouwd rond het jaar 960 onder Harald I van Denemarken (Harald Blauwtand), nadat hij het christendom in Denemarken had geïntroduceerd en Noorwegen in het land had geïntegreerd. Harald liet het stoffelijk overschot van zijn vader, koning Gorm de Oude, overbrengen van de grafheuvel waarin hij begraven was naar de kerk. Tussen 1050 en 1100 werd deze vervangen door een kerk van steen. In 1874-1875 werden op de muren van het koor muurschilderingen ontdekt uit de periode van rond 1100. Dit zouden de oudste muurschilderingen in Denemarken zijn. Tijdens opgravingen aan het eind van de jaren 70 van de twintigste eeuw is onder de kerk een graf gevonden met daarin de overblijfselen van een man. Dit is waarschijnlijk het lichaam van koning Gorm de Oude.
Jelling Kirke

Jelling Kirke (svenska: Jellings kyrka) är en kyrkobyggnad i tätorten Jelling i Vejle kommun, Danmark. Kyrkan är församlingskyrka i Jelling församling Historia Den nuvarande kyrkan är byggd i kalksten av typen travertin cirka år 1100. På platsen har man funnit spår efter tre träkyrkor - samtliga nerbrunna. Kung Harald Blåtand reste den första kyrkan på platsen troligtvis som gravminne över sin far Gorm den gamle. Delar av kyrkan brann 1679, men kyrkan återställdes. Kyrkan har senare fått ett vapenhus. Kungagraven Då Harald Blåtand gick över till kristendomen, lät han sin far flyttas från den norra gravhögen för att få en kristen grav inne i kyrkan. År 2000 blev Gorm den gamle, efter ett antal år på Nationalmuseet åter begravd i kyrkans kor. Graven är markerad med sterlingsilver i golvets dekoration. Interiör Rundbågefönstren kom till under en restaurering 1935. Kor och skepp har platt tak. Utsmyckningen av Jelling kyrka donerades av År 2000 Fonden och har gjorts av bildhuggaren Jørn Larsen. Utsmyckningen omfattar väggar, golv, fönster, bänkar och belysning förutom gamla element och inventarier. Golvet är av svensk granit med ett inlagt kors, vars armar sträcker sig mot altaret som är utfört i röd granit. Fönsterrutorna mot söder är utförda i franskt blockglas. De ursprungliga kalkmålningarna som var dåligt bevarande, ersattes av kopior av Julius Magnus Petersen 1875. Kalkmålningarna på sydväggen från 1920-talet är utförda av Johan Thomas Skovgaard. Predikstolen är från 1650 och är i rennässansstil. Kristusbilderna i fälten är från före 1650. Från kung Kristian V:s tid och framåt har det gjorts monogram för de danska regenter som har besökt kyrkan. På tornrummets nordvägg hänger 6 figurer som avbildar apostlar, bland annat Petrus med nyckeln, Johannes med kalken och de spetälskas helgon Katarina av Alexandria från omkring 1500. De 6 övriga apostlarna försvann omkring 1900 och har ersatts av nya från 1970-talet. Orgeln från 1960 är byggd av Marcussen & Søn och hade ursprungligen 14 stämmor och 2 manualer samt pedalverk. 2000 byggdes orgeln ut med två rörstämmor, fagott och trumpet. votivskeppet "Minerva", som hängdes upp i kyrkan den 25 juni 1944, är en tremastad fullriggare, byggd av före detta skeppssnickare Martin Hansen, København. Världsarv Jelling kyrka blev tillsammans med Jellingstenarna och de två gravhögarna Danmarks första världsarv 1994. Galleri Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jelling Kirke. Jelling Kirke - folder udgivet af Jelling Menighedsråd. Jellingkirke.dk (danska) Apostelfigurerna i Jelling kyrka (danska) Nordenskirker.dk (danska) KortTilKirken.dk (danska)
Gavnø Slot

Gavnø Slot (eller Gavnø på øen af samme navn) ligger i Karrebæk Fjord sydvest for Næstved. Gården nævnes første gang i Valdemar 2.'s privilegium for Sankt Peders Kloster i Næstved af 1205. Den ligger på Gavnø i Vejlø Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1402-1408, udbygget i 1584-1663-1682 og ombygget til det nuværende rokokoslot i 1755-1758. Parken er på 8 hektar. Gavnø Gods er på 2.300 hektar med Vejløgård, Tinghøjgård og Sofusminde. Gavnø Slot har sit eget slotsbryggeri, der er Danmarks eneste, og som har til huse i en af baroniets bygninger. I 2014 optrådte det Kongelige Teaters Verdensballet på slottet. Ejere af Gavnø (1205-1231) Sankt. Peders Kloster (1231-1330) Kronen (1330-1340) Marqvard von Stove (1340-1375) Hans Lykke (1375-1402) William Steeg (1402-1536) Sankt. Agnete Nonnekloster (1536-1583) Kronen (1583-1605) Hans Lindenov (1605-1634) Holger Lindenov (1634-1642) Hans Lindenov (1642-1653) Henrik Lindenov (1653-1657) Sidsel Lunge, gift Lindenov (1657-1663) Jacob Hansen Lindenov (1663-1667) Niels Trolle (1667-1682) Helle Rosenkrantz, gift Trolle (1682-1702) Knud Thott (1702-1703) Ursula Marie Putbus, gift Thott (1703-1716) Jytte Dorthe Thott, gift Gjøe (Gøye) / Sophie Thott / Anna Hedevig Thott, gift Brahe (1716-1730) Sophie Thott / Anna Hedevig Thott, gift Brahe (1730-1736) Anna Hedevig Thott, gift Brahe (1736-1737) Birgitte Skeel gift Krabbe (1737) Iver Rosenkrantz / Birgitte Restorff / Otto Thott (1737-1785) Otto greve Thott (1785-1797) Holger Reedtz-Thott (1797-1862) Otto lensbaron Reedtz-Thott (1862-1923) Kjeld Thor Tage Otto lensbaron Reedtz-Thott (1923-1927) Otto lensbaron Reedtz-Thott (1927-1941) Holger Gustav Tage baron Reedtz-Thott (1941-1961) Axel Gustav Tage baron Reedtz-Thott (1961-) Gavnø Fonden (hovedbygningen) (1961-1973) Axel Gustav Tage baron Reedtz-Thott (avlsgården og godset) (1973-) Otto Tage Henrik Axel baron Reedtz-Thott (avlsgården og godset) Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Gavnø Gods