NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bork Vikingehavn

Bork Vikingehavn is een openluchtmuseum in Denemarken gewijd aan de tijd van de Vikingen in Jutland. Het museum ligt aan de zuidkant van de Ringkøbingfjord en is onderdeel van het Ringkøbing-Skjernmuseum. Het museum werd opgericht in 2000. Het omvat een nagebouwd vikingdorp (met huizen gebaseerd op de vikingopgravingen uit de jaren 1990 rond Tarm) en een haven met vikingschepen. Externe link Website van het museum
Bornholms Højskole

Bornholms Højskole, tidligere Bornholms Folkehøjskole, er en dansk folkehøjskole nær Ekkodalen ved Almindingen på Bornholm. Skolen er grundtvigiansk. Den første højskole på øen blev grundlagt i Aakirkeby som Bornholms højere Folkeskole 1856 af Lucianus Kofod og Philip Dam. Denne skole gik ind allerede 1858. Flere etableringsforsøg fulgte 1863, 1867-68. I 1870 blev Bornholms Folkehøjskole oprettet i Østermarie, men elevtallet gik tilbage, og skolen var tynget af gæld. I 1893 blev skolen helt rekonstrueret, idet man opgav den gamle institution og opførte en ny bygning ved Ekkodalen tegnet af Mathias Bidstrup og med N.P. Jensen som forstander. I 1943 blev højskolen en selvejende institution. I 2018 har skolen markeret 125-års jubilæet ud fra rekonstruktionen i 1893. Forstandere Første højskoler 1856-1858 Philip Rasch Dam & Lucianus Kofod (Bornholms Højere Folkeskole) 1867-1869 Peter Julius Bohn & Michael Kofoed (Sandvig og Østerlars) 1870-1876 Julius Bohn (Østermarie) 1876-1878 Christian Brodersen 1879-1885 Johan & Ludvig Bøgeskov (Østermarie) 1886-1892 Alfred Foverskov Nuværende højskole (ved Ekkodalen) 1893-1901 Niels Peter Jensen 1901-1906 Fr. Chr. Krebs Lange 1906-1923 Andreas Hansen 1923-1934 Frode Aagaard 1934-1940 Thomas Thomsen 1940 Kay Kirkegaard Jensen 1940-1944 Peter Gamborg Nielsen 1944-1964 Aksel Lauridsen 1964-1970 Svend Aage Bülow 1970-1987 Kjeld Hansen 1988-2005 Bente Thygesen Liisberg og Karsten Thorborg 2005-2007 Ann-Lise Hansen & Morten Hansen 2007 Ann-Lise Hansen 2007-2017 Axel Lasthein-Madsen & Lillian Hjorth-Westh 2017-2018 Bente Larsen & Søren Voigt Juhl Dec. 2018-juni 2019 ledet af bestyrelsen 2019-2020 Allan Gardersøe 2020-2021 Nils Glahn 2021- Solveig Thorborg Litteratur Svend Aage Møller: Bornholms Højskoleliv (1993) ISBN 87-984753-0-4. Skolens jubilæumsskrift 125 år. 2018 Referencer Eksterne henvisninger Højskolens hjemmeside Om Bornholms højskoler Arkiveret 14. december 2009 hos Wayback Machine
Borris Skydeterræn

Borris Skydeterræn, Borrislejren eller Borris Garnison er Danmarks største hedeareal på godt 4.700 hektar (47 km²) og ejes i dag af den danske stat og benyttes af Forsvaret. Borris skydeterræn ligger omkring 11,5 km øst for Tarm i Vestjylland. Terrænet, som udgør Borris Skydeterræn, har været fredet i over 100 år. Staten opkøbte arealet i 1903 og siden, har arealet været fredet. En fredning som ikke forhindrer Forsvaret i at holde store øvelser og skydeperioder. Borris Skydeterræn er opbygget anderledes end andre skydeterræner. I stedet for at skyde ud over vandet, skydes ind imod midten af terrænet. Borris Skydeterræn har en vej rundt om, som man normalt ikke må skyde over. Da terrænet blev købt af staten, blev alle huse og gårde ryddet. Dette giver et terræn som er præget af læhegn og marker. Borrislejen er et fælles øvelsesområde for hele Forsvaret og har derfor ikke faste regimenter eller skoler tilknyttet. Borrislejren rummer fast Soldaterhjemmet, skydekontor, UMAK (uddannelsesmateriel kontor), indkvarteringsbygninger, lokal støtte element, kantine (herunder sergent- og officersmesse) Natur Hedenudgør Natura 2000-område nr. 67 Borris Hede og er både habitatområde og fuglebeskyttelsesområde. Den er samtidigt udpeget som internationalt vigtigt fugleområde (Important Bird Area (IBA)) Se også Borris Sønderland Natura 2000-område nr. 67 Borris Hede Kilder og henvisninger Galleri: På besøg i Borris Skydeterræn på dbrs.dk hentet 30.august 2020
Borris Skydeterræn

Borris Skydeterræn (lit. Borris Shooting Ranges), also known as Borrislejren (Camp Borris) or Borris Garnison, is a shooting range and proving ground owned by the Danish state, and is regularly used for exercises by the Danish defence forces. Since the area is used by the whole Danish defence forces there are no regularly stationed forces here. The area has housing and accommodation facilities, offices and canteens. Borris Skydeterræn lies approximately 12 km east of Skjern in Vestjylland. It is the largest heath in Denmark with an area of 4 700 hectare (47 km2). The terrain also has a lot of animal life such as deer and birds. The area has been protected since the government bought the area in 1903, i.e. for over 100 years. When the area was purchased by the government, all houses and farms were removed. This produced an area bearing the appearance of clay fences and marked plains Borris Skydeterræn is built in a special way compared to most other proving ground. Instead of shooting out towards the waters, the shooting is performed towards the center of the area. The range has a circularly shaped road going around the firing area, which it is normally prohibited to shoot towards. In addition to military exercises, the range has been for sport shooting competitions. References External links Information about Borrislejren at www.borris.dk
Borris Kirke

Borris Kirke ligger lavt tæt ved Skjern Å, som deler sognet i to: Borris Nørreland og Borris Sønderland, som består af henholdsvis frugtbar jord i nord og udstrakte heder i syd, som er dannet af smeltevand fra den sidste istid. Siden 1903 er området blevet brugt som skydeterræn af Forsvaret. Det blev udvidet ved ekspropriation i 1952, hvor 125 mennesker måtte finde beskæftigelse andetsteds. Selve kirken er en stor kvaderstenskirke. Bygningen består af et kor og et skib i romansk stil samt et tilbygget tårn og våbenhus i sengotisk stil. Kirketårnet er karakteristisk med dets fire højgavle. De romanske dele af kirken er opført i granitkvadre. Både den sydvendte dør og den nordvendte dør er i brug. Inventar I koret står en stor renæssancealtertavle fra omkring 1625. Prædikestolen er fra 1603-04 reliefudskæringer, som viser Luther og evangelisterne. Bemærkelsesværdig er to træfigurer fra før1536. I venstre side af skibet hænger et stort korbuekrucifiks. En træfigur af Maria med barnet fra ca. 1500 står i skibets venstre hjørne. Begge er sirligt udført i fuld størrelse. Degne- og præstestolene i koret er skåret i eg og forsynet med skabe. Resten af inventaret i kirken er fra 1600-1650. Flere af genstandene bærer årstal og kan dateres meget nøjagtigt Fx er prædikestolen fra 1603. Prædikestolen, fontehimlen og altertavlen er udført omkring 1650 i renæssancestil. Bagest i kirken findes pulpituret, som også er opført omkring 1650. På pulpituret er de tolv apostle afbildet med Frelseren, Jesus Kristus, i midten. Malerierne er udført af Jacob van Molengracht og Jacob Bartholomesen med inspiration fra Holland. Tårnet og kirken blev restaureret 1947-53. Kildehenvisninger Eksterne kilder og henvisninger Borris Kirke hos KortTilKirken.dk
Borup Kirke (Randers Kommune)

For alternative betydninger, se Borup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Borup Kirke) Borup Kirke ligger i landsbyen Borup, ca. 5 km NV for Randers (Region Midtjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Århus Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Støvring Herred (Randers Amt) Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Syddøren er stadig i brug og har bevaret ydre buestik og indre retkantet indfatning, norddøren er tilmuret, men har i det ydre bevaret bueslag og profilerede kragsten. Sydsidens mure er omsatte i nyere tid, i korgavlen og i nordmuren er bevaret romanske vinduer. Tårnet er opført i sengotisk tid, våbenhuset er helt ombygget i 1892. Sydkapellet er opført i sengotisk tid men blev omdannet til gravkapel af P. von Sprechelsen i 1692. Kirken blev restaureret i 1906. I sengotisk tid fik kor og skib indbygget krydshvælv. Korbuen er bevaret med kraftigt profilerede kragsten. Altertavlen er fra o.1690 og skulle være skåret af Essenbæk-snedkeren Peder Jensen. Prædikestolen bærer årstallet 1612. På nordvæggen hænger et epitafium over provst Jørgen Sørensen (død 1602) og hustru. Den romanske granitfont har løvefigurer på kummen. I våbenhuset står en runesten - Borup-stenen - der blev fundet da man i 1995 foretog en omlægning af stenbelægningen omkring kirken, hvorunder stenen blev fundet under den tilmurede norddør, hvor den lå med runesiden opad. Eksterne kilder og henvisninger Borup Kirke Arkiveret 30. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Borup Kirke på KortTilKirken.dk
Borupgaard Gymnasium

Borupgaard Gymnasium er et gymnasium beliggende i Ballerup Kommune, ca. 15 km nordvest for København. Gymnasiet er dimensioneret til en 12-spors skole, der er opbygget af fem karakteristiske, kvadratiske bygninger – kaldet ”blokke”. Et stort kantineområde og studiecenter sammenbinder blokkene. Siden skoleåret 2009/10 er der startet 12 1.g klasser. Skolen blev grundlagt i 1980 under navnet Amtsgymnasium Ballerup II i lokaler på den nedlagte Buddinge skole. I 1983 flyttede gymnasiet til Ballerup og fik navn efter den gård, som havde lagt jorder til de nyopførte bygninger. I 2004 afsluttedes en udbygning og modernisering, der bl.a. har betydet en ny bygning – ”blok 4” – nye og forbedrede fag- og klasselokaler, en ekstra idrætshal, et studiecenter kombineret med skolens bibliotek og studieområder i alle blokkene. Skolens rektorer Tal Antal elever: >1.119 Antal klasser: ~36 Antal medarbejdere: Ca. 130 lærere + TAP'ere mv.
Brabrand Rostadion

Brabrand Rostadion er et klubhus for alle roklubber i Aarhus og ligger ved Brabrand Sø i Brabrand i den vestlige del af Aarhus. Klubhuset blev etableret i 1950'erne og i 2010 renoveret/nybygget for 8,5 mio. kr., bevilget ved Aarhus Byråd. Det står nu på et hævet fundament for at undgå vandskader i tilfælde af at søen går over sine bredder. De tidligere lokaler blev udsat for flere oversvømmelser med vand- og rådskader til følge. References Ekstern kilde/henvisning Rostadionets websted
Brahesborg

Brahesborg er en gammel sædegård nordøst for Assens på Fyn. Gården kaldtes indtil Jørgen Brahes overtagelse Bisbo eller Bispestolgaard, og formodentlig må have tilhørt Odense bispestol. Hovedbygningen er opført i 1638-1656 og ombygget i 1756. Gården ligger i Gamtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Brahesborg Gods er på 1113 hektar med Wilhelmsborg. Ejere af Brahesborg (1400-1530) Odense Bispestol (1530-1560) Verner Bertelsen Svale (1560-1591) Christen Vernersen Svale / Gabriel Vernersen Svale / Niels Vernersen Svale / Ermegaard Vernersdatter Svale / Birgitte Vernersdatter Svale (1591-1600) Sara von Deden gift Svale / Gabriel Vernersen Svale (1600-1615) Johannes Christiansen Macchabæus (1615-1618) Ove Bille (1618-1638) Elsebe Skram gift Bille / Karen Ovesdatter Bille / Hilleborg Ovesdatter Bille (1638-1667) Jørgen Steensen Brahe (1667-1677) Anne Gyldenstierne gift Brahe (1677) Sophie Steensdatter Brahe gift Thott / Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz (1677-1687) Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz / Anne Helvig Knudsdatter Thott / Sophie Knudsdatter Thott / Jytte Dorothea Knudsdatter Thott gift Gjøe (1687-1692) Marcus Falksen Gjøe / Holger Rosenkrantz (1692-1698) Marcus Falksen Gjøe (1698-1708) Charlotte Amalie Marcusdatter Gjøe gift (1) Due (2) Rantzau (1708-1716) Manderup Due (1716-1771) Christian lensgreve Rantzau (1771-1814) Carl Adolph Christiansen lensgreve Rantzau (1814-1822) Christian Adolph Frederiksen lensgreve Rantzau (1822-1828) Den Danske Stat (1828) Willum Frederik Treschow / Frederik Christian Berg (1828-1854) Willum Frederik Treschow (1854-1869) Frederik Wilhelm Rosenkilde Treschow (stedsøn) (1869-1870) Andrea Bjørn Rothe gift Treschow (1870-1911) Carl Adolph Frederiksen Rothe Treschow (søn) (1911-1951) Frederik Wilhelm Carlsen Treschow (søn) (1951-1963) Bror Carl Adolf Cederfeld de Simonsen (søsters søn) (1963-1980) Ivar Cederfeld de Simonsen (søn) (1980- ) Peter Cederfeld de Simonsen (søn) Kilder Eksterne henvisninger Brahesborg Gods Brahesborg - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Brahesborg

Brahesborg är känt redan från år 1000, då en av Odense stifts domprostar hade sin bostad i Assens. Här låg också en huvudgård som kallades Bisbo eller Bispestolgaard och som förmodligen hade tillhört Odense biskopsstol. Gården ligger i Gamtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Huvudbyggnaden uppfördes 1638-1656 av Jørgen Brahe och fick sitt nya namn Brahesborg. Den byggdes om 1756. Brahesborgs gods är med Wilhelmsborg 1113 hektar stort. Ägare av Brahesborg (1400-1530) Odense Bispestol (1530-1560) Verner Bertelsen Svale (1560-1591) Christen Vernersen Svale / Gabriel Vernersen Svale / Niels Vernersen Svale / Ermegaard Vernersdatter Svale / Birgitte Vernersdatter Svale (1591-1600) Sara von Deden gift Svale / Gabriel Vernersen Svale (1600-1615) Johannes Christiansen Macchabæus (1615-1618) Ove Bille (1618-1638) Elsebe Skram gift Bille / Karen Ovesdatter Bille / Hilleborg Ovesdatter Bille (1638-1667) Jørgen Steensen Brahe (1667-1677) Anne Gyldenstierne gift Brahe (1677) Sophie Steensdatter Brahe gift Thott / Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz (1677-1687) Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz / Anne Helvig Knudsdatter Thott / Sophie Knudsdatter Thott / Jytte Dorothea Knudsdatter Thott gift Gjøe (1687-1692) Marcus Falksen Gjøe / Holger Rosenkrantz (1692-1698) Marcus Falksen Gjøe (1698-1708) Charlotte Amalie Marcusdatter Gjøe gift (1) Due (2) Rantzau (1708-1716) Manderup Due (1716-1771) Christian länsgreve Rantzau (1771-1814) Carl Adolph Christiansen lensgreve Rantzau (1814-1822) Christian Adolph Frederiksen länsgreve Rantzau (1822-1828) Danska staten (1828) Willum Frederik Treschow / Frederik Christian Berg (1828-1854) Willum Frederik Treschow (1854-1869) Frederik Wilhelm Rosenkilde Treschow (styvson) (1869-1870) Andrea Bjørn Rothe gift Treschow (1870-1911) Carl Adolph Frederiksen Rothe Treschow (son) (1911-1951) Frederik Wilhelm Carlsen Treschow (son) (1951-1963) Bror Carl Adolf Cederfeld de Simonsen (systersson) (1963-1980) Ivar Brorsen Cederfeld de Simonsen (son) (1980- ) Peter Ivarsen Cederfeld de Simonsen (son) Externa länkar Brahesborg Gods
Brahesholm

Brahesholm er en gammel hovedgård på Fyn, som nævnes første gang i 1421 som Vedtoftegård. Er nu en avlsgård under Krengerup. Gården ligger i Vedtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune, ca. fem kilometer nordvest for Glamsbjerg. Hovedbygningen er opført i 1848. Inge Storm, en af de såkaldte wienerbørn, kom til Brahesholm efter Anden Verdenskrig. Brahesholm er på 262 hektar Ejere af Brahesholm (1421-1447) Otto Skinkel (1447-1527) Slægten Skinkel (1527-1533) Laurids Skinkel (1533-1554) Henning Walstorp (1554-1565) Eiler Eriksen Hardenberg (1565-1604) Erik Eilersen Hardenberg (1604) Kirsten Eriksdatter Hardenberg gift Brahe (1604-1616) Axel Brahe (1616) Kirsten Eriksdatter Hardenberg gift Brahe (1616-1640) Tyge Axelsen Brahe (1640) Christence Tygesdatter Brahe gift Lindenov (1640-1672) Jacob Hansen Lindenov (1672-1678) Claus Daa (1678-1679) Sophie Amalie Jacobsdatter Lindenov gift Daa (1679-1686) Hans Knudsen (1686-1691) Morten Skinkel (1691-1705) Anne Cathrine Pedersdatter Charisius gift Skinkel (1705-1709) Marie Dorothea Charisius gift Stockfleth (1709-1725) Wilhelm Christian Stockfleth (1725-1750) Christian Stockfleth (1750) Christiane Christiansdatter Stockfleth gift Holck (1750-1770) Frederik Vilhelm Conrad Holck (1770-1775) Frants Trolle (1775-1822) Frederik Sigfred Rantzau (1822-1851) Carl Frederik Rantzau (1851-1891) Carl Frederik Rantzau (1891-1909) Carl Frederik Rantzau (1909-1946) Jens Christian Rantzau (1946-1953) Fanny Sophie Karen Margrethe Brockenhuus-Schack gift Rantzau (1953-1989) Lily Ingeborg Agnes Jensdatter Rantzau gift von Knuth (1989-2009) Carl Ivar Rantzau (2009-) Carl Johan Ulrik Rantzau Henvisninger
Brahetrolleborg Kirke

Brahetrolleborg Kirke er bygget som den nordlige længe på Brahetrolleborg Slot ca. 10 km NØ for Faaborg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Brahetrolleborg Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Brahetrolleborg Kirke på KortTilKirken.dk Brahetrolleborg Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk
Bramdrup Kirke

Bramdrup Kirke ligger nord for Kolding i Bramdrupdam, og er bygget i enkel, romansk stil. Der er næsten ingen udsmykning udvendig, og fundamentet er lavet af tilhuggede granitsten. Hvornår kirken er blevet rejst, vides ikke med sikkerhed, I kirkeprotokollerne er der i 1862 skrevet: "Man ved ej, hvornår kirken blev bygget. Ingen kender noget til dens oprindelige tilblivelse, antagelig fra 1100-tallet." Da den er opført i fint tilhuggede granitsten, og derfor er den formodentlig bygget i 1100-tallet eller 1200-tallet og ombygget i 1880.Gennem tiden var kirken blevet meget forfalden, og man besluttede at rive skib,kor og apsis ned. Ombygnigen startede i foråret 1880, og på den første søndag i advent kunne kirken indvies af biskop Carl Frederik Balslev. På kirkegården har borgerne i Bramdrup opsat et mindesmærke for de faldne soldater i Slaget ved Kolding. Eksterne kilder og henvisninger Bramdrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Bramming Egnsmuseum

Bramming Egnsmuseum er et lokalmuseum, der har til huse i Brammings nedlagte elværk. Museet åbnede i 1994 efter omfattende indsamlinger siden 1960'erne forestået af Byhistorisk Arkiv Bramming. Museet viser skiftende udstillinger om kulturhistorie, kunst og kunsthåndværk. I 2007 åbnede det såkaldte Historium, der er et 5,5 m højt glasmontre på knap 100 m3. Her udstilles både Brammingegnens og Sydvestjyllands kulturhistorie og træk af dansk kulturhistorie som helhed. Emnerne spænder fra jægerstenalderens bopladser, gravhøjene fra sten- og bronzealder over sydvestjyske herregårde, Kaj Lykkes kranium, landbruget i marskegnene til stationsbyerne erhvervsliv og foreningsliv og besættelsestiden i Sydvestjylland. Alt i alt behandles 199 emner. I den store tidligere maskinhal på museet afholdes arrangementer som koncerter og foredrag. Pr. 1. januar 2016 blev museet fusioneret med Sydvestjyske Museer. Ledere Mussets ledere har gennem tiden været: Uffe Munk: 1996-2005 Mogens Hansen: 2005-2019 Søren Byskov: 2020- Referencer Eksterne henvisninger Museets hjemmeside Museets omtale på Sydvestjyske Museers hjemmeside Arkiveret 5. februar 2020 hos Wayback Machine Bramming Egnsmuseum - skabt af græsrødder - og stadig båret af frivillige ildsjæle! Arkiveret 5. november 2018 hos Wayback Machine, udgivelse om museet ifm. 25 års jubilæum i 2015
Bramsløkke

Bramsløkke er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1423. Gården ligger i Musse Sogn, Musse Herred, Maribo Amt, Nysted Kommune, efter 2007 Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1700. Bramsløkke Gods er på 242,4 hektar Ejere af Bramsløkke (1423-1449) Oluf Pedersen Godov (1449-1472) Henning van Hafn (1472-1493) Claus Reberg (1493-1500) Marine Clausdatter Reberg gift Mormand (1500-1520) Mogens Eriksen Mormand (1520-1545) Erik Mogensen Mormand / Claus Mogensen Mormand (1545-1603) Claus Mogensen Mormand (1603-1625) Anne Brok gift Mormand (1625) Brabra Clausdatter Mormand gift Steensen (1625-1647) Erik Steensen (1647-1649) Lisbeth Lunge gift Rosenkrantz (1649) Lisbeth Pallesdatter Rosenkrantz gift Rantzau (1649-1657) Frantz Rantzau (1657-1677) Johan Rantzau (1677-1700) Joachim Schack (1700-1704) Hans Schack (1700-1705) Joachim Schack (1705-1715) Niels Rosenkrantz Schack (1715-1719) Otto Schack (1719-1731) Niels Rosenkrantz Schack (1731-1734) Emerentia von Levetzow gift Raben (1734-1750) Christian Raben (1750-1791) Otto Ludvig Raben (1791-1838) Frederik Christian Raben (1838-1875) Gregers Frederik Raben (1875-1879) Julius Raben (1879-1889) Josias Raben-Levetzau (1889-1921) Frederik Christopher Otto Raben-Levetzau (1921-1927) Frederik Thye (1927-1939) Hans Carl Lundgreen (1939) Arnold Peter Møller (1939-1998) Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller (søn) (1998-2009) Bramsløkke Landbrug A/S (2009- ) Leise Mærsk Mc-Kinney Møller (datter) Ekstern henvisning Bramsløkke - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Bramstrup (Nørre Lyndelse Sogn)

Bramstrup er en gammel hovedgård på et stort voldsted ved Lindved Å, ca halvvejs mellem Nørre Lyndelse og Højby. Den nævnes første gang i 1424. Gården ligger i Nørre Lyndelse Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1689 og ombygget i 1810. Bramstrup Gods er 404 hektar med Bramstrup Mølle og Brøndgård. Ejere af Bramstrup (1424-1435) Erik Andersen Prip (1435-1480) Forskellige Ejere (1480-1490) Knud Joachimsen Reventlow (1490-1505) Peder Johansen Brockenhuus (1505-1555) Mikkel Pedersen Brockenhuus (1555-1570) Frands Mikkelsen Brockenhuus (1570-1604) Laurids Frandsen Brockenhuus (1604-1615) Karen Skram gift Brockenhuus (1615-1626) Henning Valkendorf (1626) Henning Henningsen Valkendorf (1626-1630) Adolph Philip von der Wisch (1630-1632) Claus von Buchwald (1632-1647) Holger Rosenkrantz "den rige" (1647-1683) Ebbe Holgersen Rosenkrantz (1683-1686) Abraham Podebusk (1686-1722) Frederik von Gersdorff (1722) Henrik von Scholten (1722-1756) Johan Frederik Brockenhuus (1756-1762) Caspar Christopher Brockenhuus (1762-1770) Vibeke Juel gift (1) Brockenhuus (2) Ahlefeldt (1770-1798) Hans Adolph Ahlefeldt (1798-1807) Søren Hillerup (1807-1827) Hans Jørgensen Hansen (1827-1848) Terman Øllegaard Hillerup (1848-1888) Niels Rasmussen Hellfach Langkilde (1888-1893) Frederik Nielsdatter Langkilde gift Langkilde (1893-1919) William August Langkilde (1919-1952) Karl Langkilde (1952-1989) Hans Oluf Brandt Langkilde (1989-) Niels Einar Langkilde Referencer Litteratur J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Bramstrup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Brandbjerg

Brandbjerg er en herregård i Kollerup Sogn i Vejle Kommune. Hovedbygningen er opført i 1766 og ombygget i 1902. Det er nu 55,5 hektar park, eng, og hvor de 34 hektar er skov til Brandbjerg. Gårdens historie begynder efter reformationen. Den nævnes første gang i 1543. Brandbjerg blev i 1948 en håndværkerhøjskole og i 1964 Brandbjerg Højskole, en almen grundtvigsk folkehøjskole. Ejere af Brandbjerg (1545-1560) Peder Juel (1560-1570) Ida Kaas gift Juel (1570-1581) Bjørn Kaas (1581-1619) Edel Bjørnsdatter Kaas (1619-1638) Helvig Bjørnsdatter Kaas gift Gyldenstierne (1638-1643) Palle Rodsteen (1643-1655) Ingeborg Skeel gift Rodsteen (1655-1667) Ingeborg Pallesdatter Rodsteen / Sidsel Pallesdatter Rodsteen gift Klaumann (1667-1671) Verner Klaumann (1671) Frederik Ulrik Schult (1671-1680) Verner Klaumann (1680-1693) Jens Lauridsen Risom, ejer af Nebbegård (1693-1697) Maren Lauritsdatter Risom (søster), gift med Oluf Nielsen (1697) Jeremias Wolf (præst i Vejle) (1697) Lorens Nielsen (alias etatsråd Herman Lorentz Nissen) (1697-1703) Herman Frederik greve Boyneburg kaldt von Holstein (1703-1705) Sophie Dorothea Marshalck gift Schack (1705-1708) Poul Ingwersen (1708-1745) Niels Morville (1745-1763) Frederik Andreas Johansen (1763-1770) Hans Saabye (1770-1774) Niels Boje (1774-1778) Jørgen Brockdorff (1778-1779) Niels Jermiin (1779-1799) Jørgen Brockdorff (1799-1812) Gertrud Magdalene Jermiin gift Brockdorff (1812) Schack Brockdorff (1812-1821) C. H. Wolckers / C. G. Schnackenburg (1821-1840) C. G. Schnackenburg (1840-1841) N. Smidt (1841-1852) F. Vibe-Hastrup (1852-1859) H. C. O. Berg (1859-1871) Erich Balthasar Holst (1871-1901) Hans Christian Holst (1901-1929) Heinrich Christian Holst (1929-1930) Svend Aage Holst (1930-1932) Georg Emanuel Rørdam Bonnevie (1932-1933) Jydsk Landhypotekforening (1933-1937) Peter Jørgensen (1937-1938) Stefan Madsen (1938-1945) Frede Svendsen (1945-1948) Johannes Pedersen (1948-1964) Interessentskab (1964-) Brandbjerg Højskole Referencer Eksterne henvisninger Brandbjerg Højskole