NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Langholt Hovedgård

For alternative betydninger, se Langholt. Langholt er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1355. Gården ligger ved Gerå i Horsens Sogn, Aalborg Kommune, Region Nordjylland. Langholt Hovedgård er på 420 hektar. Hovedbygningen er opført i 1744-1765 og ombygget i 1919-1920. I havestuen hænger der gobeliner af Wassman fra 1755, tilsvarende de på Sæbygård og Krabbesholm. Ejere af Langholt (før 1355) Helrik Marquardsen Breide / Hartvig Breide / Nicolaus Limbek (1355-1578) Kronen (1578-1623) Peder Munk (Lange) til Estvadgård (1623-1634) Otte Christensen Skeel til Hammelmose (1634-1663) Erik Høg (Banner) til Bjørnsholm (1663) Christen Ottesen Skeel til Hammelmose (1663-1687) Albert Bille (1687-1689) Peter Rodsteen til Lerbæk (1689-1691) Kirsten Beck (1691-1707) Jens Rodsteen til Hovedstrup (1707-1736) Henrik Bielke (1736-1742) Dorothea Christiansdatter Rodsteen gift Bielke (1742-1743) Ernst Halchuus (1743-1762) Chr. Georg, Ernst og Karen Marie Halchus (1762-1767) Christian Georg Halchuus (1767-1768) Jens Lauritzen Thagaard (1768-1777) Andreas Skeel til Birkelse (1777-1796) Johannes Meller Valeur 1796 Poul Lanng 1826 Karen Johanne Lanng f. Zeuthen (1840-1884) Nis Peter Ahlmann (1884-1902) Malte Sehested Hoff Ahlmann (søn) (1902-1908) Marie Hedevig Ahlmann (søster) (1908-1917) Cathrine Marie Ahlmann gift Lorentzen (søster) / Niels Peter Ahlmann-Lorentzen (hendes søn) (1917-1952) Niels Peter Ahlmann-Lorentzen (søn) (1952-1976) Jørgen Axel Lorentz Ahlmann-Lorentzen (søn) (1976-1995) Malthe Ahlmann-Lorentzen (søn) / Niels Lennert Ahlmann-Lorentzen (bror) (1995-) Niels Lennert Ahlmann-Lorentzen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Ekstern henvisning Dansk Center for Herregårdsforskning: Langholt Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016
Langkær Vandtårn

Langkær Vandtårn er et 18 meter højt skåleformet vandtårn i Langkær ved Haderslev. Tårnet er opført i 1991-92 af arkitekt Wolfgang Kleemann med Haderslev Kommune som bygherre og er således det nyeste vandtårn i Danmark. Den store skål, som er vandbeholderen, bæres af to skiver med trapper imellem. Tårnet er udført i beton og er blevet præmieret. Se også Det røde vandtårn Det hvide vandtårn Referencer Jensen, Kim Lykke (2009), Danmarks Vandtårne, Forlaget Vældgungerne, ISBN 978-87-92015-07-5
Langkildegård

Langkildegård er en gammel gård 300 m øst for Svendborgmotorvejen, cirka midt mellem Ringe og Svendborg. Den nævnes første gang i 1497. Hovedbygningen er opført i 1844. Hovedbygningen dannede i 2013-2015 ramme om optagelserne til DR's dramaserie,"Arvingerne". Gårdens stråtækte bindingsværkslade, ment som en af Fyns ældste og største stråtækte bindingsværkslader (over 400 kvm bebygget areal) blev revet ned i 2009-2010. Gården ligger i Lunde Sogn, Sunds Herred, Svendborg Amt, Svendborg Kommune. Langkildegård Gods er på 142 hektar. Ejere af Langkildegård (1497-1781) Forskellige ejere (1781-1827) Hans Hansen Langkilde (1827-1870) Henrik Hansen Langkilde (1870) Kirsten Henriksdatter Langkilde gift Lauesen (1870-1882) Hans Lauesen (1882-1929) Hans Henriksen Langkilde (1929-1980) Hans Hansen Langkilde Lauesen (1980) Jørgen Mex-Jørgensen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug. Noter
Langå Kirke (Randers Kommune)

For alternative betydninger, se Langå Kirke. (Se også artikler, som begynder med Langå Kirke) Langå Kirke ligger i stationsbyen Langå, ca. 15 kilometer SV for Randers (Region Midtjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Århus Amt, og indtil Kommunalreformen (1970) hørte den til Middelsom Herred (Gl. Viborg Amt). Langå Kirke er bygget i romansk stil af granitkvadre på sokler og består af skib og kor samt et vestligt beliggende tårn fra senmiddelalderen. Døbefonten er ligeledes fra denne periode, mens prædikestolen stammer fra 1600-tallets renæssance. I 1868 gennemgik kirken en omfattende restaurering hvor våbenhus og skib nærmest blev bygget op fra grunden igen og en ny granitkorbue opførtes. Ved denne lejlighed blev også kor og tårn istandsat. I 1950'erne udvidede man kirken med en ekstra korsarm for at give plads til flere siddepladser og i 2008 afsluttede man en yderligere restaurering af taget og kirkens indre. Litteratur H. Weitemeyer: J.P. Trap, Kongeriget Danmark, Femte Bind – Aarhus, Vejle, Ringkjøbing, Ribe og Færø Amter; København 1904 (tredje omarbejdede udgave) Eksterne kilder og henvisninger
Langø Kirke

Langø Kirke ligger på det vestlige Lolland og er opført i røde mursten fra 1900-1901. Indbyggerne i Langø havde før denne tid en lang og besværlig vej til kirken i Kappel og det blev den lokale sognepræst Hakon Viktor Graa opmærksom på. Han iværksatte en indsamling til et kapel i fiskerbyen og efterhånden dannedes en komité, som gik videre med planerne. I april 1900 blev kapellet godkendt af kirkeministeriet og i sensommeren påbegyndte man byggeriet. Efter den officielle bygningsindvielse af biskoppen 15. september "opgraderedes" kapellet til at være en egentlig kirke. Eksterne kilder og henvisninger Langø Kirke hos KortTilKirken.dk Langø Kirke i 100 år Arkiveret 8. august 2007 hos Wayback Machine
Hobrovejens Skole

Hobrovejens Skole (tidligere Randers Real- og Mellemskole) er en folkeskole beliggende på Hobrovej i Randers, tæt på byens centrum. Byggeriet af en ny folkeskole i byen blev besluttet i 1917, og i 1920 stod den færdig. Anlægsbudgettet var på 70.000 kroner. Hovedbygningen er tegnet af arkitekt Johannes Mynster. Den er opført i røde sten med hjørnetårn fremstående sidegavlkviste. Der er fine detaljer i puds over indgangsdøre, og bygningen er udsmykket med søjler og detaljer i natursten, puds, cement eller metal. De originale kitfalsede vinduer med sprosser er bevaret. Anlægget er harmonisk med røde teglfacader og hel- og halvvalmede røde tegltage. I tiden fra politisk beslutning til skolen var færdigbygget var børnetallet faldet, så der alligevel ikke var elever nok til en ny folkeskole. Skoleudvalget og skolekommissionen besluttede derfor, at skolen fra 1. april 1921 skulle bruges til mellem- og realskole. Mellemskolen havde hidtil haft til huse i Søren Møllers Gades Skole, hvor der var pladsproblemer. Frem til 1959 fungerer skolen som mellem- og realskole og bliver først herefter til en almindelig folkeskole. Ved samme lejlighed får den sit nuværende navn. Skolens distrikt blev gradvist udvidet fra 1984, da byrådet besluttede at nedlægge Søren Møllers Gades Skole. Det skete endeligt i 1987. Med lukningen af Hadsundvejens Skole i 2015 udvides distriktet yderligere, så skolen i dag er den eneste folkeskole i midtbyen. Hobrovejens Skole har pr. februar 2026 491 elever fordelt på 0. til 6. klasse. Elevtallet har været svagt stigende siden 2010. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Hornbæk Skole

Der findes også en Hornbæk Skole i den nordsjællandske by Hornbæk. Hornbæk Skole er en folkeskole beliggende i bydelen Over Hornbæk i den vestlige del af Randers. Skolen tilbyder undervisning fra 0. til 9. klasse og er en del af Randers Kommunes skolevæsen. Skolen blev indviet 24. september 1956 under navnet Hornbæk-Tånum Centralskole. Den blev opført af Hornbæk-Tånum Sognekommune. Byggeriet kostede 750.000 kroner. I 1938 var sognekommunen tæt på at gå i gang med byggeriet af en skole, men 2. verdenskrig satte en stopper for planerne. Igen i 1942 drøftede man skoleplanerne, men på grund af situationen blev de atter udsat. På dette tidspunkt eksisterede der to skoler i kommunen, en i Hornbæk og en i Tånum. Skolen var oprindeligt en 7. klasse-skole. Indvielsen skete 24. september 1956, men skole blev først taget i brug fra 1. oktober samme år. Referencer Eksterne henvisninger officiel hjemmeside
Legind Sø

Legind Sø eller Legind Vejle er en sø på Mors, men var oprindelig en fjordarm, på vestsiden af Sallingsund, lige syd for Nykøbing Mors og nord for Legind Bjerge og Jesperhus Blomsterpark. Den tørrede helt ud i 1923 og blev senere genoprettet som sø i 1991. I begyndelsen af 1900-tallet var der kun lidt åbent vand tilbage og Hedeselskabet udarbejdede i 1920'erne et projekt for et dige langs landevejen, en pumpestation med vindkraft til at pumpe vejlens vand op over diget og en afvandingskanal op i vejlen. Området blev dog ikke helt tørt; Først i 1955, da vindmøllen erstattedes med en elektrisk pumpe, blev engene helt tørre. Da pumpeanlægget var slidt op i 1971 steg vandet med det samme, og fuglene indtog den genskabte sø. I 1974 havde lodsejerne fået etableret en ny pumpe, og genoptog afvandingen, men nu under store protester; I efteråret 1974 indsamlede Biologisk Forening for Nordvestjylland 4.000 underskrifter mod afvandingen, der dog ikke var så effektiv som tidligere. Det var i ca. samme periode (1973), at vejdirektoratet gik i gang med at bygge den 1.717 meter lange Sallingsundbroen og den 421 meter lange højbro hen over Legind Vejle (indviet 1978). I 1989 købte staten en større ejendom uden for vejlen, så man kunne bytte med jordejerne; Sytten ejendomme deltog, og staten kunne derefter genoprette vejlen som en ferskvandssø på 27 hektar. Der er stadig en pumpestation til brug ved højvande i Limfjorden. Den genoprettede Legind Sø blev indviet 16. september 1991 af den daværende miljøminister Per Stig Møller. Legind Sø er del af en større naturfredning fra 1975 af Legindbjerge og Højris Plantager, Eksterne kilder og henvisninger Keld Hansen: Legind Sø som pionerprojekt i Det tabte land: Folk og steder. Legind Vejle naturstyrelsen.dk hentet 22.. juli 2022
Legoland Holiday Village

Legoland Holiday Village er et motel og campingplads med hytter, der ligger ved Legoland i Billund. De faste overnatningsmuligheder har forskellige temaer, idet motellets værelser har pirater som tema, mens man på campingpladsen kan bo i Lego Ninjago-hytter, Wild west-hytter, Wilderness tønder (tøndeformede hytter) eller indianertelte. Desuden er det muligt at overnatte i medbragt telt eller campingvogn. Motellet blev etableret i 1994 af Fonden for Billund Vandrerhjem og blev i en årrække drevet under navnet Legoland Village. Det blev drevet i tæt samarbejde med campingpladsen FDM Camping Billund, der blev etableret i 1992. Driften af de to virksomheder blev sammen med medarbejderne overtaget af Legoland Billund 1. januar 2013 og er efterfølgende blevet drevet under det fælles navn Legoland Holiday Village. Efter overtagelsen blev der gennemført en renovering, og der kom nye hytter til med Lego og Legoland som tema. Eksterne henvisninger Legoland Holiday Village LEGOLAND® overtager driften af FDM Camping Billund og LEGOLAND Village Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine, iCamp, 13. december 2012.
Lehnskov

Lehnskov er en gammel hovedgård, den nævnes første gang i 1412, da kaldt Lindskov. Navnet Lehnskov er fra 1725 og den var indtil 1925 en avlsgård under Baroniet Lehn med hovedsæde på Hvidkilde. Gården ligger ved den vestlige indsejling til Svendborgsund i Egense Sogn, Sunds Herred, Svendborg Kommune. Den nuværende hovedbygning er opført i 2000. Lehnskov Gods er på 267 hektar Ejere af Lehnskov (1412-1425) Jesper Jacobsen Basse (1425-1450) Sten Jespersen Basse (1450-1480) Jes Stensen Basse (1480-1552) Forskellige Ejere (1552-1565) Bent Norby (1565-1572) Kirsten Ottosdatter Skinkel gift Norby (1572-1585) Erik Bentsen Norby (1585-1603) Sophie Gregersdatter Juel gift Norby (1603) Birgitte Eriksdatter Norby gift Kaas (1603-1632) Hans Kaas (1632-1670) Erik Hansen Kaas (1670-1689) Rudbek Eriksen Kaas (1689-1694) Jytte Nielsdatter Banner gift Kaas (1694-1696) Kirsten Rudbeksdatter Kaas gift Raben / Sophie Christine Rudbeksdatter Kaas / Birgitte Rudbeksdatter Kaas (1696) Heinrich Christian Raben / Sophie Christine Rudbeksdatter Kaas / Birgitte Rudbeksdatter Kaas (1696-1718) Sophie Christine Rudbeksdatter Kaas / Birgitte Rudbeksdatter Kaas / Valdemar Christian von Gabel (1718-1723) Valdemar Christian von Gabel / Axel Rosenkrantz (1723-1724) Valdemar Christian von Gabel / Hans Schousboe (1724-1727) Enke Fru Maren Pedersdatter gift Schousboe (1727-1760) Johan Lehn (1760-1804) Poul Abraham Lehn (1804) Sophie Amalie Poulsdatter Lehn gift Rantzau (1804-1806) Hans Rantzau-Lehn (1806-1834) Sophie Amalie Poulsdatter Lehn gift Rantzau (1834) Pauline Christine Hansdatter Rantzau-Lehn gift Holsten (1834-1860) Frederik Christian Holsten-Lehn-Charisius (1860) Christiane Henritte Barner-Kaas-Lehn gift Rosenørn-Lehn (1860-1892) Otto Ditlev Rosenørn-Lehn (1892-1904) Erik Christian Hartvig Rosenørn-Lehn (1904) Anna Christiane Adelheid Eriksdatter Rosenørn-Lehn gift Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1904-1909) Frederik Ludvig Vilhelm greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1909-1910) Anna Christiane Adelheid Eriksdatter Rosenørn-Lehn gift Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1910-1925) Christian Erik Julius greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1925-1965) K. Brandt (1965-1991) Forskellige Ejere (1991-) Hans Mogens Fenne-Frederiksen
Lejbjerg Kirke

Lejbjerg Kirke var beliggende på Hadsundvej i Aalborg. Den var indrettet i en patriciervilla fra 1935. Kirken blev indviet søndag d. 9. oktober 1988 af biskop Henrik Christiansen. Da kirken var indrettet i en villa, var der ikke noget klokketårn, men den 9. september 1990 kunne man tage en klokkestabel, udlånt af Kirkefondet, i brug. Kirken blev taget ud af brug pr. 1. januar 2014 med sidste gudstjenester 31. december 2013. Eksterne kilder og henvisninger Lejbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk
Lejerbo

Lejerbo er en af Danmarks store administrationsorganisationer. Lige fra starten i 1944 har Lejerbo medvirket ved opførelse, udlejning, vedligeholdelse og modernisering af almene boliger overalt i Danmark. I dag administrerer og driver Lejerbo (organiseret i ca. 52 boligorganisationer) mere end ca. 35.000 almene boliger over hele landet. Lejerbo er styret af et beboerdemokrati, hvor de enkelte afdelinger og organisationer igennem lokale bestyrelser er med til at beslutte i hvilken retning, Lejerbo skal udvikle sig. Hovedkontoret er placeret på Gammel Køge Landevej i Valby, mens der er lokale regionskontorer i Aalborg, Holstebro, Kolding, Holbæk, Næstved og Brøndby. Se også A-ordningen B-ordningen M-ordningen Referencer Eksterne henvisninger Lejerbos website Arkiveret 30. juli 2008 hos Wayback Machine
Lekkende

Lekkende er en gammel hovedgård ved Mern Å (sv) på Sydsjælland. Gården ligger i Øster Egesborg Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1838. Lekkende Gods er på 1016 hektar med Beldringe skov. Ejere af Lekkende (1370-1536) Roskilde Bispestol (1536-1670) Kronen (1670-1708) Prins Jørgen (1708-1774) Kronen (1774-1820) Frederik Sophus Raben (1820-1828) Slægten Raben-Levetzau (1828-1889) Josias Raben-Levetzau (1889-1933) Frederik Raben-Levetzau (1933-1992) Johan Otto Valdemar Raben-Levetzau (1992-1993) Frederik Ivan Josias Raben-Levetzau (1993-2005) Andreas Hastrup (2005-2008) Stig Husted-Andersen (2008-2009) Stig Husted-Andersens dødsbo (2009-) Boet efter Eskild Birks Kilder [[J.P. Trap]: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Lekkende

Lekkende is a manor house and estate located 8 km south of Præstø, Vordingborg Municipality, Denmark. The estate was from 1774 to 1993 owned by members of the Raben/Raben-Levetzau family, The main building is from 1838 but was heightened by one storey in 1880. History Church and crown land In the Middle Ages, Lekkende belonged to the Bishops of Roskilde. In Roskildebispens Jordebog, Ydby Church is mentioned as belonging to the estate. During the Reformation, in 1536, Lekkende and all other church land was confiscated by the Crown and alternately placed under the fiefs of Vordingborg and Saltø. The lensmandEjler Grubbe constructed a number of new buildings in 1585. In 1660, Frederick II granted Lekkende and Beldringe to his youngest son, Prince George, for life. After his death in 1708. Lekkende and Beldringe reverted to the Crown along with the rest of Vordingborg County. In 1719, Lekkende was included in the new Vordingborg Cavalry District. Raben-Levetzau family In 1769, it was decided to sell Vordingborg Cavalry District. In 1774, it was into 12 estates and sold in public auction. The auction took place at Vordingvorg Castle on 27 September. Lekkende and Beldringe were both acquired by Frederik Sophus von Raben (1645-1820). On his death, Lekkende passed to his youngest son, Josias Raben (1796-1889). Beldringe was passed to his elder brother Carl Wilhelm Raben. In 1834, they were granted royal permission to assume the surname Raben-Levetzau. In 1838,Josias Raben-Levetzau e constructed a new main building. He was married to Siegfriede von Krogh. In 1899, she ceded the estate to their son Frederik Raben-Levetzau. He was active in politics and served as Minister of Foreign Affairs in the Cabinet of J.C. Christensen from 1905 to 1908. In 1931, Frederik Raben-Levetzau ceded Lekkende to his son Johan Otto Raben-Levetzau. Later history In 2005, Lekkende was acquired by Stig Husted-Andersen via the company Skrumle Landbrug ApS. Husted-Andersen died in 2008. In 2012-13, his three daughters unsuccessfully attempted to sell Lekkende for DKK 1900 million. One of the daughters, Dichte Husted-Andersen, has lived in the main building. Architecture The main building from 1838 consisted of two single-story wings which met in three-story "tower" overlooking the garden. The two low wings were heightened to two stories in 1880. The building is yellow with white cornices. The tower is topped by a domed roof surrounded by four pinnacles. List of owners ( -1536) Roskilde bispestol (1536-1670) Kronen (1670-1708) Prins Jørgen (1708-1774) Kronen (1774-1820) Frederik Raben (1820-1889) Josias Raben-Levetzau (1889-1899) Siegfriede Raben-Levetzau née von Krogh (1899-1931) Frederik Raben-Levetzau (1931-1992) Johan Otto Valdemar Raben-Levetzau (1992-1933) Frederik Ivan Josias Raben-Levetzau (1993-2005) Andreas Hastrup (2005-2008) Stig Husted-Andersen (2008- ) Estate of Stig Husted-Andersen References
Lem Kirke (Skive Kommune)

For alternative betydninger, se Lem Kirke. (Se også artikler, som begynder med Lem Kirke) Lem Kirke er en kirke i byen Lem på halvøen Salling (landsdel). Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af vel tilhugne granitkvadre over dobbeltsokkel, der består af ufuldstændig attisk profil over skråkant, på korsoklens østhjørner ses skæggede mandshoveder. I murværket er indsat et større antal reliefkvadre med bl.a. ryttere, en havmand, et fabeldyr, løver og en elefant. Den oprindelige syddør har haft søjler men er nu noget omdannet, norddøren er tilmuret. Tårn, sydkapel og våbenhus er opført i sengotisk tid af munkesten og genanvendte kvadre. I kirken findes rester af stoleværk med en indskrift, der fortæller, at Tyge Krabbe genopbyggede kirken efter en brand i 1588, ved den lejlighed blev sydkapellet indrettet som gravkapel. Apsiden er opdelt af fire halvsøjler, fem tvillingrundbuer hviler på konsolhoveder og rigt skulpturerede terningkapitæler. På monolitoverliggeren over østvinduet ses to svævende figurer flankeret af drager med ottetalsslyngede haler. I blændingsfelterne er indsat reliefkvadre. Indvendig har apsis halvkuppelhvælv og skibet bjælkeloft. Korbuen blev ændret i forbindelse med opførelsen af sydkapellet. Det sengotiske tårn har krydshvælvet underrum, der åbner sig mod skibet gennem en spids bue. I sydkapellet ses kalkmalerier, som formodentlig er udført ved genopbygningen i 1588. Den romanske døbefont af granit har bladranker på kummen. Foden blev fundet på kirkegården, på siderne ses svage reliefspor. Referencer Eksterne henvisninger Lem Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Lem Kirke på KortTilKirken.dk
Lemtorpskolen

Lemtorpskolen er en folkeskole i den østlige del af Lemvig i Vestjylland. Skolen har 0. til 9. klassetrin, typisk med 2-3 klasser på hvert trin, med mellem 13 til 27 elever i hver klasse. Skolen havde i 2011 420 elever. Skolens leder er Hanne Odgaard. Referencer
Lemvig Kirke

Lemvig Kirke er en kirke i Lemvig Sogn i Lemvig Kommune. Kirken er i sin kerne senmiddelalderlig, men er kraftigt ændret ved ombygning og udvidelse i årene 1931-34 ved arkitekt Hother Paludan. Kirkens ydre Kirken var i sin oprindelige form en sengotisk langhusbygning, men fremstår i sin udvidede form som en langhusbygning med to henholdsvis tre sidekapeller mod nord og syd samt vesttårn. Tårnet brændte i 1683 efter lynnedslag. Det genopbyggede tårn måtte allerede i 1788 ombygges på grund af forfald. I 1800-tallet fik tårnet kamtakker ligesom kirkens øvrige gavle. Først ved ombygning i 1930-erne fik tårnet sit nuværende løgformede barokspir. Kirkens indre og inventar Udover den romanske døbefont og det fine sengotiske krucifiks er kirken mest udstyret med elegant rokokoinventar. Inventaret er i årene 1977-88 forsynet med nye malerier med bibelske motiver af Bodil Kaalund. Eksterne kilder og henvisninger Lemvig Kirke hos KortTilKirken.dk Lemvig Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lemvig Kirke

Lemvig Kirke är en dansk kyrkobyggnad i Lemvig i Region Mittjylland i Viborgs stift. Kyrkan är ursprungligen från 1400-talet på senmedeltiden, men har väsentligt ändrats vid em ombyggnad och utvidgning 1931–1934 under ledning av arkitekten Hother Paludan. Kyrkan var från början en sengotisk långhusbyggnad, men har efter sin utvidgning två sidokapell mot norr och söder. Tornet brann 1683 efter ett blixtnedslag. Det återuppbyggda tornet måste 1788 byggas om efter det att det förfallit. På 1800-tallet fick tornet en trappgavel, liksom kyrkans övriga gavlar. Vid en ombyggnad på 1930-talet fick tornhuven sin nuvarande lökformade barockspira. I kyrkan finns en romansk dopfunt och ett sengotiskt krucifix och också ett antal rokokoinventarier. Åren 1977-1988 har Bodil Kaalund gjort nya målningar. Bildgalleri Källor Lemvig Kirke på www.korttilkirken.dk Lemvig Kirke på www.danmarkskirker.natmus.dk Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lemvig Kirke.
Lemvig Kirkegård

Lemvig Kirkegård lå oprindeligt i Lemvigs centrum, som i dag rummer et torv. Byen voksede og det var ikke muligt at udvide kirkegården, hvorfor den i 1809 blev flyttet oven for bakken på Vestbjerg, som på det tidspunkt lå uden for byen. Der er opført et kapel midt på kirkegården i 1915, tegnet af arkitekt Helge Bojsen-Møller. På kirkegården mindes hvert år de allierede flyvere, som gav deres liv for Danmarks frihed under 2. verdenskrig. Lemvig Kirkegård hører til en af de fem centralkirkegårde hvor allierede flyvere blev begravet. Kendte begravet på Lemvig Kirkegård Anthon Andersen Niels Bjerre Henning Gantriis Thøger Larsen Eksterne henvisninger Lemvig Kirkegård Arkiveret 16. september 2013 hos Wayback Machine Lemvig Kirkegård – Cemetery Lemvig Kirkegård hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)