NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Esbjerg Golfklub

Esbjerg Golfklub er Danmarks tredjeældste golfklub, stiftet i 1921. Den har skiftet placering flere gange, senest fra Nørreskoven til Marbæk. Esbjerg Golfklub (EGK) råder over to 18-huls baner, hvoraf Marbæk-banen er den mest kendte. Den blev designet af Frederik Dreyer og åbnede i 1975. Derudover råder klubben også over Myrtue-banen, der åbnede i 1993 og som i 2007 blev udvidet fra 9 til 18 huller. I 2004 og 2005 blev der afholdt European Challenge Tour på Marbæk-banen; vinderscoren i 2005 på +4 var den højeste vinderscore i hele sæsonen på Challenge Tour'en. Derudover har EGK lagt bane til European Girls Championship og i 2008 blev der afholdt EM for amatører. Klubben har to trænere: Ben Tinning, og den nyankomne Johannes Eriksen, der tidligere arbejdede i Blommenlyst. Klubben råder over gode træningsfaciliteter bl.a. 6 hullers par-3 bane, en stor driving range og en Trackman range. Banerekorden er 64 slag og er blevet sat af Thomas Bjørn Eksterne henvisninger Esbjerg Golfklubs hjemmeside Arkiveret 9. februar 2014 hos Wayback Machine
Esbjerg Gymnasium

Esbjerg Gymnasium, eller EG, er et mellemstort gymnasium beliggende i Esbjerg. Elevantallet er ca. 750, og der er tilknyttet 104 lærere. Den ældste del af bygningen, der stadig udgør grundstenen i den nuværende bygningsmasse, blev opført i 1972 og er tegnet af arkitekt Jørgen Stærmose. Bygningerne undergik en større ombygning fra 2003 til 2005 og igen i 2011, arkitekt på disse projekter var Kristian Isager. På grund af rekordsøgning i 2017 måtte Isager tegne yderligere 700 m² bygninger til ibrugtagning til studiestart 2018. Da de første årgange begyndte på det, der dengang hed Esbjerg Kommunale Gymnasium i 1970, delte skolen midlertidigt adresse med den daværende folkeskole Fourfeldtskolen, det nuværende Fourfeldtskolen Bohr. I 1972 rykkede årgangene til det nybyggede gymnasium på den nuværende adresse i Kvaglund; Spangsbjerg Møllevej 310, 6705 Esbjerg Ø. Dengang bestod Esbjerg Gymnasium kun af den bygning, der kaldes blok A, som var etageopdelt og havde en langstrakt kantine. Der blev i 2011 tilbygget 3000 m² som i dag er centrum i bygningskomplekset og danner samlingspunkt for dagligdagen på stedet. Dette store område anvendes til idrætshal, lokaler til mediefag og drama, auditorium, samt indeholder områder beregnet til lektielæsning. Tilbygningen resulterede i, at skolen kunne optage 30 elever mere. Skolens størrelse og studiemiljøet blev markant bedre efter ombygningen, hvilket betød at skolen i 2011 modtog undervisningsmiljøprisen. Tilbygningen i 2018 gav EG flere klasselokaler samt mødelokaler, og blev udsmykket med kunst af Rene holm.. Næsten alt dette byggeri skete på grund af rektor Erling Petersson. Han har sat 3 store byggeprojekter i gang på Esbjerg Gymnasium i løbet af sin tid som rektor. I historisk perspektiv har der fra 1907 eksisteret et tidligere Esbjerg Gymnasium, som i 1920 blev til Esbjerg Statsskole. I 2011 blev denne institution fusioneret ind i Rybners Gymnasium. Uddannelser Esbjerg Gymnasium udbyder ungdomsuddannelser i retningerne Almen studentereksamen (STX) Hf-eksamen (HF) International Baccalaureate (IB) Institutionen ansøgte i foråret 2019 om lov til at oprette fire HHX-uddannelser, som reaktion på faldende søgning til studiestart 2019. Studenter Rektorer Arrangementer / besøg på EG Besøg Referencer Eksterne-/ kildehenvisninger Esbjerg Gymnasiums hjemmeside Arkiveret 16. januar 2019 hos Wayback Machine Esbjerg Gymnasiums facebookside
Esbjerg Vandtårn

Esbjerg Vandtårn er et vandtårn beliggende i Esbjerg opført i 1896-97 på en gravhøj, kaldet Bavnehøj, fra bronzealderen og har kapacitet til 130 kubikmeter. Tårnet ligger ved havnen og er et vartegn for byen. Det fik i 1983 status af fredet og blev drevet af Esbjerg Museum, og fra 2008 af Sydvestjyske Museer. I 2025 blev det annonceret at Esbjerg Kunstmuseum overtager driften og inddrager vandtårnet i museets formidling og udstilling. Historie I slutningen af 1800-tallet var vandforsyningen i Esbjerg, der med sine 9000 indbyggere var ved at udvikle sig til en storby, stadig på ingen måder optimal, idet den klaredes med brønde og vandposte. Der kom et stigende pres for oprettelsen af et vandværk, som i midten af 1890'erne blev tilgodeset. Man byggede således et vandtårn for at sørge for det rette tryk ud til beboerne, men eftersom efterspørgslen på vand allerede i bygningsåret oversteg tårnets kapacitet, blev der allerede i 1904 bygget et nyt vandtårn på Nygårdsvej. Tårnet blev i slutningen af det 20. århundrede istandsat af private kræfter, der opererede under navnet Foreningen Vandtårnet. Arkitektur Esbjerg Vandtårn er tegnet af arkitekt C.H. Clausen, der angiveligt er blevet inspireret af Nassauer Haus i Nürnberg. Tårnet er ulig mange andre vandtårne firkantet, men vandbeholderen er cylindrisk, og øverst er der i hvert hjørne et tourelle (lille tårn). Det er opført i røde teglsten og bygget med en udsigtsplatform øverst. Kulturelle tiltag På grund af dets status som byens vartegn har vandtårnet flere gange været brugt som logo for virksomheder. Tårnet er hjemsted for en permanent udstilling om det specifikke vandtårn samt vandtårne generelt i Europa. Om sommeren findes desuden diverse udstillinger med forskellige typer kunst. Referencer Eksterne henvisninger Michael Ottosen, Museumsinspektør. "Vandtårn, vartegn, varemærke". Arkiveret fra originalen 27. september 2006. Hentet 14. marts 2009.
Esbjerg Water Tower

Esbjerg Water Tower is an iconic water tower in Esbjerg in southwest Jutland, Denmark. Completed in 1897, it was designed by Christian Hjerrild Clausen who had been inspired by Nuremberg's Nassauer Haus. It stands on a Bronze Age burial mound at the top of a cliff overlooking the harbour. As a result, it has become the landmark of Esbjerg. History Despite Esberg's rapid growth, by the mid-1890s the city's 9,000 inhabitants were still without running water. Instead, they made use of wells and supply points throughout the city. After several unsuccessful borings, a satisfactory source of water was found in the city park, Vognsbølparken. In 1895, it was decided that both gas pipes and water pipes should be installed at the same time in connection with the establishment of a gas works and a water works. The tank in the water tower had a capacity of 131 m3 (4,600 cu ft) but consumption grew so fast that in 1904 a supplementary container with a capacity of 525 m3 (18,500 cu ft) needed to be installed on Nygårdsvej. It became obvious that from the very start, the container in the water tower had been too small. From 1902, water was pumped directly to the consumers, the containers only being used to store excesses. Architecture Esbjerg's most accomplished architect, C.H. Clausen, usually designed his works on the basis of their function but here he was inspired by the medieval Nassauer Haus in Nuremberg which had been built in 1422 in the Gothic style. The red-brick water tower has many small windows and four decorative turrets at the top where there is a viewing platform. Opening hours Located at No. 22 Havnegade, the water tour, which belongs to Esbjerg Museum, is open to the public every day from June to mid-September from 10 am to 4 pm. It is also open at weekends in April and May and from mid-September until the end of October. In addition to providing excellent views over the city and its harbour, the water tower also houses a permanent exhibition of Europe's water towers. References
Torre de agua de Esbjerg

La Torre de agua de Esbjerg​ (en danés: Esbjerg Vandtårn) es una torre de agua icónica en Esbjerg en el suroeste de Jutlandia, Dinamarca. Completada en 1897, fue diseñada por Christian Hjerrild Clausen que había sido inspirado por la Nuremberg Nassauer Haus. Se asienta sobre un túmulo funerario de la Edad de Bronce en la cima de un acantilado con vistas al puerto. Como resultado, se ha convertido en el punto de referencia de Esbjerg. A pesar del rápido crecimiento de Esberg, a mediados de la década de 1890 los 9.000 habitantes de la ciudad estaban todavía sin agua corriente. En lugar de ello, hicieron uso de pozos y puntos de suministro en toda la ciudad. Después de varias perforaciones fallidas, una fuente satisfactoria de agua se encontró en el parque de la ciudad, Volnsbølparken. En 1895, se decidió que tanto los conductos de gas y tuberías de agua debían instalarse al mismo tiempo, en relación con el establecimiento de una fábrica de gas y unas obras de agua. El tanque en la torre de agua tenía una capacidad de 131 m³ (4600 pies cúbicos), pero el consumo creció tan rápido que en 1904 un contenedor adicional con una capacidad de 525 m³ (18.500 pies cúbicos) tuvo que ser instalado en Nygårdsvej. Situado en el n.º 22 Havnegade, el Tour del agua, que pertenece al Museo Esbjerg, está abierto al público todos los días de junio a mediados de septiembre 10 a. m.-4 p. m. Véase también Torre Edificio Arquitectura Referencias
Esbønderup Kirke

Esbønderup Kirke ligger i den nordsjællandske landsby Esbønderup. De ældste dele af Esbønderup Kirke er mere end 850 år gamle. Esbønderup Kirkes ældste dele kan tidsfæstes til før 1130. Kirken er bygget af forskellige sten, udvidelserne med teglsten. Kirkeskibet og det nærmeste stykke af koret er opført i rundbuestil af kampesten og sandsten, de sidste uden tvivl hidførte fra Skåne. I den senere middelalder har den fået indbygget murstenshvælvinger og modtaget forskellige udvidelser og tilsætninger, således synes den oprindelige korrunding at have måttet vige pladsen for en firkantet forlængelse i øst. Endnu senere (omkring 1450) er et tårn tilbygget i vest; i nyere tider er der opført en større udbygning ved skibets nordre side. Altertavlen er malet i 1840'erne af Albert Küchler, der var elev af Eckersberg: "Marie Bebudelse" (1841). Rammen er fra 1943. Alterbordet blev muret i 1943. Det gamle alterbord står nu i kirkens kapel. I året 1894 fremdroges og opfriskedes en smuk, malet dekoration (vist fra 14. århundrede) på korets hvælving såvel som en Laurentius-figur ved siden af korbuen (Sankt Laurentius har måske været kirkens værnehelgen), den sidste vist endog malet efter reformationen. Prædikestolen er fra 1602 og er et pragtfuldt stykke billedskærerarbejde. Døbefonten af granit, vist stammende fra kirkens ældste dage, i kirken var i lang tid ikke den oprindelige, men den oprindelige døbefont blev fundet på en mark, hvor den blev brugt som vandskål til markens køer. I forhallen under tårnet findes en mærkelig ligsten med latinsk indskrift over "Hr. Mikael, engang Præst paa dette Sted, som døde i Aaret 1330 7. Okt.". Kirkeklokken fra 1406 Kirkens 850 års jubilæum blev fejret den 20. november 1977. Eksterne kilder og henvisninger Esbønderup Kirke hos KortTilKirken.dk Esbønderup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Esbønderup kyrka

Esbønderup kyrka är en medeltidskyrka i byn Esbønderup på norra Sjælland i Danmark. Kyrkobyggnaden Kyrkan var ursprungligen byggd av olika sorters natursten medan senare tillbyggnader är av tegel. De äldsta delarna har tidsbestämts till före år 1130 och är sålunda nästan 900 år gamla. Långhuset och en del av koret är uppförda i romansk stil av natursten och Helsingborgssandsten. Under senare delen av medeltiden kompletterades byggnaden med tegelstensvalv och olika om- och tillbyggnader. Det ursprungliga runda koret förlängdes med en kvadratisk utbyggnad mot öster. Tornet i väster byggdes omkring år 1500 och långhusets norra sida har i modern tid fått en större tillbyggnad. Inventarier Altartavlan från 1840-talet pryds av en målning med motivet "Marie bebådelse". Den målades år 1841 av Albert Küchler, som var elev till C.W.Eckersberg. En kalkmålning och dekoration på korvalvet, troligen från 1400-talet, och en Laurentius-figur frilades år 1894 och restaurerades. Sankt Laurentius antas ha varit kyrkans skyddshelgon. Predikstolen är ett praktfullt träsnideriarbete från år 1602. Dopfunten av granit, härstammar troligen från kyrkans första tid. Den försvann under en renovering år 1942 och återfördes till kyrkan efter att ha hittats på en betesmark, där den användes som vattenho. Under tornet finns en sten med latinsk text: "Här ligger hr. Mikael, en gång präst i denna kyrka, som dog 20 oktober 1337". De nuvarande kyrkklockorna är från åren 1726 och 1906. Den första klockan, från år 1406, sprack i samband med själaringningen för kung Christian IX. Referenser Anmärkningar Vidare läsning Esbønderup Kirke på KortTilKirken.dk Esbønderup Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Eskjærtoft Voldsted

Eskjærtoft Voldsted er et voldsted fra middelalderen beliggende i en lysning i Sophie-Amaliegård Skov, vest for Hornslet, i Hornslet Sogn, Syddjurs Kommune. Voldanlægget består af et nærmest ovalt plateau, omgivet af en lav vold, som hæver sig ca. 1,5-2 m over bunden i den omgivende lave, fugtige grav. Fra nordvest fører en ca. 5 m bred og ca. 20-25 m lang stenlagt vej til plateauet inden for volden. Brudstykker af vejens fortsættelse ses inde på plateauet, hvor der er talrige større og mindre sten, hvoraf nogle ligger i rækker, som markerer hustomter. Voldanlægget måler i nordvestlig-sydøstlig retning ca. 140 m og i nordøstlig-sydvestlig retning ca. 100 m. Eksterne kilder og henvisninger Eskjærtoft voldsted Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine på Fund og Fortidsminder
Eskjær (Grinderslev Sogn)

For alternative betydninger, se Eskær. (Se også artikler, som begynder med Eskær) Eskjær er en herregård beliggende øst for Breum i Grinderslev Sogn, Salling i det tidligere Nørre Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune. Eskjær er en meget gammel hovedgård, der nævnes i historien allerede i 1328, da den ejedes af Jacob Nielsen Gyldenstjerne. Senere har den været ejet af medlemmer af slægterne Rotfeldt, Høeg, Banner, Lykke, Parsberg, Rantzau og Reventlow. Eskjær Gods er på 705 hektar med Korsholm, Hakkildegård, Øster Hegnet, Langesgård og Astruplund Ejere af Eskjær Denne liste er ufuldstændig; hjælp gerne med at udfylde den. (1328) Jakob Nielsen Gyldenstierne (1407) Niels Jakobsen ( -1493) Eskild Nielsen Høg ( - ) Peder Nielsen Høg (1493- ) Jakob Eskildsen Høg ( -1524) Niels Pedersen Høg (1524) Anna Nielsen Høg, gift Rotfeld (1524-1540) Niels Jensen Rotfeld (1540-1558) Jens Rotfeld (1558-1577) Johanne Rotfeld, gift Lykke (1577-1602) Erik Lykke (1602-1619) Iver Lykke (1619) Kreditorer (1619-1643) Verner Parsberg (1643-1664) Niels Parsberg (1664-1674) Arvinger efter Christian Rantzau (1674-1681) Ditlev Rantzau (1681-1698) Verner Parsberg (1698) Christiane Barbara Rantzau, gift Rantzau (1698-1719) Verner Parsberg (1719-1730) Johan Parsberg (1730-1735) Boet efter Johan Parsberg (1735-1750) Claus Reventlow (1750-1768) Mads Hastrup (1768-1782) Von Geistler (1782-1797) Christian Lange (1797-1828) Henrik Johan de Leth (1828-1830) Kronen (1830-1858) Grønbech (1858-1869) Adler (1869-1915) Theodor Schütte (1915-1953) Gudmund Schütte (1953-1975) Herluf Visti Gudmundssøn Schütte (1975-) Vibeke og Birger Schütte Eksterne henvisninger Eskjær Gods Arkiveret 9. oktober 2007 hos Wayback Machine
Espe Hovedgård

Espe nævnes første gang i 1561, men er første en hovedgård fra 1664. Gården ligger i Boeslunde Sogn, Slagelse Kommune. Hovedbygningen er opført i 1848 Espe Gods er på 940 hektar med Bonderup og Lindeskovgaard Ejere af Espe (1561-1570) Johan Friis (1570-1616) Christian Friis (1616-1618) Dorthe Friis (1618-1641) Claus Daa (1641-1652) Jørgen Daa (1652-1663) Hilleborg Daa (1663-1664) Dorthe Clausdatter Daa gift Krabbe (1664-1667) Gregers Krabbe (1667-1682) Anders Mortensen (1682-1723) Anne Marie Andersdatter Mortensen gift Hansen (1723-1730) Mette Rosenkrantz gift Ramel (1730-1736) Christian Frederik de Boysset (1736-1747) Povel Schnabel (1747-1750) Frederik Lorentz von Bülow (1750) Slægten von Bülow (1750-1757) Johan Ludvig Schwermann (1757-1760) Peder Christensen (1760-1773) Folmer Danchel (1773-1774) Hans G. Thibi (1774-1788) Morten Iversen Qvistgaard (1788-1798) Johan Rehling-Qvistgaard (1798-1804) Cosmus Bornemann (1804-1805) Simon Groth Clausen (1805-1808) Hans Frederik Uldall (1808-1810) Frederik Christian Hansen (1810-1853) Otto Joachim greve Moltke (1853-1863) Adam Gottlob greve Moltke (1863-1868) Otto Joachim Vilhelm greve Moltke (1868) Georgine Charlotte Sophie Adolphine Julie Sehestedt-Juul gift Moltke (1868-1958) Adam Gottlob greve Moltke (1958-1977) Adam Nicolas greve Moltke-Huitfeldt (1977-1991) Adam Nicolas greve Moltke-Huitfeldt / Adam Carl greve Moltke-Huitfeldt (1991-?) Adam Carl greve Moltke-Huitfeldt (?-) Elise Moltke-Huitfeldt Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Espe gods

Espe gods är en dansk herrgård i Boeslunde, mellan Korsør och Skælskør i Slagelse kommun på Själland. Espe har varit k-märkt sedan 1918. Manbyggnaden uppfördes på 1700-tqlet, men renoverades till nyklassisk stil 1848. Espe har ägts av medlemmar av ätten Moltke sedan 1810. Espe gods är på 940 hektar med Bonderup och Lindeskovgaard. Historik Danska kronan avstod 1561 Espe till Johan Friis i utbyte mot annan jordegendom. Espe köptes 1810 av Otto Joachim Moltke, som också 1825 köpte närbelägna Bonderup. Moltke lät uppföra en ny huvudbyggnad. Adam Gottlob Moltke, som kom att äga Espe i 90 år. Därefter ägdes Espe 1991-2013 av Adam Moltke-Huitfeldt, som också ägde Margreteholm utanför Mullsjö. Nuvarande ägare är dennes dotter Elise Moltke-Huitfeldt. Källor Espe på /denstoredanske.lex.dk Espe Gods ejerhistorie på www.erikpetersen.be Historien om herregården Espe ved Skælskør på www.hcandersen-homepage.dk Externa länkar Espe gods webbplats
Estrup (Malt Sogn)

For alternative betydninger, se Estrup. (Se også artikler, som begynder med Estrup) Estrup er en herregård i Malt Sogn, Malt Herred, Ribe Amt. Estrup historie går tilbage til 1500-tallet, men den nuværende hovedbygning er fra 1721 og fredet. Den blev opført af kongelig overførster og vildtmester Hans Bachman.
Estruplund

Estruplund er en hovedgård som ligger i Estruplund Sogn i Norddjurs Kommune. Estruplund var oprindelig navnet på en skov i Estrup Sogn. Den tilhørte sammen med det meste af sognet i sluningen af det 15. århundrede hr. Erik Ottesen Rosenkrantz. 1499 udlagde han skoven og godset til sin afdøde søn Holgers børn. Det er formodentlig dette gods, som blev oprindelsen til Hovedgården Estruplund. Hovedbygningen er opført 1863 og ombygget i 1916. Estruplund Gods er på 479 hektar med Tørslevgård Ejere af Estruplund (1609-1612) Anders Jørgensen Friis (1612-1625) Eske Brock (1625) Elisabeth Eskesdatter Brock gift Lykke (1625-1655) Frands Lykke (1655-1661) Kaj Lykke (1661-1662) Kronen (1662-1663) Peder Nielsen Gad (1663-1668) Peder Nielsen Gads dødsbo (1668-1678) Knud Jensen (1678-1680) Maren Jensdatter Hammel gift Jensen (1680-1684) Johan Rantzau (1684-1712) Laurids Eriksen Wraae (1712-1723) Else Eskildsdatter gift Wraae (1723-1744) Jacob Kaalund (1744-1745) Jacob Kaalunds dødsbo (1745-1750) Hans Eilersen Steenfeldt (1750-1765) Hans Vincentsen Tørsleff (1765-1783) Laurits Christian Hansen Tørsleff (1783-1785) Anna Margrethe Schifter gift Tørsleff (1785-1787) Christoffer Møller (1787-1791) Hans Adolf Møller (1791-1806) greve Preben Brahe Schack (1806-1825) Johan Caspar Mylius (1825-1853) Sigismund Wolff Veith de Mylius (1853-1854) Hans Müller / Frederik Buchwald (1854-1899) Johan Christian Buchwald (1899-1902) Sparekassen Bikuben (1902-1911) Just Henrik Krieger (1911-1912) Christian Frederik Lehrman (1912-1942) Valdemar Krieger (1942-2000) Oluf Krieger von Lowzow (2000-) Klavs Krieger von Lowzow Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Estruplund Kirke

Estruplund Kirke ligger på Djursland ved Estruplund i Rougsø Herred. Den er beliggende i Norddjurs Kommune. Eksterne kilder og henvisninger Estruplund Kirke Arkiveret 7. september 2017 hos Wayback Machine hos denstoredanske.dk Estruplund Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Estvad Kirke

Estvad Kirke er en kirke i Estvad Sogn beliggende i Skive Kommune. Bygning og inventar Koret og skibet i Estvad Kirke er opført i romansk stil, hvor der er rå og kløvede kampesten med hjørner og muråbninger i huggede kvadre. Kirkens sydmur er stort set opmuret i munkesten. Desuden er kirkens tårn opført i munkesten i ca. 1470. Gavlen i våbenhuset er bygget i 1700-tallet, hvor den øvrige del af våbenhuset er bygget i 1950-51 under en istandsættelse af kirken. Altertavle Den sengotiske fløjaltertavle, som er dateret bagpå til 1512, er dekoreret med udskårne figurer: På fløjene ses apostlene, i midterpartiet Jesu korsfæstelse og gravlæggelse og på fodstykket 14 "nødhjælpere", helgener, som blev udvalgt i slutningen af middelalderen som dem, man især kunne henvende sig til med dagligdags sorger som f.eks. sygdom. Eksterne henvisninger Estvad Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Beskrivelse af opføringen af Estvad Kirke Arkiveret 9. maj 2022 hos Wayback Machine Estvad Kirke på KortTilKirken.dk
Estvadgård

Estvadgård er en herregård, beliggende i Estvad Sogn, i det tidligere Ginding Herred, Ringkøbing Amt, nu Skive Kommune (under Viborg Amt i 1970-2006). Estvadgård kendes fra ca. 1450, gården er oprindeligt bygget på et voldsted; i haven er voldstedet bevaret. Den nuværende hovedbygning opførtes 1815-34 som en lang enetages fløj I 1745 oprettede Frederikke Louise Benzon (født Glud) stiftelsen Estvadgårds Kloster, og til 1804 var gården beboelse for adelige enker og jomfruer Kilder
Evangeliekirken

Evangeliekirken er en kirkebygning på Worsaaesvej (indtil 1929: Sophievej) 5, Frederiksberg, som tilhører Evangelieforsamlingen, der er en del af Pinsekirken. Kirkebygningen var oprindeligt ejet af The Foreign Christian Missionary Society i Cincinnati, og blev anvendt af Kristi Kirke, der er et amerikansk kirkesamfund. Men de ophørte med deres aktiviteter, og bygningen blev efter i en årrække at være ejet af Baptistkirken og i starten af 1980’erne købt af Evangelieforsamlingen, der er en del af Pinsekirken i Danmark. Evangelieforsamlingen havde allerede i slutningen af 1930’erne lejet sig ind i bygningen Evangelieforsamlingen er stiftet i 1919, og er i dag Danmarks ældste pinsekirke, dog var menigheden fra 1924-36 en del af Apostolsk Kirke, og kun en del af den oprindelige kirke vendte i 1936 tilbage til at være en pinsekirke. Kirkebygningen hedder Evangeliekirken og efterhånden anvendes dette navn også om menigheden i stedet for Evangelieforsamlingen. Kristi Kirke, der oprindeligt anvendte bygningen, er stiftet 13. august 1876 til ramme om primitiv, oprindelig kristendom og kristelig enhed på nytestamentligt grundlag. Medlemmerne, der kaldte sig Kristi disciple eller kristne, døbtes som voksne. Kirken er indviet 26. oktober 1890 (tidligere lokale i Dronningens Tværgade 28) og har kostet ca. 80.000 kr. Arkitekt var den lokale arkitekt D.W. Leerbeck. Den historicistiske bygning er bygget af røde mursten i to etager, er prydet med pilastre og indeholder en højloftet underetage med en sal, nogle mindre rum, køkken og toiletter. På 1. sal vestibule og en stor sal, 53x34 fod og 24 fod høj, med tøndehvælv dekoreret loft, der dog siden er forsænket af hensyn til akustikken. Herudover er en tidligere balkon øverst omdannet til kontor. Der er indvendig bagtrappe samt en nyere indvendig trappe mellem køkkenet og salen på første sal. Kilder V.A. Falbe-Hansen, Harald Westergaard og Harald Weitemeyer, J.P. Trap: Kongeriget Danmark, bd. I. Indledende beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn og Frederiksberg, København: G.E.C. Gad 1906, s. 115. Online Arkiveret 17. april 2014 hos Wayback Machine Evangeliekirkens hjemmeside Arkiveret 18. oktober 2010 hos Wayback Machine