NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hagestedgård

Hagestedgaard nævnes første gang i kong Valdemars jordbog fra 1230. Gården ligger i Hagested Sogn, Tuse Herred, Holbæk Amt, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1555-1748 Hagestedgaard Gods er på 527 hektar Ejere af Hagestedgaard (1230-1540) Kronen (1540-1570) Johan Friis (1570-1600) Christian Friis til Borreby (1600-1630) Slægten Friis (1630-1663) Henrik Thott (1663-1680) Thomas Bartholin (1680-1686) Casper Bartholin (1686-1695) Laurits Jacobsen (1695-1704) Caspar Bartholin (1704-1709) Ursula von Putbus (1709-1711) O. Bornemann (1711-1715) Peder Benzon (1715-1725) Lars Benzon (1725-1727) Willum Worm (1727-1730) Rachel Sophie Marschalk Fleicher (1730-1740) Hans Seidelin (1740-1748) Hans Hansen Seidelin (1748-1769) Hans Diderik Brinck-Seidelin (1769-1819) Carl Adolph Castenschiold (1819-1825) Christian Ludvig Castenschiold (1825-1848) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold (1848-1856) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold (1856) Severine Jacobine Grevencop-Castenschiold gift Worsaae (1856-1885) Jens Jacob Asmussen Worsaae (1885-1901) Severine Jacobine Grevenkop-Castenskiold gift Worsaae (1901-1937) Casper Holten Jens Peter Grevenkop-Castenskiold (1937-1953) Addie Grevenkop-Castenskiold gift Lerche (datter) (1953-1975) Esther Lerche gift Hvass (datter) (1975-) Anders Michael Hvass (søn) Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Hagestedgaard, danskeherregaarde.dk Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine
Hagsholm

Hagsholm er en herregård i Houlbjerg Sogn i Houlbjerg Herred, Langå Kommune. Rentemester Mogens Friis lagde i 1672 Hagsholm ind under det nyoprettede grevskab Frijsenborg. I 1765 lod grevskabets besidder, lensgreve Erhard Wedel-Friis, gården nedbryde og jorderne udlægge til seks fæstegårde, men i 1890 samledes gården atter. Navnet på gården skrives i dag Haxholm. Hagsholm Gods er på 201,9 hektar Ejere af Hagsholm (1525-1549) Laurids Vesteni (1549-1578) Christoffer Vesteni / Erik Vesteni (1578-1583) Anne Holck gift Parsberg (1583-1625) Mandrup Parsberg (1625-1661) Oluf Parsberg (1661) Anne Cathrine Olufsdatter Parsberg gift Pogwisch (1661-1662) Otto Pogwisch (1662-1682) Mogens Nielsen Friis (1682-1699) Niels Mogensen Friis (1699-1763) Christian Nielsen Friis (1763) Christine Sophie Christiansdatter Friis gift von Wedel (1763-1786) Erhard Wedel-Friis (1786) Elisabeth Sophie Christiansdatter Rosenkrantz gift Desmerières (1786-1799) Jean Henri Desmercières (1799) Sophie Magdalene Carlsdatter von Gram gift Krag-Juel-Vind (1799-1815) Frederik Carl Krag-Juel-Vind-Friis (1815-1849) Jens Christian Krag-Juel-Vind-Friis (1849-1882) Christian Emil Krag-Juel-Vind-Friis (1882-1923) Mogens Christian Krag-Juel-Vind-Friis (1923) Inger Dorthe Mogensdatter Krag-Juel-Vind-Friis gift von Wedell (1923-1924) Julius Carl Hannibal von Wedell (1924-1926) N.J. Jensen (1926-1956) Einar Obel (1956-1996) Christen Winter Obel (1996-) Anders Christen Obel
Hald Ege Efterskole

Hald Ege Efterskole er en efterskole beliggende i den tidligere folkekuranstalt i Hald Ege ved Viborg. Historie Skolen blev etableret i 1988 af de lokale organisationer under LO i Ringkøbing, Viborg og Århus amter, hvilket stadigvæk kan ses i skolens værdigrundlag. Fra sommeren 2007 oprettede skolen en fodboldlinje for 25 elever, i samarbejde med fodboldklubben Viborg FF. Dette skete ved at eleverne boede og fulgte almindelig skoleundervisning på skolen, i mens fodboldtræningen blev varetaget af folk fra fodboldklubben. Samtidig blev klubbens nyansatte talentmedarbejder ansat på halvtid på skolen. Kort tid efter blev et lignede samarbejde med Viborg Håndboldklub indledt omkring håndbold. Efterskolens nye satsning på sport var med til at elever igen søgte mod skolen, efter der i flere år havde været en negativ tilgang af nye elever. I sensommeren 2011 offentliggjorde Hald Ege Efterskole planerne for at oprette en friskole for elever i 6, 7. og 8. klasse. Dette skulle ske i et tæt samarbejde med Viborg FF, Viborg HK og Gymnastik & Idrætshøjskolen ved Viborg, med start fra skoleåret 2012/13. Hald Ege Efterskole havde i skoleåret 2011/12 i alt seks linjer som de 156 elever kunne deltage i. Udover fodbold og håndbold var der mulighed for at stifte bekendtskab med adventure, rytmer & rampelys, innovation og kokkelinjen. Referencer Eksterne henvisninger Hald Ege Efterskoles officielle hjemmeside Friskolen Hald Eges officielle hjemmeside Arkiveret 16. september 2013 hos Wayback Machine
Hald Ege Kirke

Hald Ege Kirke er en annekskirke til Dollerup Kirke, beliggende i Hald Ege i Viborg Kommune. Den blev bygget i 1964-67 og er tegnet af arkitektægteparret Inger og Johannes Exner. Karakteristisk for kirken er de meget rustikke og enkle materialer, som den er bygget af. Kirken blev i hovedsagen bygget af frivillig og gratis arbejdskraft fra beboerne i Hald Ege. Historie I 1960 blev der vedtaget udstykningsplaner for Hald Teglgård med blandt andet kirke og kirkegård. Byggekvoter og statslige restriktioner mod kirkebyggeri medførte dog besværligheder, hvorfor menighedsrådet i 1963 ændrede projektet til at omfatte en hjælpekirkegård og et kapel med et forslag fra ægteparret Exner med henblik på selvbyggeri. Skitseprojektet blev godkendt i 1964, hvorefter arbejdet blev udført i tre etaper. Første etape omfattede kirkegården, parkeringspladsen og klokketårnet. I 1965 begyndte byggeriet af kapellet, og året efter stod det færdigt. Kapellet blev indviet ved en festgudstjeneste 1. oktober 1967. De to første etaper blev opført med både professionel og frivillig arbejdskraft, hvorefter "birumsbygningen" blev opført professionelt i 1968. Den samlede byggesum inklusive inventar blev knap 500.000 kr. Fra 1967 blev der holdt normale gudstjenester. En lovændring bevirkede at kapellet kunne ændres til kirke, og det blev indviet som kirke 16. maj 1971 af biskop Johannes W. Jacobsen. Kirkebygningen, inventar og omgivelser Anlægget ligger mellem et skovbryn og en bronzealderhøj, der er udsmykket med et trækors på toppen. Gravhøjen er fredet, men fredningen omfatter ikke trækorset. Kirken er enkel i stil og materialevalg. Bygningskomplekset består af to ladeformede huse, som i det ydre er meget ens. Det ene hus rummer selve kirkerummet, medens der i det andet er møderum mv. Desuden er der et fritstående tårn. Hele komplekset og kirkens parkeringsplads er omgivet af hvidt murværk og plæneanlæg. Bygningerne er opført i hvidmalet gasbeton med tag af lysegråt bølgeeternit. Bænke, gulvplanker, prædikestol, alter og døbefont er lavet i grågrønt trykimprægneret fyrretræ, mens tagstolen har sortimpregnerede træspær. Kirkens hoveddør er rødmalet, mens kirkens hynder er betrukket med rødt militærklæde. Vestgavlen, hvorigennem hovedparten af dagslyset kommer, er udformet som et stort vindue. Alteret, der står i øst, har af alterudsmykning et alterkors og to lysestager af jern og sølv samt dåbsfad og -kande. Stagerne, fadet og kanden er udført af Helga og Bent Exner. Orgelet, der har 5 stemmer, er en gave fra orgelbyggeren Frede Aagaard. Kirkegårdsanlægget blev udarbejdet i samarbejde med Sven-Ingvar Andersson. Gravanlægget ligger i en kvartcirkel omkring bronzealderhøjen. Alle gravsten vender forsiden mod højen. Hækkene er 50 centimeter høje og 40 centimeter brede. Et nyt orgel kom til i 1980, og i 2014 blev der mod vest opført en sognegård, som blev indviet 19. oktober 2014. Noter Eksterne kilder/henvisninger Hald Ege Kirke hos KortTilKirken.dk Finderup, Ravnstrup, Dollerup og Hald Ege kirker
Hald Kirke

Hald Kirke ligger højt på sin bakke og består af en romansk kerne med sengotiske tilbygninger Kirkens ydre Skib og kor er romanske og opført af granitkvadre. Både syd- og nordportalen er bevaret, nordportalen dog i tilmuret tilstand. De sengotiske tilbygninger er tårn, våbenhus og sakristi. Kirkens indre I sengotisk tid er korbuen udvidet og der er indbygget krydshvælv i både kor og skib, korbue og kor er rigt udsmykket med sengotiske kalkmalerier. Kirkens inventar Kirkens smukkeste inventarstykker er den trefløjede altertavle fra omkring 1500, som oprindeligt har været i Skt. Mortens Kirke i Randers. I midterfeltet er treenigheden omgivet af Jomfru Maria og Skt. Morten. I Koret er også anbragt en krucifiksgruppe. Ligeledes i koret står en stor jernbeslået kiste. Døbefonten er den for Randersegnen typiske med løve-relieffer. Prædikestolen er renæssance men med evangelistbilleder fra 1700-tallet. Kalkmalerier I korhvælvingen er der over alteret malet en dommedagsscene, i de andre hvælvkapper er der billeder af apostle og af tre helgener. I korbuen er malet fire helgenbilleder Eksterne kilder og henvisninger Hald Kirke hos denstoredanske.dk Hald Kirke hos KortTilKirken.dk
Haldum Kirke

Haldum Kirke ligger i Haldum Sogn, Sabro Herred i Østjylland. Kor og skib er opført i romansk tid af frådstens og limstenskvadre, murværket har hjørnelisener og øverst rundbuefriser på små konsoller. Begge de rundbuede døre er bevaret i tilmuret tilstand, flere rundbuevinduer er bevaret. Tårnet er opført i sengotisk tid af munkesten. Kirken har hørt under grevskabet Frijsenborg, som har haft 25 af områdets kirker under sig, ud over Haldum kan nævnes Foldby Kirke, Over Hadsten Kirke, Skjød Kirke, Vitten Kirke og Lyngå Kirke, alle kirker bærer præg af tilhørsforholdet til Frijsenborg, især efter hovedistandsættelser i 1865, ved den lejlighed blev Haldums tårn skalmuret og fik skifertækket spir. Haldum kirke nævnes i aarhusbispen Peder Vognsens testamente dateret 14.november 1203. Peder Vognsen var af Hvideslægten og en velhavende mand, han overdrog kirkens indtægter til kannikkerne ved Århus Domkirke. Efter reformationen overtog kronen bispegodser og kirkegodser, den tidligere bispegård i Aarhus blev til Aarhusgård, hvor lensmand Peder Ebbesen Galt havde sit hovedsæde. I Jordebogen fra 1544 nævnes indtægterne fra Haldum kirke. Efter nederlaget til svenskerne i 1650'erne var statsgælden så stor, at der måtte gøres noget radikalt. Enevælden blev indført i 1661 og kronen realiserede en stor del af aktiverne, bl.a. kirker og kirkegods. I 1661 blev Haldum kirke skødet til Mogens Friis og fra 1672 var kirken en del af grevskabet Frijsenborg. Efter lensafløsningsloven i 1922 overgik Haldum kirke til selveje. I 1992 var det gamle orgel fra 1904 slidt op og et nyt skulle anskaffes. Man lagde sig fast på et 16-stemmers orgel fra Frobenius, men da pulpituret var for svagt til at bære dette orgel, måtte man også udskifte pulpituret, og da tårnrummet også trængte til en renovering, endte man med at vedtage en hovedistandsættelse af hele kirken i 1996-97. Eksterne kilder og henvisninger Haldum Kirke Arkiveret 4. oktober 2007 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Haldum Kirke hos KortTilKirken.dk Haldum Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Haldum

Haldum is a village within the Haldum parish of Favrskov Municipality, mid-Jutland in Denmark, 20 km northwest of Aarhus. The town is home to the medieval-era Haldum Church. In 2004, Haldum Church became known as an archaeological site when the Moesgård Museum conducted excavations in the area surrounding the churchyard, which yielded notable Viking Age and Early Medieval period findings. Haldum Church Haldum Church is a Romanesque style building constructed during the first half of the 12th century out of travertine limestone. The 1203 will of Bishop Peter Vognsen of Aarhus bequeathed the “church and manor” to the canons of the Aarhus cathedral. Since then, the church has been modified multiple times. Vaults over the chancel and naves were constructed in the late Middle Ages, and a tower was added. In 1865 Christen Kiilsgaard oversaw a complete renovation, and added the current spire. The church bell is from the 14th century. The altarpiece in the church dates from 1599. The carved wooden pulpit was constructed in 1615. The church houses a baptismal font from the mid-16th century and is made of granite. The fonts brass basin was made in southern Germany around the same time. Moesgård Excavations The Moesgård Museum, based near Aarhus, was given permission to excavate the site due to a road construction plan in 2004 and it was able to excavate the area near the churchyard of Haldum Church. During this excavation, archaeologists found 16 inhumation graves and five cremation graves from the late 10th century. Because no visible traces of Christian worship were found, the graves are assumed to be pagan. The excavators from the Moesgård Museum unearthed a series of typical Viking Age grave goods, such as pottery and knives. They also found evidence suggesting that at least some of the graves belonged to members of the social elite. Two graves were chamber burials. In one of the chamber graves, excavators found a Jelling style bronze ornament. In addition to this finding, the archaeologists also discovered two caskets which had once been brilliantly ornamented. On the southern end of the churchyard, a series of postholes indicates a 130-meter horizontal fence that predates the church. Although no further buildings have been found to have existed within the fence, its construction is speculated to have complemented the “church and manor” complex referred to by Vognesen in his will. Haldum Church was constructed less than 200 years later on the same site as the Viking-age graves. Because churches were often built upon existing pagan sites where chieftains served religious functions, it is highly probable that Haldum had once been home to an aristocracy. It is more difficult, however, to determine whether the fence mentioned above reflects a link between a possible Viking aristocracy in the late 10th century and the builders of the church. Because one of the fence’s postholes had been placed inside a grave - a sign of disrespect in a family-oriented Viking Age culture - the church builders would probably have been strangers to the area. References
Halesø

Halesø eller Hale Sø er en lille lavvandet sø i Midtjylland på ca. 12 hektar, der ligger nord for landevejen mellem Roum og Fristrup i Viborg Kommune, ca. 5 km øst for Møldrup og 3 km nordvest for Klejtrup. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Halkær Sø

Halkær Sø er et naturgenopretningsprojekt i Himmerland, beliggende i den brede Halkær Ådal som ved Halkær Mølle, i stenalderen var en fjordarm. Engene har tidligere været afvandede landbrugsarealer, beskyttet bag diger og pumpestationer, men de har sat sig igennem tiden, og det førte til at Halkær-Ejdrup pumpelag iværksatte processen med at oprette den 100 ha store sø, der blev indviet 11. juni 2006. Søen blev anlagt af Nordjyllands Amt med støtte fra Vandmiljøplan II, og er privatejet. Fra Halkær Mølle er der stiforbindelse ned til søen. Ved søens nordlige ende lå tidligere Halkær Hovedgård og Halkær Voldsted, hvor der er etableret lejrplads med shelters. Fra cykelstien på den nedlagte Nibe-Hvalpsund Jernbane er der en god udsigt over søen. Søen og området omkring er EU-habitatområde og en del af Natura 2000-plan 15 Nibe Bredning, Halkær Ådal og Sønderup Ådal. Eksterne kilder og henvisninger Aalborg Kommune om området Naturstyrelsen Arkiveret 29. april 2011 hos Wayback Machine Dansk Ornitologisk Forening Arkiveret 27. januar 2022 hos Wayback Machine
Hallandsparken

Hallandsparken er en bebyggelse i Høje Taastrup. Bebyggelsen består af 18 bygninger og har i alt 113 rækkehuse, hver på 116 kvadratmeter og i to etager. Hvert rækkehus har en stue på ca. 42 kvadratmeter, et køkken, et toilet plus et lille rum under trappen, i stueetagen. På første sal er der 4 værelser (nogle har dog lagt værelserne sammen, så der er ned til 2 værelser), et badeværelse og en gang. Historie Det var i starten meningen at 2. etape af Olufborgs etagebyggeri skulle bygges på den grund hvor Hallandsparken ligger i dag, men Høje-Taastrup Kommune traf beslutningen at den 2. etape ikke skulle bygges, da de var bange for at Olufborg ville udvikle sig til en social ghetto. Kommunen ønskede i stedet at der blev bygget nogle lave, attraktive ejerboliger. Bøje Nilsen købte arealet, og i 1978 begyndte byggeriet af den første etape, som var alle de ulige numre. I 1979 begyndte 2. etape med de lige numre. I 1979 blev husene udbudt til salg, til en pris på 630.000 kr. og de blev hurtigt udsolgt. Beliggenhed Hallandsparken ligger kun 5-7 minutters gang fra Høje Taastrup Station, hvor der er mulighed for at tage med togene, som kører på Vestbanen. Der er også mulighed for at tage med en masse busser, som stopper ved stationen. Bebyggelsen ligger desuden ca. 15 minutters gang fra Danmarks næststørste indkøbscenter City 2, hvor der er ca. 110 butikker. Eksterne henvisninger Hallandsparkens hjemmeside Arkiveret 5. februar 2005 hos Wayback Machine Kort over Hallandsparken Kilder Hallandsparkens hjemmeside Arkiveret 5. februar 2005 hos Wayback Machine
Halling Kirke (Odder Kommune)

For alternative betydninger, se Halling Kirke. (Se også artikler, som begynder med Halling Kirke) Halling Kirke er sognekirke i Halling Sogn, Hads Herred. Den har været gennem så mange ombygninger at den er svær at tidsfæste, men det menes at det ældste er fra sidste halvdel af 1200-tallet. Eksterne kilder og henvisninger Halling Kirke hos KortTilKirken.dk Halling Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Halling Kirke (Syddjurs Kommune)

For alternative betydninger, se Halling Kirke. (Se også artikler, som begynder med Halling Kirke) Halling Kirke er en kirke i Halling, ca. otte kilometer øst for Hadsten. Skib og kor er opført efter tegning af F. Uldall 1880 til afløsning for en forfalden romansk kirke, der i 1879 blev revet ned. Tårnet blev dog først tilføjet i 1942, hvor man også tilmurede kirkens indgang via det gamle våbenhus, der siden har været kapel. Kirkens altertavle er en sengotisk udskåret krucifiksgruppe, mens døbefonten er romansk. Prædikestolen blev delvist fornyet i 1880, men har bestanddele fra en renæssancestol. Eksterne henvisninger Halling Kirke hos KortTilKirken.dk
Hallund Kirke

Hallund Kirke ligger i landsbyen Hallund, ca. 10 km Ø for Brønderslev (Region Nordjylland tidligere Nordjyllands Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Dronninglund Herred (Hjørring Amt). Kor og kirkeskib er opført i romansk tid af granitkvadre over profileret sokkel, hulstav over rundstav. Allerede i romansk tid blev et tårn opført af granitkvadre over profileret sokkel med hulstav. Det romanske tårns overdel blev nedtaget i 1791, i 1911 blev det nuværende tårn opført på det romanske tårns underdel. Begge de oprindelige døre sidder langt mod vest, norddøren er tilmuret, syddøren er stadig i brug men noget ombygget. Det oprindelige østvindue med tynd rundbuet monolitoverligger er tilmuret men står som udvendig niche. Kor og skib har flade bjælkelofter, som er fornyede. Det romanske tårnparti åbner sig mod skibet ved en rundbuet dobbeltarkade på firkantet pille med hulstavsprofilerede kragsten. Altertavlen er fra omkring 1600 og har våben for Stygge Høeg og Anna Ulfstand, storfeltets maleri er udført i 1907 af Fergus Roger Scavenius, som var elev af J.F. Willumsen. Kirken har herskabsstole og prædikestol fra omkring 1625, de bærer samme våben som altertavlen. Prædikestolens himmel er fra 1604. Kirken har en romansk døbefont af granit, med halvkugleformet kumme. Eksterne kilder og henvisninger Hallund Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hallund Kirke hos KortTilKirken.dk
Hals Kirke

Hals Kirke ligger i Hals Sogn i den tidligere Hals Kommune, som nu indgår i Aalborg Kommune. Bygningshistorie Kirken består af et anseligt langhus med skib og kor i et. I vestenden er et tårn og på sydsiden en tilbygning samt våbenhus. Det menes, at den ældste del af kirken er de to vestligste fag af skibet, som oprindeligt stammer fra senromansk tid, men er så ombygget, at det er svært at finde spor af den oprindelige bygning. Koret er i sengotisk tid bygget som en forlængelse af skibet og i samme bredde. på dette tidspunkt er det oprindelige kor nedbrudt. Der blev samtidigt bygget fem fag krydshvælv. Tårnet er fra samme tid, men er senere forhøjet. I forbindelse med forhøjelsen kom tårngavlene til at vende på tværs af kirken. Våbenhuset og tilbygningen mod syd menes begge at være opført efter reformationen. Sidebygningen var oprindeligt gravkapel for familien Skeel. Kirkens støttepiller stammer fra en restaurering i 1920. Kirkerum og inventar I det indre fremstår kirken som et langt rum uden opdeling i skib og kor. Alteret har et panelværk fra 1620. Ovenpå står en efterreformatorisk fløjaltertavle fra 1598. I midterfeltet er et maleri af A. Dorph, Getsemane fra 1899. I fløjene er ældre malerier af korsfæstelsen og opstandelsen. Ved alteret er ophængt et røgelseskar fra 1300-tallet. Døbefonten er romansk og med løverelieffer. Over den hænger en fontehimmel i barok stil. Prædikestolen fra renæssancen er i umalet træ med relieffer. På kirkens venstre sidevæg er ophængt et sengotisk krucifiks. Eksterne kilder og henvisninger Hals Hals Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hals Kirke hos KortTilKirken.dk
Hals Kirke

Hals Kirke ist die zwischen ca. 1150 und spätestens 1219 erbaute Kirche der evangelisch-lutherischen dänischen Volkskirche in der norddänischen Stadt Hals. Sie gehört zur Kirchspielsgemeinde Hals Sogn (Aalborg Kommune) in der Propstei Aalborg Nordre Provsti im Bistum Aalborg. Gebäude und Geschichte Die spätromanische Kirche besteht in ihrem ältesten Teil teilweise aus Backsteinen. Da diese in Dänemark erst ab der zweiten Hälfte des 12. Jahrhunderts verwendet wurden, kann ihre Entstehungszeit auf nach ca. 1150 datiert werden. Die erste urkundliche Erwähnung der Kirche findet sich 1219. Sie muss auf Veranlassung des Bischofs von Vendelbo errichtet worden sein, der in Børglum residierte. Diese ursprüngliche Kirche war kürzer als das heutige Gebäude und besaß einen niedrigen, schmalen und wahrscheinlich quadratischen Chor, aber vermutlich keinen Turm. Der heute vorhandene Westturm wurde nach der Verlängerung des Kirchenschiffs gegen Ende des Mittelalters errichtet. Da Hals durch reichen Heringsfang an der Mündung des Limfjords aufblühte und die Bevölkerung wuchs, ergaben sich weitere Veränderungen an dem Bau. Unter anderem kamen im Süden ein Waffenhaus und ein beträchtlicher Anbau hinzu. Im Norden, Osten und Süden ist die Kirche von einem Friedhof umgeben. Ausstattung Das romanische Taufbecken aus Granit ist älter als die Kirche selbst und stammt vermutlich aus einer Kirche in der Nähe von Randers. Über dem Taufbecken befindet sich ein Himmel im Barockstil mit Figuren von Jesus und Johannes dem Täufer. Die Kanzel wurde 1572 angefertigt und ist im vorderen Teil der Nordwand aufgehängt. Die acht Felder zeigen in der oberen Reihe einen geflügelten Menschen, einen Löwen, einen Stier und einen Adler, die die Evangelisten Matthäus, Markus, Lukas und Johannes symbolisieren. In der unteren Reihe sind der Sündenfall, der gekreuzigte Christus, das Adelswappen der Familie Gyldenstierne und die Eherne Schlange abgebildet. Sie war ursprünglich farbig gefasst. Der mit fünf Schilden geschmückte Schalldeckel stammt vermutlich von 1727. Eine Kreuzigungsgruppe an der Nordwand aus katholischer Zeit umfasst ein hölzernes Kruzifix, sowie ebenfalls hölzerne Figuren von Maria und Johannes. Die dreiteilige Altartafel von 1598 zeigt auf den Seitentafeln Darstellungen des 18. Jahrhunderts von Kreuzigung und Auferstehung. Die Haupttafel in der Mitte stammt von 1899 und zeigt ein Gemälde des Christus in Gethsemane von Anton Dorph. Der Altaraufsatz im Renaissancestil stammt aus dem Jahr 1620. Als Votivschiffe sind in der Kirche ein Vollschiff, in diesem Fall ein Viermaster, und eine Bark, also ein Dreimaster aufgehängt. Orgel Die auf der Empore an der Westwand der Kirche errichtete Orgel stammt aus dem Jahr 1978 und wurde von Bruno Christensen & Sønner als Opus 209 erbaut. Sie hat 14 Register auf zwei Manualen und Pedal und verfügt über Schleifladen mit mechanischer Traktur. Die Disposition lautet: Koppeln: I/II, I/P, II/P Bilder Literatur Hals Kirche. Leitfaden für Besucher (in der Kirche ausliegende Broschüre). Weblinks Webseite der Kirchengemeinde (auf Dänisch) Dänische Kirchendatenbank KortTilKirken.dk Einzelnachweise