NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lergravsparken

Lergravsparken är en naturskyddad park i stadsdelen Ørestad i Köpenhamn som anlades 1905 med namnet Sundby Park eller Sundby Anlæg. I ett hörn av parken ligger metrostationen med samma namn. Lergravsparken fick sitt nuvarande namn 1938 efter de lertag som fanns här på 1800-talet. En del av parken härrör från Sundby Remise, en skyddsplantering eller viltremiss från 1600-talet. Remissen omges av ett högt stengärde. Omkring förra sekelskiftet byggdes ett gasverk och ett vattentorn söder om den nuvarande parken. Gasverket revs 1937 och ersattes av bostäder. Vattentornet försvann 1967 och fem år senare revs även gasklockan. Under andra världskriget byggdes ett antal bunkers i parken som nu används som övningslokaler för lokala rockband. Källor
Gasværkshavnen

Gasværkshavnen (gasverkshamnen) är en farled och hamnbassäng i Köpenhamns hamn i Köpenhamn i Danmark. Den byggdes i slutet av 1800-talet vid Kalveboderne som ersättning för en hamn med samma namn från 1873 som fyllts upp för att ge plats till järnvägen. Kolen transporterades från hamnen till gasverket med hjälp av en 800 meter lång linbana. Den försvann när gasverket lades ner år 1927 men kol lossades i hamnen till någon gång på 1960-talet. Källor
Børsgraven

Børsgraven var indtil 1866 en kanal på Slotsholmen i København. Den lettede transport af varer til og fra Børsen. Den blev herefter fyldt op, og på dens plads ligger nu Slotsholmsgade. I dag bruges navnet Børsgraven undertiden om det stykke af Slotsholmskanalen som ligger mellem Holmens Bro og havnen – med andre ord på den modsatte side af Børsen.
Trangraven

Trangraven er en kanal på Christianshavn der ligger ud for Nyhavn i København. Når Canal Tours Copenhagen, det tidligere DFDS Canal Tours, sejler gennem Christianshavn kommer de forbi Trangraven og noget af det område DFDS ejede i sin tid. DFDS værkstederne lå i et område mellem Knippelsbro og Trangraven. Omkring 1974 lå M/S Kronprins Frederik oplagt i Trangraven. I 2014 blev den trebenede Trangravsbroen indviet der, hvor kanalen møder Christianshavns Kanal. Eksterne henvisninger
Aksel Møllers Have

Aksel Møllers Have er en vej og en park, som ligger ud til Godthåbsvej på Frederiksberg. Vejen og parken hed oprindeligt Godthåbs Have fra 1943, men blev 15. november 1965 opkaldt efter den tidligere borgmester på Frederiksberg Aksel Møller (K). Den røde beboelsesejendom vest for parken har bevaret navnet Godthåbs Have. Mellem 1918 og 1943 gik en del af parken under navnet Yrsa Plads efter den nærliggende Yrsavej. Navnet Yrsa Plads har siden 2016 været brugt om pladsen mellem Dybbølsgade, Skelbækgade, Ingerslevsgade og Dybbølsbro. Boligejendommen, der bærer navnet Godthåbs Have, var Danmarks første højhus. Bygningen rummer 333 boliger og en række erhvervslejemål og er opført i syv etager med et midterparti i 10 etager, beliggende Aksel Møllers Have 2-32, Godthåbsvej 35-41 og Bjarkesvej 6. Bygningen er opført 1946 for Harald Simonsen ved arkitekt Sigurd Tanggaard og blev præmieret af Frederiksberg Kommune i 1947. Byggeriet af en metrostation, Aksel Møllers Have Station, som ligger ved Aksel Møllers Have, begyndte medio 2010, og stationen stod færdig i 2019. Movias buslinje 2A har stoppested ved Aksel Møllers Have på Godthåbsvej. Linje 74 holdt oprindelig på Helgesvej på den modsatte side af parken, men stoppestedet flyttede hen, hvor 2A holder, og fra 29. juni 2025 bliver det linje 71, der kører den vej. På samme areal lå tidligere De Classenske Boliger, der blev nedrevet over flere omgange frem til 1959. Området benævnes i dag Svømmehalskvarteret. Skulptur Ud mod Godthåbsvej står en moderne skulptur udført af Søren Georg Jensen. Kilder Om bebyggelsen
Aksel Møllers Have

Aksel Møllers Have is a public greenspace and early Modernist housing estate located at Godthåbsvej 35–41 in the Frederiksberg district of Copenhagen, Denmark. One of the stations on Copenhagen Metro's City Circle Line is located on the square. History The Classen Terraces were formerly located at the site. They were built for indigent workers by the Classenske Fideicommis in 1866–1880. Frederiksberg Municipality bought the entire development in 1907 to demolish it, but a shortage of housing and a lack of funds and building materials during the two world wars delayed the plans. The housing estate and associated greenspace was originally called Godthåbs Have. It was built in 1946 to a design by Sigurd Tanggaard. It received its new name, after former Frederiksberg mayor Aksel Møller, on 15 November 1965. Architecture The housing estate is located at Aksel Møllers Have 2–32, Godthåbsvej 35–41 and Bjarkesvej 6. It is 7 to 10 stories tall and is built in red brick. It comprises 333 apartments and seven commercial tenancies. Public art On the square, close to Godthåbsvej, stands an untitled granite sculpture by Søren Georg Jensen. It was created in 1972 and installed at the site in 1977. Transport The metro station opened on 29 September 2019. Movias bus lines 2A and 831 stop at Aksel Møllers Have on Godthåbsvej. The bicycle parking facility has room for 220 bicycles overground and 130 bicycles underground. References External links Godthåbs Have Ejerforening
Dobbeltdysse von Oleskobbel

Der in ihrer Art einzigartige Dobbeltdysse von Oleskobbel liegt im Wald östlich von Asserballe bei Sønderborg auf der Insel Alsen in Dänemark. Das Großsteingrab stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Der Nordwest-Südost orientierte Hügel des Dobbeltdysse ist etwa 30,0 m lang und 14,0 m breit. Er ist von umgeben von 96 Randsteinen. Der etwa 1,5–2,0 m hohe Hügel wird etwa mittig, in Längsrichtung von einer doppelte Steinreihe durchzogen. Etwa in der Mitte jeder Hügelhälfte liegt eine offene Dolmenkammer, im südlichen Hügel als Längs- oder Parallellieger, im nördlichen als Querlieger. Die etwa 1,8 m lange und 0,8 m breite Südkammer besteht aus vier Tragsteinen. Im Osten liegt der niedrigste, er stellt den Schwellenstein dar. Die Kammer ist etwa 1,0 m tief. Die Nordkammer besteht ebenfalls aus vier Steinen. In der Nähe liegt Blommeskobbel. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 4747, 4748. Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 76. Peter Vilhelm Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 48. Weblinks Beschreibung dän. Beschreibung dänisch Einzelnachweise
Søgård (by)

For alternative betydninger, se Søgård. (Se også artikler, som begynder med Søgård) Ikke at forveksle med Søgårdlejren. Søgård er en landsby i Sønderjylland med 299 indbyggere (2026). Søgård er beliggende ved Store Søgård Sø fem kilometer øst for Kliplev, fem kilometer vest for Kværs 15 kilometer syd for Aabenraa og 15 kilometer nord for Padborg. Landsbyen tilhører Aabenraa Kommune og er beliggende i Region Syddanmark,den hører til Kliplev Sogn. Den nye motorvej, Sønderborgmotorvejen har fra og tilkørsler ved Søgård, Frakørsel 15 v. Sekundærrute 170 Kilder og eksterne henvisninger http://www.soegaard-og-omegn.dk Arkiveret 8. marts 2016 hos Wayback Machine
Søgård

Søgård is a village in Aabenraa Municipality, Region of Southern Denmark, with a population of 299 as of 1 January, 2026. Søgård is located 5 km east of Kliplev, 5 km west of Kværs, 15 km south of Aabenraa, and 15 km north of Padborg. Søgård belongs to Kliplev Parish. The new Sønderborg Motorway has exits and entrances to and from Søgård. One exit is Exit 15 on Secondary Route 170. References
Sønderhavskovene

Sønderhavskovene ved Flensborg Fjord, er et skovområde mellem Kruså og Gråsten, på ca. 250 hektar som består af skovene Kelstrup Fredskov, Rønshovedskovene, Hønsnap Skov, Gårdbæk skov og Waldeck Skov og flere private skovparceller. Staten ejer 3/4 af skovarealet, og området hører under Kelstrup skovpart, der igen er en del af Gråsten Statsskovdistrikt., Skovene ligger langs et bakkestrøg, der er afsat under istiden. Det gør at skovene er meget varierede i deres opbygning. Nogle steder er der leret bund, og andre steder er jorden mere gruset. De fleste skovområder er meget bakkede. I de østlige dele skråner de stærkt ned mod Flensborg Fjord. Der er dybe slugter med kilder på bakkesiderne og bække med rent vand i bunden. Natur og turisme Sønderhavskovene har et rigt dyreliv med mange forskellige dyrearter. Langs skovenes mange vandløb er det muligt at se grave med ræv og grævling. Skovenes morænebakker med vekslende undergrund og forskellige skovbevoksninger danner voksesteder for mange forskellige plantearter.. Man kan opleve Sønderhavskovene langs Fjordvejen og ad skovvejen Frueskovvej. Der er bilkørsel tilladt igennem plantagen ad Byglængvej og Stokkebrovej. Man kan man følge den afmærkede vandrerute. Det tager ca. 2 timer at gå hele ruten igennem. Hvis man starter på p-pladsen i Hønsnap Skov ved Fjordvejen, kan man f.eks. vælge kun at gå runden omkring Springom Dammene. En mellemlang rute kan laves ved at undlade delen i Kelstrup Fredskov. I Waldeck Skov ved Østerskovvej er der en primitiv overnatningsplads med bord, bænke og bålsted. Der er fri teltning i Waldeck Skov og i Rønshovedskovene. Eksterne henvisninger og kilder naturstyrelsen.dk www.visitaabenraa.dk Arkiveret 14. juli 2018 hos Wayback Machine
Søsterhøj-senderen

Søsterhøj-senderen er et tv-tårn og en sendestation for radio- og kommunikationssignaler, der blev indviet maj 1956. Senderen er lokaliseret i bydelen Højbjerg på Søsterhøj i den sydlige del af Aarhus. Antennemasten har en samlet højde på 216,1 meter, hvoraf de nederste 65 meter udgøres af et rundt betontårn i kote 104 med en diameter på syv meter. Mastens top ligger dermed 320 meter over havets overflade . Fra tårnet udsendes både radio- og tv-signaler, og det har tidligere indgået i en radiokæde, som transmitterede signalerne rundt i landet til de øvrige sendere. Senderen bliver understøttet af 9 wirer fastgjort på jorden af betonfundamenter. Sendemasten blev taget i brug 14. maj samme måned som indvielsen. Den 6. marts 1975 fandt en ulykke sted, da et mindre propelfly, der havde destination mod Kirstineminde Flyveplads i Skejby, havde overset masten i lav sigtbarhed. Far og søn, Egon og Ole Hansen, fløj ind i en af mastens barduner, styrtede og afgik begge ved døden. I forbindelse med overgangen til digitalt TV-signal, blev senderens antenne i oktober 2009 udskiftet ved hjælp af en helikopter. Samtidigt blev antennens polarisering ændret fra lodret til vandret, hvilket krævede en tilsvarende drejning af østjydernes modtager-antenner for at opfange signalet. Ændringen blev udført før planlagt, og uden at Danmarks Radio og TV2 var blevet informeret. Det resulterede i, at mange østjyske TV-seere fik sort skærm. Fakta om Søsterhøj-senderen Sendemasten transmitterer følgende radio- og tv-signaler: Eksterne kilder/henvisninger
Sender Søsterhøj

Der Sender Søsterhøj oder Aarhus Tower ist der 1956 erbaute Fernmeldeturm der Stadt Aarhus in Dänemark. Der Hybridturm besteht aus einem Betonturm, auf dem ein abgespannter Stahlrohrmast steht. Die Gesamthöhe beträgt 216,1 Meter. Der Søsterhøj dient zur Verbreitung von Fernseh- und UKW-Programmen sowie für den Richtfunk und ist für die Öffentlichkeit nicht zugänglich. Frequenzen und Programme Analoger Hörfunk (UKW) Digitaler Hörfunk (DAB) DAB wird in vertikaler Polarisation und im Gleichwellenbetrieb mit anderen Sendern ausgestrahlt. Analoges Fernsehen (PAL) Vor der Umstellung auf DVB-T diente der Sendestandort weiterhin für analoges Fernsehen. Weblinks Sendemast Søsterhøj. In: Structurae
Telecommunication Tower Aarhus

Telecommunication Tower Aarhus (Danish Søsterhøj Antennen, Søsterhøj Senderen or simply Søsterhøj), is a radio and television transmission tower in Aarhus, Denmark. It is the main transmission antenna in all of Aarhus. The tower is situated on the top of the hill of Søsterhøj (112 metres above sea level) in the neighbourhood of Skåde, in the district of Højbjerg. The construction of Telecommunication Tower Aarhus began in 1956, and it was finished later that same year. The tower and mast reach 216 m tall, with the tower itself at 65 metres. Telecommunication Tower Aarhus has been noted worldwide for its relatively unusual use of concrete as a construction material for the tower supporting the long wired mast. See also List of tallest structures in Denmark External links Scyscraperpage.com Søsterhøj Senderen on Scyscraperpage.com Emporis.com Søsterhøj Senderen on Emporis.com
Langdyssen von Harreby

Die Langdyssen von Harreby liegen etwa 200 m westlich der Straße, südlich des Dorfes Harreby, auf einem Höhenzug östlich von Ribe in Westjütland in Dänemark. Sie wurden in den 1930er Jahren erstmals ausgegraben, aber erst die Grabungen von 1982/1983 und 1990 haben die Anordnung der Langdysser und ihrer Dolmen aufgedeckt. Sie liegen zusammen mit einer Steinkiste und Resten anderer Grabanlagen in einem flachen Feld. Dolmen entstanden zwischen 3500 und 2800 v. Chr. als Megalithanlagen der Trichterbecherkultur (TBK). Dies zeigen Artefakte, darunter Scherben von Töpferware am nördlichen Hügel und Keramik und Äxte aus Feuerstein im Süd- und Osthügel. Beschreibung In Harreby befinden sich drei Hünenbetten mit Dolmen. Zwei liegen parallel nebeneinander, das dritte unmittelbar östlich davon. Nur wenige Megalithanlagen sind als parallele Langhügel angeordnet, dazu gehören neben Harreby u. a. Blommeskobbel, Østergårds Mark, Oleskobbel (mit der Besonderheit der gemeinsamen Einfassung in der Mitte), Stengade und das erst kürzlich ausgegrabene Frydenlund I. Die Form der Langdolmen von Harreby ist ungewöhnlich, da ihre Konturen trapezoid sind. Wie hoch die etwa 34,0 bzw. 53,0 Meter langen Hügel einst aus dem Gelände ragten, ist aufgrund der Bodennivellierung durch Überpflügen und Erosion schwer zu sagen. Aber sie waren wahrscheinlich weniger als 0,5 m hoch. Alle drei haben eine Kammer nahe dem westlichen (breiteren) Ende. Hügel I hat nur diese eine, Hügel II hat zwei und Hügel III drei weitere Kammern. In der Nähe wurde 2016 der Goldschatz von Fæsted gefunden. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 86. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 4385. Einzelnachweise Weblinks Langdysse 1 (engl.) (Memento vom 19. September 2013 im Internet Archive) Langdysse 2 (engl.) (Memento vom 19. September 2013 im Internet Archive) stengrave – Gram Beschreibung dän. und Bilder Beschreibung dän. und Bilder
Fjellerup (Norddjurs Kommune)

For alternative betydninger, se Fjellerup. (Se også artikler, som begynder med Fjellerup) Fjellerup er en landsby ved kysten i det nordlige Djursland med 378 indbyggere (2026), beliggende i Fjellerup Sogn. Landsbyen ligger i Norddjurs Kommune og hører til Region Midtjylland. Landsbyen nævnes første gang i 1423 som "Fjældorp". I Fjellerup findes Fjellerup Kirke og der lå endvidere en selvstændig herregård, Fjellerup Østergaard, der i dag en avlsgård under Meilgaard Gods. Fjellerup er kendt som en ferieby med store sommerhusområder, og byen har to campingpladser. I byen ligger også Djurslands Efterskole, der er et aktiv for byen. Kilder
Fjellerup, Mittjylland

Fjellerup är en ort med 384 invånare i Norddjurs kommun, Danmark. Fjellerup strand ligger vid havet och är präglad av turism med många sommarhus. Fjellerup kyrka byggdes under 1100-talet. Vid byn finns det fredade strandängar. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fjellerup, Mittjylland.
Olshøj

Der Olshøj (auch „Onshøj von Kærby“ genannt) ist ein Ganggrab am Kærbyvej 50 auf einem Bauernhof bei Rörby, auf der dänischen Insel Seeland. Beschreibung Das Ganggrab wurde als Doppelanlage (dänisch Dobbelt- oder Tvillingejættestue) errichtet, indem zwei Kammern, die im selben Hügel liegen, an ihren benachbarten Schmalseiten einen gemeinsamen Tragstein und zwei getrennte Zugänge aufweisen. Das Großsteingrab stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Der West-Ost orientierte Olshøj liegt in einem Rundhügel von etwa 20 m Durchmesser und 1,5 m Höhe. Die größere westliche Kammer ist oval und 6,4 m lang und 2,6 m breit. Sie hat 15 Trag- und vier Decksteine. Der 3,6 m lange Gang hat drei Tragsteinpaare und drei Decksteine. Die östliche Kammer ist oval und 5,2 m lang und 2,9 m breit. Sie hat 12 Trag- und drei Decksteine. Der 3,6 m lange Gang hat zwei Tragsteinpaare und drei Decksteine. Die Kammern sind mit Überliegern auf eine Höhe gebracht, so dass man aufrecht stehen kann. Zwischen den Steinen ist Trockenmauerwerk erhalten. Die Randsteine des Hügels sind durch mittelgroße Steine ersetzt worden. Die Anlage wurde 2012 restauriert. Etwa 400 m östlich liegen die Großsteingräber von Aldersro. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 202. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 653. Weblinks Beschreibung (dän.) und Bilder Beschreibung englisch
Ægholm (Nyord Sogn)

For alternative betydninger, se Ægholm. (Se også artikler, som begynder med Ægholm) Ægholm er en lille ø nord for Nyord (Nyord Sogn), i farvandet mellem Møn og Sjælland. Den er på 1,8 ha og er fuglereservat under Fugleværnsfonden, der købte den i 1969 som sin første erhvervelse. Det er samtidig en del af Natura 2000-område 168 Havet og kysten mellem Præstø Fjord og Grønsund, og både Ramsarområde, EU-habitatområde og Fuglebeskyttelsesområde. Der er adgangsforbud hele året på Ægholm, og sejlads er kun tilladt ind til en afstand af 50 meter fra øen. Ægholm er en af Danmarks cirka 350 ubeboede småøer, der er af stor betydning for en lang rækker arter af kolonirugende kystfugle. Der yngler rundt regnet 600 par skarver på Ægholm. Også ederfuglen er talrig med op imod 100 ynglepar i gavmilde sæsoner. Eksterne kilder og henvisninger fuglevaernsfonden.dk om Ægholm vandognatur.dk 168
Ægholm

Ægholm är en liten ö i Danmark. Den ligger utanför Bågø i Region Själland, i den sydöstra delen av landet, 70 km söder om huvudstaden Köpenhamn. Närmaste större samhälle är Stege, 10,5 km söder om Ægholm. Ægholm är ett fågelskyddsområde med tillträdesförbud som ägs av Fugleværnsfonden. Källor
Kirche von Sønderhå

Die mittelalterliche evangelisch-lutherische Kirche von Sønderhå liegt im Hassing Herred, südwestlich von Thisted in Thy in Nordjütland in Dänemark. Die aus Granitquadern errichtete Sønderhå Kirche ist in romanischem Stil erbaut, mit einem spätmittelalterlichen Turm von etwa 1500 und einer Vorhalle aus dem 19. Jahrhundert an der Nordseite. Der Turm hatte vermutlich einen romanischen Vorgänger, da der untere Teil aus Quadersteinen besteht, der obere Teil dagegen aus gelben Ziegeln errichtet wurde. Der Turm hat „falsche“ Giebel. Ihre Fronten zeigen zur Nord- und Süd- statt zur Ost- und Westseite. An der Südseite des Chores befindet sich ein (zugemauertes, weiß getünchtes) Lepra-Fenster. Der Flügelaltar und Kanzel stammen etwa aus dem Jahre 1590, mit Gemälden von 1708. Das romanische Granittaufbecken mit einer aus Süddeutschland stammenden Schale und Habsburger Wappen ist von 1575. Im Jahre 1711 wurde die Kanzel von Thøger Thrane geschmückt. An der Kirche finden sich vier, und damit die meisten Schachbrettsteine an einer Kirche in Jütland: an der Südseite des Turmes, unterhalb des getünchten Teiles an der Südseite des Schiffes, zwischen den beiden Fenstern, an der Nordseite des Schiffes links neben der Vorhalle an der Nordseite des Schiffes rechts der Vorhalle Weblinks Beschreibung
Randbøldal

Randbøldal is a small village, with a population of 324 (as of 1 January 2026), in Vejle Municipality, Region of Southern Denmark in Denmark. It is situated at Vejle River 12 km north of Egtved, 11 km southeast of Billund and 20 km west of Vejle. The Randbøldal Museum is located by Vejle River in an old paper mill and later textile factory, where it was possible to use the water power from the river. The museum's permanent exhibition tell the story of industrial production in Randbøldal from 1732, when Randbøldal became Jutland's first industrial village, to 1983. References
Dragespringvandet

Dragespringvandet er et springvand i bronze og granit som står på Rådhuspladsen i København. Fontænen er udført i et samarbejde mellem Thorvald Bindesbøll og Joakim Skovgaard, og anledningen var en konkurrence om et monument til Amagertorv-Højbro Plads, som Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse havde udskrevet. Det første udkast til Dragespringvandet blev modelleret 1889 af Skovgaard, som også var ophavsmand til den første idé. Bindesbøll ændrede projektet, og Skovgaard udfærdigede en færdig skitse. De to kunstneres forslag vandt dog ikke konkurrencen, eftersom førstepræmien gik til Storkespringvandet. I stedet blev Dragespringvandet opført på Rådhuspladsen og blev indviet i sin tidligste skikkelse, uden tyren, i 1904. Initiativtagere var komitéen for udstillingen "Dansk Kunst til 1890", som blev afholdt 1901 i Rådhushallen (også kendt som Rådhusudstillingen). Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse samt Eibeschütz' Legat gav desuden penge til formålet. Springvandet bærer inskriptionen: "TILVEIEBRAGT FOR/OVERSKVDET VED RÅDHVS-/VDSTILLINGEN AF/DANSK KUNST 1901:/ OVERDRAGET/BYEN 1904" Ideen til kummen med de knækkede led fik Skovgaard angiveligt, da han en dag passerede Sølvgades Kaserne og fik øje på dens smukke taglinje. Hvis man vendte den på hovedet, fik man en glimrende springvandskumme! Kort før afsløringen af den store udsmykning til Rådhuspladsen, havde dagbladet Politiken et interview med Thorvald Bindesbøll, som bl.a. udspurgtes: "Hvordan forholder det sig egentlig med Deres og Joakim Skovgaards Samarbejde? Hvem har komponeret det Ene og hvem det Andet af Springvandet?" "Fontænen, mener De. Tja, Joakim og jeg har s'gu været lige gode om at rode med det Hele". Da monumentet blev indviet 1904, var pressen yderst kritisk, og det folkelige vid sammenlignede kummen med en spyttebakke. I 1908 blev springvandet omgivet af et lavt, ydre bassin med granitkant. Kritikken forstummede dog helt, da tyren i kamp med dragen omsider kom til i 1923. I 1954 blev yderkummen fjernet i forbindelse med, at H.C. Andersens Boulevard langs med Rådhuspladsen blev udvidet. Samtidig blev springvandet flyttet 25 meter ind på pladsen. Kummen blev i 1973 opstillet på Brønshøj Torv, men atter nedtaget i 2001. I 2016 blev det besluttet at flytte Dragespringvandet til en mere central placering på Rådhuspladsen i forbindelse med, at pladsen skulle genetableres efter byggeriet af en metrostation. Samtidig skulle springvandet så have sin yderkumme igen. Springvandet blev i første omgang fjernet med henblik på renovering i efteråret 2020. De efterfølgende arbejder med at grave og flytte viste sig imidlertid at blive dyrere end de forventede 11,5 mio. kr. I 2021 afsatte kommunen derfor yderligere 9,3 mio. kr. til det. Anlægsarbejderne på Rådhuspladserne gik derefter i gang i september 2022. Det samlede springvand blev genindviet på sin nye plads 14. juni 2023. Referencer Eksterne henvisninger Om Dragespringvandet – København, kulturhistorisk opslagsbog arkiveret hos Wayback Machine (2. april 2015) Om Dragespringvandet – Visit Copenhagen