NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hadsundbroen

Hadsundbroen (deutsch die Hadsund-Brücke) ist eine rund 250 Meter lange Klappbrücke, die über den Mariagerfjord führt und Hadsund auf der dänischen Halbinsel Himmerland mit dem Süden der Stadt (in Ostjütland) verbindet. Über die vierspurige Straßenbrücke führt die Sekundærrute 507, eine Fernstraße, die zwischen Randers und Aalborg verläuft, und die dort von rund 10.000 Fahrzeugen täglich befahren wird (Stand 2009). Geschichte Vorgänger der heutigen Hadsundbro war eine von 1902 bis 1904 gebaute, kombinierte Eisenbahn- und Straßenbrücke, über die die Bahnstrecke Aalborg–Hadsund führte. Da die Brücke bei durchfahrenden Zügen für Kraftfahrzeuge gesperrt wurde, erwies sich das 260 Meter lange Bauwerk als zu schmal für den zunehmenden Autoverkehr. 1972 wurde der Bau einer neuen Brücke beschlossen – bei gleichzeitiger Entfernung der alten Brücke. Pläne für eine Hochbrücke wurden damals verworfen, da einerseits zu hohe Baukosten befürchtet wurden und andererseits die Lokalbevölkerung das Wirtschaftsleben der Stadt gefährdet sah, falls der Verkehr um die Stadt herumgeleitet werden würde. Nach zweijähriger Bauzeit wurde die neue Brücke schließlich am 10. November 1976 in Anwesenheit der dänischen Königin Margrethe II. eröffnet. Ein jährliches Brückenfest sowie ein Kugellager der alten Brücke am Hadsunder Hafen soll heute noch an die Bedeutung der Brücke erinnern. Siehe auch Liste von Brücken in Dänemark Weblinks Henrik Lange: Portræt af Hadsundbroen bei Highways.dk (dänisch) Einzelnachweise
Hadsundbroen

Hadsundbroen är en klaffbro över Mariagerfjorden i Hadsund på Nordjylland i Danmark. Bron är 252 meter lång och 21,6 meter bred. Den nuvarande landsvägsbron ersatte år 1976 den tidigare 260-meters svängbron från 1904, vilken var en kombinerad järnvägs- och landsvägsbro. Se även Aalborg–Hadsund Jernbane Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hadsundbroen. "Portræt af Hadsundbroen" från Highways.dk/broer (danska) "Fakta om Hadsundbroen"
Krudttårnet

For alternative betydninger, se Krudttårnet (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Krudttårnet) Krudttårnet, der burde hedde Kanontårnet, da det var forsynet med kanoner og oprindeligt ikke beregnet til opbevaring af krudt, er den sidste rest af Citadel Fladstrand. Citadellet blev opført på Reesnis, et næs, som strakte sig ud i havet, i 1686-1690 for at beskytte ankerpladsen ud for fiskerlejet i Fladstrand (der oprindeligt hed Flade Strand). Krudttårnet blev bygget på en selvstændig ø (oprindeligt et stenrev) ud for Reesnis som et Martellotårn. Det er bygget til at modstå kanonild. I 1686 blev de to skanser, Nordre og Søndre Skanse, forbundet af et imponerende fæstningsværk: Citadel Fladstrand. Med tabet i 1658 af Skåne, Halland, Blekinge og Bohus Len fik Citadel Fladstrand stor betydning. Det blev bygget som erstatning for den tabte Marstrand Fæstning (lå i Bohus Len). Det lå på sejlruten fra Danmark til Norge, og reden for fik en vigtig rolle som ankerplads for den danske flåde. Med sin strategiske placering ved Kattegat var det afgørende at beskytte havnen og de skibe, der lå for anker på reden, mod fjendtlige angreb. Dette citadel kom til at spille en central rolle i Den Store Nordiske Krig (1709-1720) og Englandskrigene (1807-1814). Det satte Fladstrand for alvor på det militære landkort. Fladstrand blev i 1818 købstad under navnet Frederikshavn. Frederik VI lagde navn til. Flytning af Krudttårnet Tidligere var Krudttårnet frit beliggende på en ø inden for Citadel Fladstrand, men det blev efterhånden omklamret af bygninger og anlæg tilhørende det i 1999 nedlagte Frederikshavn Værft. I 1974, hvor man gik i gang med at forlænge tørdokken på Frederikshavn Værft, blev det besluttet at flytte det 4.500 tons tunge krudttårn til den nuværende placering. Hele Krudttårnet blev støbt ind i en betonkappe, der skulle holde sammen på det hele, og der blev støbt en flad plade under tårnet, som skulle løftes op og glide på teflonbelagte skinner. 100 donkrafte skubbede derefter tårnet ca. 1 m i døgnet. Mellem jul og nytår 1975 kom en kraftig storm, som slog hul i dokkens spunsvæg. Dokken blev fyldt med vand. Jorden under Krudttårnet skred sammen, så det kom til at stå som Det skæve Tårn i Pisa. Det tog et halvt år at reetablere dokken. Herefter kunne tårnet rettes op og flytningen fortsætte. Transportvejen var 276 m. Flytningen er beskrevet på museet. Krudttårnet i dag Krudttårnet er i dag hjemsted for et militærhistorisk museum og er samtidigt Frederikshavns vartegn. Eksterne henvisninger www.kulturarv.dk www.kystmuseet.dk Referencer
Krudttårnet

Der Krudttårnet ist ein denkmalgeschützter Pulverturm, der zwischen 1686 und 1690 in der Fladstrandanlage Frederikshavn, Dänemark, als Teil der Festung errichtet wurde. Er wurde in den Frederikshavner Hafen versetzt und gehört heute zu den lokalen Sehenswürdigkeiten. Im Jahr 1974 beschloss man die Verschiebung des rund 4.500 Tonnen schweren Pulverturmes an seinen jetzigen Standort in einem Stück. Der Transport über die Straße war 270 Meter lang und die Verschiebung fand in einem Zeitraum von 13 Monaten statt. Ursprünglich stand der Turm auf einer Landzunge, so dass feindliche Schiffskanonen die Stadt nicht erreichen konnten, bevor die Schiffe selbst in Reichweite der Kanonen des Turmes waren. Am 5. August 1976 wurde der Pulverturm für die Öffentlichkeit in Anwesenheit der königlichen Familie eröffnet. Krudttårnet ist heute ein Militärmuseum und Teil des Bangsbo-Museums, mit Ausstellungen von alten Waffen. Der Umzug wird im Museum dokumentiert. Weblinks Bangsbo museum Krudttårnets historie (dänisch)
Krudttårnet

Krudttårnet (Danish for "gunpowder tower") is a former gunpowder magazine and fortification in Frederikshavn, Denmark. Background The tower was built in 1687, as a central component of Frederikshavn's fortress. The fortress, originally called the Fladstrand fortress before the town was renamed in the early 19th century, was built to secure the northernmost useful anchorage on the eastern coast of Jutland. This anchorage was a strategically important site for ships sailing to Norway, and played a role in conflicts including the Great Northern War and the Gunboat War. The tower is now the only part of the citadel still standing, but is no longer in the original location: in 1974 it was moved by 270 meters to make room for an expansion of Frederikshavn's shipyard, a move that took 13 months to carry out. It reopened to the public in 1976, as part of Bangsbo Museum. References
Krudttårnet

Krudttårnet (cuya traducción sería "torre de la pólvora") es un antiguo polvorín fortificado situado en la ciudad danesa de Frederikshavn, construido entre los años 1686 y 1690. La torre fue construida como un elemento fundamental de la fortaleza defensiva de Frederikshavn (originariamente llamada fortaleza de Fladstrand antes de ser renombrada en el siglo XIX), situada estratégicamente en el punto más septentrional de la costa oriental de la península de Jutlandia: originalmente sobre un promontorio los proyectiles de los cañones de los barcos enemigos no podían alcanzar la ciudad antes de estar dichas naves al alcance de los cañones de la torre. En este enclave, donde se controlaba el tránsito marítimo entre Dinamarca, Noruega y Suecia, jugó un importante papel en diversos conflictos bélicos como la Gran Guerra del Norte y la guerra de las Cañoneras. La torre es ahora la única parte que queda de la fortaleza original aunque no se encuentra ubicada en el emplazamiento original: en 1974 fue transportada y desplazada 270 metros debido a una ampliación del astillero de Frederikshavn. Se volvió a abrir al público el 5 de agosto de 1976, como museo militar y parte del Museo Bangsbo. Referencias (en danés) Krudttårnets (en danés) Krudttårnets historie Archivado el 26 de noviembre de 2014 en Wayback Machine. (en danés) Bangsbo (en danés) Krudttårnets Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Krudttårnet.
Biurowiec przy Kongens Nytorv 6

Biurowiec przy placu Kongens Nytorv 6 – biurowiec znajdujący się w Kopenhadze w północnej pierzei placu Kongens Nytorv pod numerem 6. Siedziba Europejskiej Agencji Środowiska. Budynek zajmuje działkę ewidencyjną 206 rejonu Sankt Annæ Øster Kvarter. Połączone z nim są oficyny pod numerem 6A i 6B. Budynek biurowy dla firmy ubezpieczeniowej Standard wybudowano w 1896 według projektu Christiana Arntzena. Następnie firma zmieniła nazwę na Skandinavia. Stąd czasem bywa nazywany Marmorhuset Standard (marmurowy dom Standardu). Od 1911 mieściła się w nim kasa oszczędnościowa Sønderjysk Sparekasse, a następnie firma Sothersby. Od 1991, choć w praktyce od 1994, głównym użytkownikiem jest Europejska Agencja Środowiska. Pomieszczenia biurowca na początku XX w. były ponadto wynajmowane przez duńskie towarzystwo medyczne (Det Medicinske Selskab). Przypisy
Kuremøllen

Kuremøllen is a wooden smock mill located 3 kilometres (1.9 mi) west of Svaneke on the Danish island of Bornholm. Built in 1861, it remained in service until 1960. Description Christian Sommer, the current owner's grandfather, built the windmill in 1861 for himself after having constructed nearby Svanemøllen for a group of Svaneke citizens a few years earlier. Kuremøllen was not as impressive as Svanemøllen: it was a bit smaller and had a boat-shaped cap rather than an onion top. It was also finished with wooden planks rather than with oak shingles. When his son Emil took the mill over in 1900, he undertook a number of improvements: first an engine, then he added self-adjusting flaps (1903) and finally opened a bakery (1912). He also replaced the cap with an onion top and added an automatic yaw system with a fantail. In 1930 the engine was replaced and, in 1940, a new beam was installed together with new sails. From 1943, the mill was run by Christian Sommer who terminated its operation in the 1950s but continued to run the bakery until 1976. In 1978, the association, Kuremøllens Venner, was founded to take care of the mill's upkeep. They spent several years restoring the windmill, adding a new tail, repairing the shaft and the sails, and more recently recladding the tower and having the engine repaired. When the tarpaulin was renewed in 1993, it became clear that the mill had once a shingle cladding for a number of years, probably in the very beginning of the 20th century. The mill today The mill is open to visitors during the summer months. See also List of windmills on Bornholm References
Museu del Gènere Dinamarca

KØN - Gender Museum Denmark, abans Kvindemuseet (Museu de la Dona), és un museu d'història a Aarhus, Dinamarca centrat en la història cultural del gènere i la sexualitat a Dinamarca. KØN es va fundar originalment el 1982 com a museu d'història de les dones, i es troba a l'antic Ajuntament d'Aarhus, construït el 1857. El 2016, l'enfocament temàtic del museu es va ampliar per abastar qüestions de gènere i sexualitat en el sentit més ampli, i com a resultat d'això, el 2021 es va canviar el nom del museu a KØN ("gènere" en anglès). A partir del 2012, el museu funcionava amb un pressupost de 10 milions de corones daneses procedents de finançament estatal, municipal i privat. El centre comptava amb una cafeteria i una fleca dins del museu KØN. Activitats A més de les seves exposicions permanents i temporals, KØN ofereix programes de divulgació educativa. El 2014, el municipi d'Aarhus va aprovar una subvenció anual de 500.000 DKK a KØN per ensenyar educació sexual, igualtat de gènere i democràcia als escolars. Referències Bibliografia Ipsen, Merete; Jette Sandahl Journal of Women's History, 2, 2, Fall 1990, p. 168–170. DOI: 10.1353/jowh.2010.0110 [Consulta: 12 juny 2013]. Enllaços externs Museu del Gènere Dinamarca - Lloc web oficial
KØN - Gender Museum Denmark

KØN - Gender Museum Denmark (tidligere Kvindemuseet i Danmark) er et dansk museum med fokus på kønnenes kulturhistorie beliggende i det gamle rådhus i Aarhus. Museet er et af de få i verden, der specifikt omhandler kønsproblematikker, ligestilling, krop og seksualitet. KØN er et statsanerkendt, landsdækkende specialmuseum og har internationalt opnået status som modelmuseum. KØN indsamler, udforsker og formidler genstande, der fortæller kønnenes kulturhistorie. KØN tilstræber at øge interessen for de forhold, der gælder for kønnene i dag. Bygningen Bygningen, som KØN har haft til huse i siden 1984, blev oprindeligt opført som rådhus for Aarhus Kommune. Den er tegnet af C.G.F. Thielemann i 1857, længe før kvinder fik valgret. Efterfølgende var bygningen politistation 1941-1984. I 1982 blev samlingerne grundlagt, men den første udstilling blev først åbnet i efteråret 1984, da museet havde fået en bygning. Bygningen er fredet. Se også Aarhus gamle rådhus Ligestilling Feminisme Noter Eksterne henvisninger Hjemmesiden for KØN (tidligere Kvindemuseet i Danmark)
Gender Museum Denmark

KØN - Gender Museum Denmark, formerly Kvindemuseet (Women's Museum), is a history museum in Aarhus, Denmark focused on the cultural history of gender and sexuality in Denmark. KØN was originally founded on 31 October 1982 as a women's history museum, and since 1984 has been housed in the former Aarhus City Hall, built in 1857. Background In 2016, the museum's thematic focus was expanded to encompass issues of gender and sexuality in the broadest sense, and as a result of that, the museum's name was changed to KØN (Gender in English) in February 2021. The museum is spread over 3.5 floors, with 1200m² of exhibition space. There is also a café and bakery at KØN. In the 1990s, the museum created the Mathilde Fibiger Garden, a public space alongside the museum for hosting outdoor events. The museum was also further expanded in 2005. Their permanent exhibitions highlight women's role in democracy, gender roles, sexual education, the #MeToo movement, the Red Stocking Movement, and also highlight the history of the building in which the museum is based. As of 2012, the museum operated on a budget of DKK 10 million from state, municipal and private funding. In addition to its permanent and temporary exhibitions, KØN provides educational outreach programs. In 2014, the Aarhus municipality approved an annual grant of DKK 500,000 to KØN to teach sex education, gender equality and democracy to schoolchildren. References Further reading Ipsen, Merete; Jette Sandahl (Fall 1990). "The Women's Museum in Denmark". Journal of Women's History. 2 (2): 168–170. doi:10.1353/jowh.2010.0110. Retrieved 2013-06-12. External links Official Website (English version)
Kvindemuseet i Danmark

Kvindemuseet i Danmark – muzeum historyczne w Aarhus w Danii, skupiające się na historii kultury kobiet w Danii. Kvindemuseet został założony w 1982 roku i mieści się w dawnym ratuszu w Aarhus, zbudowanym w 1857 roku. W 2012 r. muzeum działało z budżetem w wysokości 10 mln DKK ze środków publicznych, komunalnych i prywatnych. W Kvindemuseet znajduje się kawiarnia i piekarnia. Oprócz stałych i czasowych wystaw Kvindemuseet zapewnia programy edukacyjne. W 2014 r. gmina Aarhus zatwierdziła coroczną dotację w wysokości 500 000 DKK dla Kvindemuseet na nauczanie uczniów w zakresie edukacji seksualnej, równości płci i demokracji. Przypisy
Museu do Gênero Dinamarca

KØN - Museu do Gênero da Dinamarca, anteriormente chamado de Kvindemuseet (Museu da Mulher), é uma museu de história localizado em Aarhus, na Dinamarca. História Fundado em 1982 como um museu de história da mulher, hoje a instituição é focada na história cultural do gênero e da sexualidade na Dinamarca. O prédio que abriga o museu foi construído em 1857 como prefeitura da cidade de Aarhus, em funcionamento até a década de 1940, quando foi construída a nova prefeitura.[carece de fontes?] A partir de 2016, o museu amplia seu enfoque temático e também recebe o novo nome de KØN ("sexo", em português), em 2021. Atividades Além das exposições temporárias e de longa duração, o KØN oferece programas de ação cultural e educacional. Em 2014, a cidade de Aarhus aprovou um montante anual de 500.000 coroas ao KØN para subsidiar o trabalho em educação sexual, igualdade de género e democracia para jovens e crianças em idade escolar. Referências Bibliografia Ipsen, Merete; Jette Sandahl (1990). «The Women's Museum in Denmark». Journal of Women's History. 2 (2): 168–170. doi:10.1353/jowh.2010.0110 Ligações externas Site Oficial (versão em inglês) 56° 09′ 25,8″ N, 10° 12′ 41,2″ L
Køn, gender museum Danmark

Køn, gender museum Danmark, tidigare Kvindemuseet i Danmark är ett privat danskt kulturhistoriskt museum i Århus, som behandlar kvinnors liv och verksamhet samt tar upp genusproblemtik, kropp och sexualitet. Kvindemuseet i Danmark startade i oktober 1982 som en ideell förening med det dubbla syftet att bygga upp ett kvinnomuseum och att skapa arbetstillfällen för kvinnor. Museet invigdes 1984 och har varje år fyra–sex tillfälliga utställningar. Dess första chef var Jette Sandahl. Museet har sedan 1991 ställning som ett statsstött nationellt specialmuseum för samtida kvinnlig samtidskulturhistoria. Byggnaden Kvindemuseet är inrymt i Århus gamle rådhus, som ritade 1857 av Ferdinand Thielemann. Huset har senare använts som polishus 1941–1984. Byggnaden i nyrenässans är sedan 1996 k-märkt. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, KØN - Gender Museum Denmark, 5 maj 2016. Noter Externa länkar Køn, gendermuseum i Danmarks webbplats Wikimedia Commons har media som rör Køn, gender museum Danmark.
Gasværksvejens Skole

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Gasværksvejens Skole er en kommuneskole med adresse Gasværksvej 22, beliggende mellem Gasværksvej og Eskildsgade på Indre Vesterbro i København. Skolen blev opført fra 1878 til 1880. Nørrevold Skole fra 1850 som lå på Nørre Voldgade 28, flyttede i 1880 til Gasværksvej og blev Gasværksvejens Skole. I 1880'erne gik der over tusind elever i skolen, men i kriseårene omkring første verdenskrig faldt børnetallet, og det fortsatte op gennem århundredet. I 1945 var der 600 elever, gennem 1960'erne 500 og i 1996 cirka 100. Kun seks nye var skrevet op til det næste skoleår, og skolen blev derefter nedlagt, men genåbnede i 2006. I skoleåret 2017/18 var der 548 elever. Årlig vækst i elevtal har været på omkring. 7 %. Skolen består af tre bygninger, den oprindelige bevaringsværdige skolebygning tegnet af Hans Jørgen Holm fra 1880 og to tilbygninger tegnet af Hans Christian Hansen opført i 1969-71. Kendte elever Olaf Carl Seltzer Noter Eksterne henvisninger Skolens websted Arkiveret 18. april 2019 hos Wayback Machine
Hvidovretunnelen

Hvidovretunnelen er en dobbeltsporet jernbanetunnel beliggende i Hvidovre. Tunnelen er cirka 560 meter lang, og ligger lige nord for Holbækmotorvejen. I tunnelen løber Ringstedbanen, der forbinder København med Ringsted over Køge Nord. Tunnelen var færdigbygget i 2017, 2 år før banen kunne åbnes, grundet andre forsinkelser på baneprojektet. Over tunnelen ligger Vigerslev Allé, Hvidovrevej og Allingvej, og tunnelen er primært bygget for at få plads til både veje og bane mellem Holbækmotorvejen og bebyggelsen nord for. Samtidig fungerer den støjhæmmende. Tunnelen er bygget efter cut-and-cover-metoden. Den er udstyret med ventilation, som dog ikke er nødvendig i daglig drift, grundet tunnelens korte længde, men som skal lede røg væk fra passagerer i tilfælde af brand. Der er nødfortove i begge sider af banen, til evakuering. Tunnelen benyttes af både el- og dieseltog og både af passager- og godstog. Tunnelen ligger få hundrede meter fra Kulbanetunnelen, der dog er længere og kurver anderledes, men ellers er teknisk identisk. Kilder og henvisninger Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. https://www.bane.dk/da/Borger/Baneprojekter/Koebenhavn_Ringsted Arkiveret 26. marts 2020 hos Wayback Machine http://m.aarsleff.dk/om-aarsleff/nyheder/152-sådan-borede-vi-24.000-meter-pæle-i-tættrafikerede-områder
Kulbanetunnelen

Kulbanetunnelen er en dobbeltsporet jernbanetunnel beliggende i Valby. Tunnelen er cirka 700 meter lang. I tunnelen løber Ringstedbanen, der forbinder København med Ringsted over Køge Nord. Tunnelen var færdigbygget i 2017, 2 år før banen kunne åbnes, grundet andre forsinkelser på baneprojektet. Over tunnelen ligger Kulbanevej, en park og over den sydvestlige tunnelåbning krydser Vigerslevvej. Tunnelen er primært bygget for at skåne etagebebyggelserne Vigerslev Vænge og Hornemanns Vænge for støj fra banen, og for at opretholde den grønne kile mellem disse bebyggelser. Tunnelen er bygget efter cut-and-cover-metoden. Den er udstyret med ventilation, som dog ikke er nødvendig i daglig drift, grundet tunnelens korte længde, men som skal lede røg væk fra passagerer i tilfælde af brand. Der er nødfortove i begge sider af banen, til evakuering. Tunnelen benyttes af både el- og dieseltog og både af passager- og godstog. Tunnelen ligger få hundrede meter fra Hvidovretunnelen, der dog er kortere og kurver anderledes, men ellers er teknisk identisk. Tunnelen er opkaldt efter Kulbanevej, som er opkaldt efter den jernbane som tidligere lå i området da Valby Gasværk lå på grunden. Selvom Ringstedbanen løber i tunnelen, har tunnelen altså fået navn efter en anden jernbane. Kilder og henvisninger http://m.aarsleff.dk/om-aarsleff/nyheder/152-sådan-borede-vi-24.000-meter-pæle-i-tættrafikerede-områder https://www.bane.dk/Borger/Baneprojekter/Koebenhavn_Ringsted Arkiveret 13. april 2019 hos Wayback Machine Flere end 1000 besøgte Kulbanetunnellen i Valby Arkiveret 13. april 2019 hos Wayback Machine bane.dk 18.05.2017 Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Øbrohus

Øbrohus er en bolig- forretningsbebyggelse, der ligger på hjørnet af Jagtvej 219 og Reersøgade 19 på Østerbro i København. Bebyggelsen er opført i 1958-1960 efter tegninger af arkitekt Svenn Eske Kristensen. Ejendommen, der blev præmieret, ejes i dag af Boligselskabet AKB. Højhuset har 11 etager og er bygget i brutalistisk stil, med dominerende beton og gavle i rå beton uden vinduer. 2010 åbnedes en fælles tagterrasse for husets beboere på husets tag. Under ejendommen er boret en lille strækning af Metrocityringen, og metrostationen Poul Henningsens Plads ligger få meter fra ejendommen. Metrostationens indvendige dekoration har taget inspiration af huset, som derfor består af grå sten i rektangler opsat i forlængelse eller vinkelret på hinanden. Dermed kommer metrostationen til at afspejle det område hvor den ligger. Referencer
Østerpark

Østerpark er en 12-etagers beboelsesejendom på Østerbro, beliggende Jagtvej 213-215. Ejendommen er indviet 1972 og består udelukkende af ejerlejligheder. Der er 135 ejerlejligheder i alt. Der er 3 opgange; Jagtvej 213, 215A og 215B. På øverste etage findes 3 penthouselejligheder, en for hver opgang. 2. til 10. etage er identiske, og består af 4 lejligheder for hver etage og opgang. Til ejendommen hører privat garageanlæg i 2 etager. Til alle lejligheder er der altan, og til penthouselejlighederne er der terrasser. Bygningen er tegnet af arkitekt Svend Fournais. Ejendommen er beliggende på grunden hvor Hertz Garveri & Skotøjsfabrik tidligere lå. Kilder og henvisninger Bebygggelsens websted Arkiveret 19. februar 2019 hos Wayback Machine
Roum

Roum er en landsby 22 kilometer nord for Viborg. Byen har i 2019 ifølge Viborg Kommune et indbyggertal på 87. Byen er afgrænset af Roum Bæk mod syd og Skravad Bæk mod nordvest. I landsbyen findes Roum Kirke. Etymologisk kommer landsbyens navn fra byg og hjem (i ældre betydning: ejendom, bebyggelse). I 1465 er navnet set som "Byggum". Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.