NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kærsgård Voldsted

Kærsgård Voldsted ligger ganske nær Horsens-Odder landevejen på det bakkehæld, som fra Hundslund By strækker sig mod øst ned mod Åkærdalen. Den firsidede borgbanke er ca. 3.5 m høj og er omgivet af en voldgrav og en svag ydervold. Det tilstødende ladegårdsanlæg er stærkt forstyrret af landevejens anlæggelse. Udgravning har vist, at der på borgbanken har stået en kvadratisk bygning, hvis syld af kampesten er bevaret. Borgen er blevet ødelagt ved brand. Der er gjort møntfund på stedet, og den yngste mønt er fra Christoffer 2.`s tid. Sandsynligvis er borgen ødelagt før 1332. Litteratur Jan Kock, Borg og vold – en guide til middelalderens borge, voldsteder og deres efterklange i Østjylland. Højberg 1999.
Kærsholm (Aalborg Kommune)

For alternative betydninger, se Kærsholm. (Se også artikler, som begynder med Kærsholm) Kærsholm er en landsby i det nordøstlige Himmerland med 63 indbyggere (2008). Kærsholm er beliggende fire kilometer øst for Gudumholm, fire kilometer vest for Mou og 23 kilometer sydøst for Aalborg. Landsbyen hører under Aalborg Kommune og ligger i Mou Sogn. Kærsholm er beliggende primært omkring et Y-lignende vejkryds med mindre torveareal i bymidten med granitkunst, beplantning, informationstavle og bænk. Erhvervsgrunde findes i byens udkanter. Langs byens vestlige indfaldsvej findes enkelte parcelhuse, mens byens ældre del primært er bebygget med ældre, men renoverede landarbejderhuse. Referencer
Kærum Kirke

Kærum Kirke er kirken i Kærum Sogn. Kirken ligger tæt på sekundærrute 323 mellem Assens og Haarby på Vestfyn. Eksterne kilder og henvisninger Kærum Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Kærum Kirke hos KortTilKirken.dk
Kærup (Benløse Sogn)

For alternative betydninger, se Kærup. (Se også artikler, som begynder med Kærup) Kærup er en herregård i Benløse Sogn i Ringsted Kommune, ca. 2,5 km nordøst for Ringsted. Gården nævnes første gang i 1480, da en mand ved navn Bo Jenssen til Kærup omtales i et tingsvidne. Den nuværende hovedbygning er opført i 1841-1842. Der er i dag kun 10 hektar tilbage af Kærup Gods. Ejere af Kærup (1480-1504) Bo Jenssen (1504-1536) Ringsted Kloster (1536-1664) Kronen (1664-1680) Niels Olufsen (1680-1690) Laurids Sørensen (1690-1718) Jens Sørensen Rachlow (1718-1720) Kronen (1720-1724) Christian Carl Frederiksen Gabel (1724-1731) Jørgen Langfelt (1731-1741) Krigshospitalskassen (1741-1772) Peter Johansen Neergaard (1772-1793) Johan Thomas de Neergaard (1793-1804) Peter Johansen de Neergaard (sønnesøn til Peter Johansen Neergaard) (1804-1812) Jørgen Pedersen Qvistgaard (1812-1825) Lorentz Fisker / Frederik V. Schlegel (1825-1827) Magnus Joachim greve Scheel-Plessen (1827-1869) Gustav Grüner (1869-1890) Georg Johan Røebye Grüner (1890-1906) P.C. Howden-Rønnenkamp (1906-1913) Gustav Elias Grüner (1913-1915) Christian Møller (1915-1923) Niels Svendsen (1923-1926) Enkefru Svendsen (1926-1931) Carl Boisen Thøgersen nr1 (1931-1989) Carl Boisen Thøgersen nr2 (1989-2006) Kærup Gods A/S (2006-) Kærup Erhvervspark A/S
Købelev Kirke

Købelev Kirke ligger i Købelev ved Nakskov. Ifølge oplysninger fra 1700-tallet var kirken i katolsk tid viet til Sankt Nikolaus. Eksterne kilder og henvisninger Købelev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Købelev Kirke hos KortTilKirken.dk
Købelev Church

Købelev Church is a parish church in the village of Købelev on Lolland in southeastern Denmark. It consists of a Late Romanesque chancel and nave and a Late Gothic tower. The poets Poul Martin Møller and Christian Winther grew up in the associated rectory to the west of the church. History The church was probably built around 1300. In the Middle Ages, it was dedicated to St. Nicolas, since it was then located close to the sea. The church was both before and after the Reformation owned by the Crown. It later passed into the ownership of the Barony of Frederiksdal. In 1801, the church was sold to the local residents of the parish. Rasmus Møller was the following year appointed as parish priest of Købelev and Vindeby. He was the father of Poul Martin Møller, and his second marriage was to Hanne Winther, widow of the parish priest in Fernsmark, who was the mother of Christian Winther. Poul Martin Møller and Christian Winther grew up together in the rectory and later went to school together in the Latin school in Nykøbing on Falster. Rasmus Møller was in 1820 appointed as stiftsprovst of Lolland Falster and succeeded P. O. Boisen as Bishop of Lolland-Falster in 1831. Ludvig Børresen (1799–1867), who had for the past 20 years published the weekly magazine Den danske Bondeven, was in 1854 appointed as parish priest in Købelev. He was in 1867 succeeded by Frederik Helveg. In 1953, Købelev Church was converted into a self-owning institution. Architecture The chancel and nave are built in red brick. The east gable has corner lesenes and contains three bricked-in arched windows topped by an arch frieze. Both the original doors to the north and south, as well as a third door for the priest in the south wall of the chancel, have been bricked up. The gables of the Late Gothic tower were rebuilt in connection with a renovation of the church in 1863. An earlier pyramidical tower was also removed at this point, and the windows in the flank walls were enlarged. Interior The flat wooden ceiling was in the Late Gothic period replaced with a star-vaulted ceiling. The altarpiece contains a painting by Christopher Wilhelm Eckersberg from 1841. The pulpit is from 1593 and decorated with hjørnehermer and reliefs of the evangelists. An epitaph from 1657 commemorates parish priest Poul Poulsen Danchel (d. 1668) there is also a portrait painting of a priest by Axel Hou. The Romanesque limestone font was imported from Gotland. See also List of churches on Lolland Churchyard The church is surrounded by a churchyard. Notable burials include the former priest Frederik Helveg. References
Københavns Frikirke

Københavns Frikirke, tidligere Apostolsk Kirke, er en frimenighedskirke på Filippavej 3, Frederiksberg. Bygningen husede oprindeligt Betsaida, tempel for spiritistisk broderskab, stiftet 17. juli 1884. I 1952 blev broderskabet omdannet til en evangelisk-luthersk frimenighed, hvilket det stadig er. Den hvide klassicistiske bygning, der er i to etager med profileret granitsokkel og stor søjleportal, er opført 1900 og tegnet af arkitekt H.V. Frehse. Kilder Betsaida i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 1. bind, 1906) Københavns Frikirkes hjemmeside Arkiveret 12. juli 2019 hos Wayback Machine
Københavns Godsbanevandtårn

Københavns Godsbanevandtårn beståer af to tårne bygget i henholdsvis 1901 (det lave) og 1907 (det høje). Det lille tårn, med pyramidetag, blev bygget samtidig med godsbanegårdsanlægget og har en kapacitet på 65 m3 og det høje tårn, med saddeltag, har en kapacitet på 200 m3. De to tårne er forbundet med en mellembygning. Eksterne henvisninger Jensen, Kim Lykke (2009), Danmarks Vandtårne, Forlaget Vældgungerne, ISBN 978-87-92015-07-5 Privat hjemmeside om jernbanevandtårne
Københavns åbne Gymnasium

Københavns åbne Gymnasium, tidligere Vestre Borgerdyd Gymnasium, blev oprettet 1. maj 1787 af en gruppe borgere i København, Selskabet for Borgerdyd. Dengang under navnet Borgerdydskole, med lokaler i Købmagergade og Pilestræde. Allerede året efter delte skolen sig ved en flytning i to, dog begge efter samme principper. Hovedskolen fik bolig på Nørregade og den mindre i Laksegade, begge under samme direktion og i økonomisk forbindelse. men 1795 flyttedes filialen til Christianshavn, Borgerdydskolen på Christianshavn, og lidt efter hørte forbindelsen op, og hver fik sin direktion. I 1919 overtog staten driften af skolen, og den skiftede navn til Vestre Borgerdydskole. I 1986, kom skolen ved Amtsovertagelsen til at høre under Københavns Kommune. I 2007 skiftede skolen navn til Københavns åbne Gymnasium. Tidslinie 1787: Grundlægges som Borgerdydselskabets skole 1788: Skolen deles i to, og den ene flytter til Christianshavn som Borgerdydskolen paa Christianshavn 1837: Skolen flytter til egen bygning i Wildersgade 1893: Skolen flytter til Helgolandsgade 6, under navnet Borgerdydskolen i Helgolandsgade 1919: Skolen overtages af staten 1. august (lov af 20. marts 1918) under navnet Vestre Borgerdydskole 1957: Piger kunne optages som elever 1970: Skolen flytter til Sjælør Boulevard 1986: Københavns Kommune overtager skolen den 1. januar 1991: Vesterbro Studenterkursus indgår i Vestre borgerdydskole som herefter får navnet Vestre Borgerdyd Kursuscenter og Gymnasium 1997: Navneændring til Vestre Borgerdyd Gymnasium og HF 2007: Skolen skifter navn til Københavns Åbne Gymnasium Ledelse 1786-1806 Jens Bertel Møller skolebestyrer 1806-1815 Abraham Kall skolebestyrer 1815-1828 Jens Møller (født 1779) skolebestyrer 1828-1842 N.B. Krarup (født 1792) skolebestyrer 1842-1867 Martin Hammerich skolebestyrer 1867-1895 Johannes Helms (1828-1895) rektor 1895–1919 Christopher Leuning (1847–1926) 1919-1928 Valdemars Bjerre rektor 1928-1936 Oluf Nielsen rektor 1960-1969 W.F. Hellner (1905-1975) rektor og lærebogsforfatter i geografi 1969-1991 Jacob Appel (1929-2011) rektor og formand for Gymnasieskolernes Rektorforening 1974-1978 2001-2021 Anne-Birgitte Rasmussen (f. 1959) rektor og formand for hhv. Gymnasieskolernes Rektorforening (2013-2014) og Danske Gymnasier (2014-2017) 2022-2023 Nynne Afzelius (f. 1973) rektor 2023-d.d Christine Lehn-Schiøler (f. 1972) rektor Kendte dimittender Se også Borgerdydskolerne Referencer Kilder og eksterne henvisninger J. Helms: Borgerdydskolen på Kristianshavn 1787-1837, 1887. Vestre Borgerdydskole 1787-1937, 1937. Helge Tramsen Arkiveret 23. marts 2016 hos Wayback Machine Københavns Åbne Gymnasiums hjemmeside
Købnerkirken

Købnerkirken er en dansk baptistkirke hjemmehørende Sundbyvester på Amager. Denne baptistkirke på Amager har haft hjemme i kvarteret omkring Skotlands Plads siden 1891, da en gruppe baptister oprindeligt tilknyttet Kristuskapellet valgte at samle sig for at fremme eget menighedsliv og fungere som en nytestamentlig menighed. Nuværende kirkebygning blev imidlertid først indviet den 27. oktober 1939 efter tegning af Charles K. Gjerrild og navngivet efter den tysk-fødte baptistpioner Julius Købner (1806-1884). Ved stiftelsen i 1891 bestod menigheden af 77 medlemmer. Kirkens opførelse medførte, at størrelsen på menigheden steg til 452 medlemmer i 1953. I 2018 lå medlemstallet dog på i alt 85. Den 27. september 1945 blev Danmarks første frikirkelige børnehave indviet i Købnerkirken for at imødekomme det store behov for børnehavepladser til kvarterets mange børn, hvis familier havde stor fattigdom i deres hjem blandt andet forårsaget af krigsårene. Referencer Ekstern kilde/henvisning Købnerkirkens officielle hjemmeside
Køge Gymnasium

Køge Gymnasium er en uddannelsesinstitution i Køge med gymnasium og hf-kursus. Gymnasiet blev etableret i 1962, og de nuværende bygningerne blev taget i brug i 1963. Arkitekter var Andersen & Besiakov samt Heiberg. Der er 39 STX-klasser fordelt på 3 årgange og 4 hf-klasser, hvilket giver gymnasiet et samlet antal elever på mellem 1100-1200 og 120 ansatte. Gymnasiet har partnerskoler i Frankrig, Indien, Sverige, Tyskland og USA, hvor elever kan sendes på udveksling. Series rectorum 1962-1979 Henrik Bertelsen 1979-2009 Jørn Glerup 2010 – 2023 Peter Schiødt 2023 – Nu Steffen Møllegaard Iversen Kendte studenter fra Køge Gymnasium 1966: Anne Marie Ejrnæs, forfatter 1974: Peter Aalbæk Jensen, filmproducent 1977: Jacqueline Friis-Mikkelsen, erhvervsleder 1985: Jeanette Binderup-Schultz, skuespiller 2000: Marie Stærke, politiker, Køges borgmester 2000: Søren Larsen, fodboldspiller 2008: Faustix, DJ og musikproducer Ukendt: Mads Brandbyge (f. 1969), professor i fysik Eksterne henvisninger Køge Gymnasium Noter
Køge Torv

Køge Torv i Køge er med et areal på næsten 1 hektar Danmarks største provinstorv og det største middelaldertorv i Danmark. Kjøge Kag Fra middelalderen og helt frem til 1799 stod byens rettersted Kjøge Kag på torvet foran Rådhuset. Kagen fungerede både som et sted hvor der foregik offentlig fysisk afstraffelse, f.eks. piskestraf og som skafot, hvilket var medvirkende til at Kjøge Kag var den mest berygtede i Danmark.. Statuen af Frederik VII Midt på torvet står H.W. Bissens statue af Frederik VII, som blev afsløret den 5. juni 1869, tyve år efter vedtagelsen af junigrundloven i 1849. Det er en tradition, at de nybagte studenter hvert år danser omkring statuen. Torvehandel Der har været torvehandel på Køge torv igennem 700 år, med salg af kød, fisk og grøntsager og helt op til 1950'erne blev der solgt levende fjærkræ på torvet. Der er stadig torvehandel på torvet på onsdage og lørdage. Referencer Eksterne henvisninger
Køge Torv

Køge Torv (deutsch: Køge Marktplatz) in Køge auf der dänischen Insel Seeland ist mit einer Fläche von fast 1 Hektar der größte mittelalterliche Platz Dänemarks und der größte Stadtplatz in der dänischen Provinz. Pranger Vom Mittelalter bis 1799 befand sich der Pranger auf dem Platz vor dem Rathaus der Stadt, Kjøge Kag. Hier wurden öffentliche körperliche Strafen wie zum Beispiel das Auspeitschen vollzogen. Kjøge Kag war der berüchtigste Pranger in Dänemark und diente auch als Schafott. Das Denkmal für Friedrich VII. In der Mitte des Platzes steht Herman Wilhelm Bissens Statue des dänischen Königs Friedrich VII. (1808–1863), die am 5. Juni 1869, zwanzig Jahre nach der Verabschiedung der Juniverfassung 1849, enthüllt wurde. Um die Statue zu bezahlen, wurden Spenden gesammelt, insgesamt 4000 dänische Reichstaler (Rigsdaler). Heute ist es örtliche Tradition, dass die neuen Schüler jedes Jahr um die Statue tanzen. Ebenfalls aus einer Spende finanziert wurde der 1922 eingeweihte Brunnen, der sich auf dem Platz befindet. Wochenmarkt und Veranstaltungen Auf dem Køge Torv gibt es seit 700 Jahren Handel mit Fleisch, Fisch und Gemüse, und bis in die 1950er Jahre wurde auf dem Platz lebendes Geflügel verkauft. Mittwochs und samstags findet auf dem Platz der Wochenmarkt statt. Daneben finden auf dem Køge Torv auch Stadtfeste, Wahlversammlungen und Demonstrationen statt. Es gibt Straßenrennen, Radrennen und Markttage. Zu Weihnachten wird der Weihnachtsbaum der Stadt auf dem Marktplatz in Szene gesetzt und es gibt Cafés und Stände mit Eis, Obst und Kaffee. Auszeichnung In der Mitte des Platzes erinnert eine in das Kopfsteinpflaster eingelassene Gedenktafel an den Stadtplanungspreis Byplan Award, den Køge 1997 erhielt. Zu diesem Zeitpunkt wurde auch die Platzoberfläche saniert. Mit dem Preis wurde die Gemeinde „für ihre beharrliche und konsequente Stadtplanungspolitik, bei der die Erneuerung des Stadtkerns von Køge auf überzeugende Weise an die historischen Besonderheiten, den Charakter und die Größe der Stadt angepasst wird,“ ausgezeichnet. Einzelnachweise Weblinks
Kølskegård

Kølskegård eller Kjølskegaard er en herregård lidt nord for landsbyen Hallund, ca 10 km øst for Brønderslev. Ejere 1465 Børglum bispestol 1536 Kronen 1574 Sidsel Clausdatter Bille gift Høg Banner 1587 Stygge Høg 1630 - 1639 Anne Styggesdatter Høg gift Rosenkrantz 1639 - 1651 Johanne Styggesdatter Høg gift Kaas og Mogens Jensen Kaas 1651 - 1665 Laurids Below 1665 - 1683 Claus Lauridsen Below/ Sofie Lauridsdatter Below/ Ellen Lauridsdatter Below gift Arenfeldt 1683 Jørgen Arenfeldt 1683 Hans Mogensen Arenfeldt 1689 - 1701 Peder Benzon 1701 - 1715 Peder Benzon (søn) 1715 - 1716 Frederik Christian. Rantzau 1716 - 1725 Jacob Frandsen Hjort 1725 - 1745 Jesper Pedersen Lykke (Lyche) 1745 - 1775 Peder Markvard Rodsteen Lykke (Lyche) 1775 - 1800 Birgitte Johanne Hauch gift Lykke (Lyche) 1800 - 1827 Claus Pedersen Lykke (Lyche) 1827 - 1828 Ane Kirstine Dorothea Drewsen 1828 - 1836 Morten Leth Hastrup 1836 - 1839 Christian Thielemann 1839 - 1840 Staten 1840 - 1891 Georg Ludvig Nyholm 1891 - 1895 Vallø stift 1895 1907 Lars Larsen 1907 - 1920 konsortium (C. Stougaard-L.Høm-P.L.Holst-Hansen) 1920 - 1941 S. Thomsen 1941 Hans Chr. Nielsen 1941 Harald Vangsgård 1941 - 1948 L. K. Emmersen 1948 - 1954 forskellige ejere bl.a. Peter Lunden 1954 - 1981K. V. Krabbe 1981 - 1987 Henning og Gunhild Sloth (svigersøn) 1987 - 2008 Per Larsen Andersen (svigersøn) 2008 Thomas Sejlund 2008 - nu 2026 Poul Due Referencer
Kølstrup Kirke

Kølstrup Kirke er en kirke i landsbyen Kølstrup nær Kertinge Nors sydkyst på Nordøstfyn. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Kølstrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Kølstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Køng Kirke (Assens Kommune)

For alternative betydninger, se Køng Kirke. (Se også artikler, som begynder med Køng Kirke) Køng Kirke ligger i den vestlige udkant af landsbyen Køng ca. 14 km Ø for Assens i Region Syddanmark. Eksterne kilder og henvisninger Køng Kirke hos KortTilKirken.dk
Kørup (Krogsbølle Sogn)

Kørup var en landsbyhovedgård fra middelalderen, der er nævnt første gang i 1410. Gården ligger i Krogsbølle Sogn, Skam Herred, Otterup Kommune. Hovedbygningen er opført i 1582 og parken er på 2 hektar. Kørup Gods er på 253 hektar Ejere af Kørup (1410-1445) Predbjørn Olufsen Podebusk (1445-1481) Claus Predbjørnsen Podebusk (1481-1510) Valdemar Clausen Podebusk (1510-1530) Predbjørn Clausen Podebusk (1530-1540) Claus Predbjørnsen Podebusk (1540-1593) Mourids Clausen Podebusk (1593-1611) Magdalene Clausdatter Sehested gift Podebusk (1611-1616) Claus Mouridsen Podebusk (1616-1620) Sophie Nielsdatter Ulfstand gift Podebusk (1620-1637) Mourids Clausen Podebusk (1637-1657) Henrik Clausen Podebusk (1657-1659) Sidonia Maria von Einsiedel zu Brandstien gift Podebusk (1659-1716) Rudolph Abraham Henriksen lensbaron af Putbus (1716-1740) Malte Mouridsen lensbaron af Putbus (1740-1745) Anshelm Wilhelm Carl Moritzen lensgreve af Putbus (1745-1781) Malte Friedrich Moritzen lensgreve af Putbus (1781-1795) Joachim Godske Adamsen greve Moltke (1795-1810) Ulrik Wilhelm lensgreve de Rospstorff (1810-1813) Christian Alexander Ulriksen lensgreve von Petersdorff (1813-1839) Gregers Christian Frederik Christiansen lensgreve von Petersdorff (1839-1846) Ulrik Wilhelm Gregersen lensgreve von Petersdorff (1846-1915) Christian Alexander Gregersen lensgreve von Petersdorff (1915-1919) Paul Ludvig Gregersen lensgreve von Petersdorff (1919-1926) Theodor Sigismund lensgreve Wedel-Heinen (1926-1929) Karen Middelboe gift lensgrevinde Wedel-Heinen (1929-1937) V. Jørgensen (1937-1940) P.C. Olsen (1940-1953) Ulu A/S v/a S.E. Ingemann (1953-1968) I.S. Jørgensen (1968-1985) J.C. Jørgensen (hovedbygningen) (1968-1985) N.V. Jørgensen (avlsgården) (1985-2005) Ole Hervit / Hanne Gabriel (hovedbygningen) (1985-1999) Frans Tange / Uffe Tange (avlsgården) (1999-) Frans Tange (avlsgården) (2005-) Thor Stadil (hovedbygningen)
Kørup

Kørup, in älterer Schreibung auch Kjørup, ist ein Gutshof auf dem nördlichen Fünen in der Kirchengemeinde Krogsbølle der Nordfyns Kommune (Dänemark). Die erste urkundliche Erwähnung ist aus dem Jahre 1410; das jetzige Hauptgebäude wurde im Stil der Renaissance 1582 erbaut. Die Anlage entspricht einem wehrhaften Vierkanthof bzw. einer mittelalterlichen Wasserburg mit Wall und Graben, die weiterhin das äußere Bild prägen. Der Gutshof gehörte zusammen mit dem benachbarten Adelsschloss Einsidelsborg der aus Rügen stammenden Familie von Putbus, die im 15. Jahrhundert nach Dänemark kam und sich dort niederdeutsch Podebusk nannte; erster Besitzer von Kørup ist von 1410 bis 1445 Predbjørn Olufsen Podebusk. Bis 1781 blieb das Gut mit Einsidelsborg im Besitz der Familie, die dann auf den Stammsitz Schloss Putbus nach Rügen zurückkehrten. Der neue Besitzer Joachim Godske Graf Moltke (ein Sohn von Adam Gottlob von Moltke), dessen Hauptbesitz mit Schloss Bregentved auf Seeland lag, verkaufte Kørup und Einsidelsborg 1795 an Ulrik Wilhelm Lehnsgraf de Roespstorff, der es 1810 seinem Neffen Christian Alexander Lehnsgraf von Petersdorff überschrieb und damit die dänische Lehnsgrafschaft Petersdorff-Roepstorff errichtete. Im Besitz des dänischen Zweigs der Familie von Petersdorff, die aus Pommern stammte und um 1700 nach Dänemark kam, blieben Kørup und Einsidelsborg bis zum Lehnsgrafen Christian Alexander von Petersdorff 1915. Sein jüngerer Bruder, der letzte männliche Namensträger des dänischen Zweiges der von Petersdorff, Paul Ludvig von Petersdorff, starb 1919; Kørup ging an die in die Petersdorffs eingeheiratete dänische Adelsfamilie der Wedel-Heinen. Nach der Auflösung des dänischen Lehnswesens kam Kørup 1921 in „freies Eigentum“ und 1929 in wechselnden, bürgerlichen Besitz. Einer der markanten Besitzer von Kørup war Claus „der Reiche“ Podebusk, geboren 1562 in Ribe, gestorben 1616 auf Krapperup in Schonen (Schweden, damals dänisch). Er heiratete 1590 in Kopenhagen Sophie Nielsdatter Ulfstand (1574–1625) aus dänischem Uradel (eine entfernte Cousine von Jens Holgersen Ulfstand, 1450–1523), und er besaß neben Kørup auch Schloss Krapperup (nördlich von Helsingborg), Schloss Karsholm (bei Kristianstad), Barsebæk (Barsebäck nördlich von Malmö) und Markie (wohl Lilla Markie bei Trelleborg; alle in Schonen). Auf der Brautkiste seiner Tochter Vibeke Podebusk nannte er sich um 1549 „Claus Podebusk zu Kørup“. Seit der Mitte des 17. Jahrhunderts untersteht Kørup dem benachbarten Einsidelsborg, dem neuen Hauptort der gesamten Besitzes. Einzelnachweise
LO-skolen

LO-skolen er et kursus- og konferencecenter beliggende i den nordvestlige del af Helsingør. Omkring 1958 blev skolen besluttet oprettet af LO som en højskole til uddannelse af arbejderbefolkningen. Efter en arkitektkonkurrence i 1958, som arkitekt Jørn Utzon vandt, gik der, af flere grunde 11 år før LO-skolen blev officielt indviet den 28. maj 1969, efter to års byggetid. Jørn Utzon måtte trække sig pga. operabyggeriet i Sydney, så det blev arkitektkonkurrencens andenplads, Karen og Ebbe Clemmensen og Jarl Heger, som derefter fik overdraget opgaven. Landskabsarkitekter var Agnete Muusfeldt og Inger Ravn. Skolen adskilte sig fra andre højskoler ved at have et højt niveau i forhold til mad og logi, og ved at have få længerevarende ophold, men derimod mange et- og tougers kurser. I dag er de fleste kurser af 3-5 dages varighed, men der udbydes stadig længerevarende uddannelser. Fx akademiuddannelse i ledelse, som kan tages over tre år. De unikke rammer tiltrækker mange firmaer og private i forbindelse med konferencer, møder, uddannelse og private fester som fx bryllupper, konfirmationer og runde fødselsdage. I 2008 ændrede virksomheden status til erhvervsdrivende fond med to datterselskaber: Konventum, der drev konferencecenter og hotel Center for arbejdsliv & læring, der drev uddannelsesvirksomhed I 2015 fusionerede de to datterselskaber under navnet Konventum og driver fortsat både konferencevirksomhed, hotel og uddannelse Galleri Referencers Eksterne henvisninger Fonden Lo-skolen Arkiveret 26. september 2011 hos Wayback Machine Konventum