NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nordjyllands Idrætsefterskole Stidsholt

Nordjyllands Idrætsefterskole Stidsholt er en efterskole, beliggende cirka 8 km sydvest for byen Sæby. Den blev grundlagt i 1931 som Stidsholt Ungdomsskole. Som navnet antyder, er skolen en idrætsefterskole, med 5 linjefag, hvor hver elev skal vælge et. Som linjefag tilbydes badminton, fitness, fodbold, håndbold og svømning. Man kan tage 9. og 10. klasse på skolen. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Nygård (Egen Sogn)

For alternative betydninger, se Nygård. (Se også artikler, som begynder med Nygård) Nygård er beliggende i Nørreskoven på Als. Siden maj 2008 har Nygård været et kultursted, drevet af Foreningen Nygård, der har lejet ejendommen af Naturstyrelsen, som ejer stedet. Nygård var oprindelig de nordborgske hertugers jagthytte. Senere blev stedet bolig for skovridere og skovfogeder. I perioden november 2005 til november 2007 boede Charlotte Sahl Madsen, daværende direktør for Danfoss Universe, på Nygård. Fra november 2007 til maj 2008 renoverede Foreningen Nygård hovedbygningen med støtte fra A.P.Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til Almene Formaal. Nygårds historie Nygård dateres til 1600-tallet. Antages at være opført af hertug Hans den Yngre. I Trap Danmark beskrives lokaliteten således:”Nygård. De nordborgske hertugers jagthus ”Neuenhoff” beskrives 1730 som ”meget vidt bygfældigt,forfaldent og ruineret”. Den grundmurede hovedbygning, der var beboet af skovrideren (”der Schoureiter”) og havde 24 fag i længden og 6 i bredden samt ”store skorstene og kaminer”, foreslås da nedrevet, ligesom den ubenyttede lade på 14 fag; materialerne foreslås anvendt til reparation af Østerholm slot . Da det imidlertid besluttes at nedbryde slottet, anvendes i stedet dettes materialer på Nygård, der foruden af jagthuset bestod af et forpagterhus, sammenbygget m. kostalden, lade, vestre tærskehus, studestald og et meget forfaldent hollænderi (mejeri). Istandsættelsen afsluttedes 1737. ”Die Hegereiter Wohnung Neuenhoff” blev på ny repareret 1791 og vistnok helt ombygget 1819-20 ved bygmester Nis Marcussen i Mjels. Nu fremtræder skovfogedgården som en meget indtagende helhed,m. to grundmurede, stråtækte avlslænger fra 1700-tallet, delvis opført af munkesten fra Østerholm,og en hvidkalket hovedbygning. Med fladbuede vinduer, lavt, halvt afvalmet tag og høj, fremspringende kælderetage.” Den velbevarede runddysse, Baronens Høj vidner om, at stedet har været befolket langt tidligere. Den stammer fra bondestenalderen (fra ca. 3900 f.Kr. til 1800 f.Kr). Galleri Skovridere og skovfogeder på Nygård ca. 1694 Förster Johan Hulsebusch 1703 - 1714 Hans Henrik Uhlenbergs 1714 - 1728 Claus Karlsen Schütz 1728 - 1756 Skovrider Henning Wolf 1756 - 1758 Hern Klinge 1758 - 1784 Hegereiter Andreas Petersen 1784 - 1785 Skovrider Ole Olsen 1785 - 1816 Skovrider Christian Frederik Würtzinger 1716 - 1851 Skovrider Henrik August Grotrian 1851 - 1862 Skovrider, baron Julius Wedel Wedelsborg 1862 - 1872 Skovrider Carl Hansen 1872 - 1892 Revirförster Heinrich Deichmann 1892 - 1908 Revirförster Wilhelm Deichgräber 1908 - 1920 Revirförster Born 1920 Konstitueret skovfoged A. Mariager 1920 - 1956 Skovfoged Godtfred Angelo 1956 - 1976 Skovfoged Troels Trier Mørk 1977 - 2004 Skovfoged Leo Vindahl Olsen Eksterne kilder/henvisninger Fodnoter Henvisninger Egen Sogns Lokalhistoriske forening: Årsskrift 2005 s. 33-46 Nygårds hjemmeside
Nykøbing Vandtårn (Nykøbing Falster)

Nykøbing Vandtårn er et vandtårn på pladsen Hollands Gård ved Langgade det centrale Nykøbing Falster. Det er byens største vandtårn og er 43 meter højt. Det er tegnet af Einar Ambt og Alf Jørgensen, og det blev opført i 1908. Det var i funktion frem til 1976. Da det blev opført var det Danmarks første jernbetonbyggeri. Bygningen betegnes som et vartegn for Nykøbing Falster. Udover at være udsigtstårn fungerer tårnet i dag også som galleri for kunstnere, og der findes en café i stueetagen, som er en del af MultiCenter Syd. En mindre udgave af tårnet findes ved hovedvej E55 i den nordlige udkant af Nykøbing. Historie Tårnet blev opført i 1908 og fungerede som byens vandforsyning indtil 1976. Allerede fra 1973 kunne man besøge udsigtsplatformen via en trætrappe. I 1993 blev vandtårnet kraftigt renoveret, hvilket indbefattede reparationer og nyt puds på ydersiden, og der blev etableret syv etager ind i tårnet. Efterfølgende er man begyndt at benytte tårnet udstillinger om byens historie og galleri. Fire etager er afsat til udstillinger. Beskrivelse Tårnet er 43 meter højt og bygget i jernbeton. Omkredsen på det tykkeste sted er 40 m. Tårnet har syv etager, og udsigtsplatformen 32 meter over gadeniveau er en af Danmarks højeste. Da tårnet var i funktion kunne det rumme 400.000 L vand. Tårnet har en arkitektonisk udformning, der minder om Nysted Vandtårn i Nysted og Saxine i Sakskøbing, også beliggende på Lolland-Falster. Tårnet i Nysted er ligeledes tegnet af Alf Jørgensen. Referencer Eksterne henvisninger Vandtårnet Arkiveret 21. januar 2015 hos Wayback Machine MultiCenter Syds hjemmeside om tårnet.
Pederstrup (Faaborg-Midtfyn Kommune)

Der er flere lokaliteter med dette navn, se Pederstrup. Pederstrup er en by på Fyn med 203 indbyggere i byområdet (2013). Pederstrup er beliggende syv kilometer nord for Ringe og fire kilometer syd for Årslev. Byen tilhører Faaborg-Midtfyn Kommune og er beliggende i Sønder Højrup Sogn. Pederstrup Station ligger i stationsbyen og fungerer som station på Svendborgbanen, der er få kilometer til Svendborgmotorvejen. Pederstrup-æblet Landsbyen er hjemstedet for den danske æblesort Pederstrup-æblet, hvis oprindelse kan spores tilbage til 1858. I dette år viste en gårdmand æblet til en handelsgartner H. Larsen fra Odense, der siden opformerede træet i store mængder. Æblet er en mellemting mellem et spiseæble og et madæble og nød en overgang ret stor udbredelse i Danmark. I 1920 var sorten efter antal træer nr. 6 i planteskolerne og nr. 5 i frugtplantagerne. I dag regnes det for en lidt gammeldags, men klassisk dansk æblesort. Kilder Eksterne henvisninger Pederstrup - et fynsk æble med karakter
Pibe Mølle

Pibe Mølle (udtalt [ˈpi·w̩ ˈmøl·ə]) beliggende 1 km fra Høbjerg i Gribskov Kommune et af de få danske dobbeltanlæg med både vind- og vandmølle, hvor vindmøllen er bevaret. Vandmøllen er nedlagt, men møllegården, hvor den fungerede indtil 1921, er nu hjertet i et golfanlæg. Vindmøllen Pibe Mølle er bygget i 1789. På dette tidspunkt var næsten alle nyopførelser af vindmøller den hollandske type, som er karakteriseret ved, at kun hatten er bevægelig, i modsætning til stubmøllen, hvor hele møllen drejede om en stub. Pibe Mølle ligger stadig på sin oprindelige plads syd for Helsinge nær Pøleåen. Den er Sjællands eneste bevarede stubmølle. Nationalmuseet overtog vindmøllen i 1921 og udvirkede, at den blev fredet. Nationalmuseet overdrog i 1989 vindmøllen til Helsinge Kommune, som lod den restaurere med nye vinger i 1995, og lod den store stenbjælke udskifte i 1997. Restaureringen i 1995 kunne ses i programmet Udfordringen på TV2, hvor udfordringen var, at restaureringen skulle gennemføres på blot tre dage, hvilket lykkedes. Derfor er den nu funktionsdygtig, og det lokale møllelaug holder den åben nogle søndage om året, hvor publikum kan se den i funktion. Ved strukturreformen i 2007 overgik møllen til fusionskommunen Gribskov Kommune. Møllen fik montoret en ny vinge i marts 2026. Noter Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006 Kilder og eksterne henvisninger Pibe Mølle Arkiveret 19. juni 2013 hos Wayback Machine Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre Møllearkivet.dk
Rathlouskolen

Rathlouskolen (tidl. Odder Private Realskole) er en fri grundskole i Odder, som har til huse i en gammel ejendom, navngivet "Villa Rathlou". Skolen udbyder alle grundskolens 11 klassetrin. Per 1. marts 2017 var elevtallet på 485. Skolen fik sit nuværende navn i 1960. Skolen kan spores tilbage til 1890'erne, men flyttede først til den nuværende lokalitet i 1928 og er en selvejende institution. Forfatteren Søren Vase underviste på skolen fra 1946 til 1958. I 2004 blev skolen renoveret. Bygningen gør de muligt at gå direkte fra klasselokalerne til gymnastiksalen og skolens aula. Den sorte bygning huser 6. klasserne. Kilder Eksterne henvisninger
Refsbøl Mølle

Refsbøl Mølle er en jordstående hollandsk vindmølle med gennemkørsel. Møllen, der er opført i 1884, som erstatning for en nedbrændt forgænger, består af en ottekantet overbygning med spåntækning på et fundament af kampesten. Den krøjes manuelt. Vingerne har hækværk til sejl, og hatten er løgformet og beklædt med pap. Driften ophørte i 1963. . Møllen er på et tidspunkt blevet tilføjet et krøjehjul med kæde, som er en forberedelse til automatisk selvkrøjning. Dvs. man har forsynet hatten med en "tandkrans", men sparet vindrosen. Man kunne så indtil der blev råd til vindrosen krøje møllen med krøjehjulet, som fungerede således, at man ved at trække i kæden fik hjulet og hatten til at dreje. Dette såkaldte amerikanske krøjeværk er sjældent i Europa. Der er bevaret noget inventar fra dens tid i drift. Møllen er i 2026 ikke funktionsdygtig, men foreningen har sørget for den nødvendige vedligeholdelse. Eksterne henvisninger
Ringe Sø

Ringe Sø er en 14 ha stor sø ved Ringe på Fyn, der blev genskabt ved et naturgenopretningsprojekt i 2005. Siden 2012 har der været afviklet et hel- og halvmarathon-løb rundt om søen. Der har tidligere været en sø, som i midten af 1800-tallet blev drænet til landbrugsjord. i 1980'erne gik lokale grupper i aktion for en genopretning, og i 1992 kom en bevilling fra det daværende Fyns Amt, som førte til at man den 18. marts 2005 kunne indvie søen. Referencer
Rydhave (Charlottenlund)

For alternative betydninger, se Rydhave. (Se også artikler, som begynder med Rydhave) Rydhave er en villa beliggende på Strandvejen i Charlottenlund. Villaen anvendes i dag som bolig for USA's ambassadør i Danmark. Villaen blev opført i 1885 af teglværksejer Emil Edvard Schackenburg (1818-94) og hans kone Karoline, den er tegnet af arkitekt Jens Vilhelm Petersen (1851-1931). Villaen blev solgt til Carl Drost (1852-1926) i 1914. Christian G. Hansen (1863-1941) ejede huset fra 1918 til 1941. Villaen blev i 1942 overtaget af Nazi-Tysklands rigsbefuldmægtigede i Danmark, Dr. Werner Best. Efter krigen blev villaen overtaget af den danske stat. Siden 1946 har Rydhave fungeret som bolig for den amerikanske ambassadør i Danmark. Litteratur Rydhave : from private mansion to the residence of the U.S. Ambassador, Andreas Rude, 2012 Eksterne links Rydhave på lokalhistorier.dk
Rydhave

Rydhave (also known as Villa Rydhave) is the official residence of the American ambassador to Denmark. The villa is situated at Strandvejen 259, on the border between Charlottenlund and Skovshoved, Gentofte Municipality. The depity ambassador resides at nearby Villa Søro (Strandvejen 190). History Early history The house was built in 1885 for Emil Edvard Schnackenburg (1818–1894) and was designed by the architect Vilhelm Petersen. Emil Edvard was the son of Carl Gotlieb Schnackenburg and Henriette Elisabeth Schnackenburg. He grew up on the family's estate in Vejle, Brandbjerg, which was sold by his father in 1840. He had later married to Caroline Marie Bracht (1829–1908), whose father, Henning Johannes Peter von Bracht, owned Rydhave at Holstebro. Schnackenburg is later mentioned as the owner of a brickyard, most likely Rydhave Brikyard at his father-in-law's estate. Carl Drost, 1900–1918 Caroline Marie Schnackenburg sold Villa Rydhave to Carl Drost (1852–1926) in 1900. He had made a fortune in the coal trade. In 1903, together with two partners, he bought Sindshvile at Kvistgård. A brickyard had just been constructed on the estate. Drost headed the operations until 1905. Drost moved to Hørsholm in 1918. He is buried in a large mausoleum at Hørsholm Cemetery. Hansen, 1918–1942 In 1918, Drost sold Villa Rudhave to Christian G. Hansen (1863–1941). Hansen expanded the estate with a number of adjacent properties located to the north. The house was subsequently expanded with the assistance of the architect Axel Høeg-Hansen. The garden was redesigned by Birger Errboe. Hansen was originally from Nordborg on Als. He served as chief executing officer of Korn- og Foderstofkompagniet from 1896 to 1933. He and the company's head office had moved to Copenhagen from Aarhus in 1915. He was married to Annetta Stephania Rozzi. World War II In 1942, Villa Rydhave was sold to Ejendomsselskabet af 8' Juni 1932. On 15 December, it was acquired by Das Auswärtige Amt as a new home for Werner Best. Residence for the American ambassador After the liberation in 1945, Villa Rydhave was confiscated by the Danish government. Best was placed under house arrest in the building. In 1946, it was acquired by the American government as the official residence of the American ambassador to Denmark. In 2022, an extensive renovation of the house began. As a result of the ongoing renovation, Alan Leventhal resided in Villa Søro, a house from 1880 a little down the street (Strandvejen 190), which normally serves as residence for the deputy ambassador. Ken Howery resides at Strandridergaarden in Vedbæk. References Further reading Rude, Andreas (2012). Rydhave: from private mansion to the residence of the U.S. Ambassador. Embassy of the United States of America. External links Renderings from the 1918 expansion
Segalt Mølle

Segalt Mølle i Løgten nord for Aarhus er Danmarks eneste seksvingede mølle, den er omgivet af beboelse og industri. Møllen er en almindelig hollandsk vindmølle med galleri. Den første mølle på stedet var firevinget fra 1854, den brændte i 1868. Derefter blev den nuværende mølle, der ligner den forrige, bygget. I ca. 1880 blev den nedtaget og genopbygget. Møllens seks vinger har en speciel historie: I 1893 havde mølleren en konflikt med naboen om naboens høje træer, der tog vinden fra møllen. Da naboen ikke ville fælde sine træer, byggede mølleren sin mølle højere og forsynede den med seks vinger, disse blev i 1899 monteret med klapper. I 1924 blev der installeret et elektricitetsværk i møllen, der lavede strøm til eget forbrug. Der har næsten altid været bageri i forbindelse med møllen. Indtil mølledriften ophørte i 1975 var der rugbrødsbageri, men i dag er møllen indrettet til ejerlejligheder. Møllen er ottekantet, undermøllen er grundmuret og overmøllen udført i træ og beklædt med spån. Møllen er selvkrøjet med vindrose. Kværnen er speciel idet den har undertræk via et sekundært stjernehjulsæt. Kilde og ekstern henvisning www.moellearkivet.dk Arkiveret 30. oktober 2013 hos Wayback Machine
Sjette Frederiks Kro

Sjette Frederiks Kro er en kro og restaurant i Riis Skov ved Aarhus, opført 1825. Skoven omkring kroen er fredet og bygningen har i sig selv en høj bevaringsværdi bl.a. på grund af kulturhistorien, der knytter sig til stedet. Kroen hed oprindeligt Salonen, men skiftede i 1937 navn til Sjette Frederiks Kro. Den kaldtes tidligere i folkemunde for Strandkroen. Bygningen ejedes fra 1837 til 2013 af Aarhus Kommune, hvorefter den blev solgt til den lokale rigmand Jørgen Danielsen. Historie Kroen har i modsætning til hvad man skulle tro, ingen direkte tilknytning til Det Danske Kongehus. Den fik tilsyneladende navnet, fordi Frederik VI efter sigende, var blevet set på kroen i 1828. Fra 1904 og frem, afholdt kroens daværende forpagter, herefter årlige skuespil med udgangspunkt i kongens formodede visit og navnet kom således senere til ad åre. 1904 var på flere måder året, hvor der blev iværksat kreative festligheder og Sjette Frederiks Kro afholdt bl.a. sin 100 års fødselsdag, selvom det var 21 år for tidligt. Samme år åbnede Hans Rising Restaurant Terassen i Tivoli Friheden i Marselisborgskovene syd for Aarhus som en væsentlig konkurrent til Sjette Frederiks Kro og det har formentlig været motiverende for kreativiteten i Riis Skov. Der var før i tiden et aktivt kulturliv på kroen. Blandt andet foreningen 'Musiske Studenter' afholdt arrangementer her i efterkrigsårene, som det berettes om i De Nøgne Træer af forfatter Tage Skou-Hansen. Også 'Studenternes Jazzklub', der senere blev til 'Aarhus Studenter Jazz' og fik afgørende betydning for jazzmusikken i Aarhus, afholdt adskillige musikaftener her fra 1954 og frem. Restauratør Bjørn Christensen har drevet kroen siden 1980 og er den syvende krovært i stedets historie. Aarhus Kommunes forpagtningsaftale med Bjørn Christensen ophørte i 2013 efter 33 år og kommunen valgte at sælge ejendommen til forretningsmand Jørgen Danielsen. Danielsens firma Casablanca Aarhus overtog fra 1. februar 2014 driften af Sjette Frederiks Kro. Kroen genåbnede i april 2014 med ny krovært efter en længere lukningsperiode med ombygninger. Der er nu udsigt til Den Permanente Badeanstalt og Aarhusbugten fra kroens terrasse og kroens kapacitet er udvidet fra ca. 80 til 400 gæster. Firmaet Casablanca Aarhus, ejer og driver også issalg fra Salonen ved kroen, samt Café Casablanca og Mor Anna Deli & Bageri i Latinerkvarteret. Litteratur Tage Skou Hansen; De Nøgne Træer (1957) Bernhardt Jensen; Som Aarhus morede sig (1966) Referencer og noter Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Salonen Sjette Frederiks Kro Arkiveret 11. marts 2016 hos Wayback Machine Studiekredsen Trøjborgs Historie
Skansepalæet

Skansen og Skansepalæet i Aarhus, der blev opført som hotel i forbindelse med Landsudstillingen i 1909, er tegnet i nybarok/skønvirkestil af Hjalmar Kjær. Bygningerne er oprindeligt opført og indrettet som hotel for Landsudstillingen med 210 værelser og 430 senge. Efter udstillingen blev husene ombygget til patricierlejligheder. Ejendomskomplekset "Skansen" består af Strandvejen 34-36 samt Heibergsgade 25-27. "Skansepalæet", Heibergsgade 28-36 og Marselisborg Alle 35-37, er beslægtet. Skansen og Skansepalæet følger omtrent den bebyggelsesplan, som Hack Kampmann og Charles Ambt udarbejdede for Marselisborg-området. Planen rummede boulevarder, pladser og beplantninger, træk, der endnu kan ses. Hensigten var også at lokke velstillede mennesker til bydelen, og lejlighedernes standard var over datidens gennemsnit. Husene er inspireret af både nybarok og jugendstil og opført i røde teglsten med groft tilhuggede granitsokler. Bygningerne har en meget sammensat karakter, som bliver understreget af det syv etager høje borglignende hjørnetårn, forskudte højder og forskellige gavlkviste, altaner og karnapper. Navnet Skansen opstod, fordi komplekset er bygget oven på en gammel militær skanse, som den tyske feltherre Wallenstein lod opføre på den sydlige indfaldsvej under Trediveårskrigen, da han belejrede Aarhus i 1627. Skansen blev udbygget efter at Aarhus atter blev svensk besat i 1644 og skansen udbygget. Arealet blev i 1898 købt af godsejer H.P. Ingerslev, på Marselisborg og samtidigt indlemmet i Aarhus Kommune. Galleri Referencer
Skansepalæet

Skansepalæet (Lit.: Sconce Palace) is a residential building in Aarhus, Denmark situated in the Frederiksbjerg neighborhood. The building comprises Standvejen 34-36 and Heibergsgade 25-27. Skansepalæet was built in 1908 by designs of the Danish architect Hjalmar Kjær as a hotel in connection with the Danish National Exhibition of 1909. Today the building is an apartment complex owned by its residents. History The building is named for the sconce erected by Albrecht von Wallenstein on the site in 1627 when he occupied Aarhus during the Thirty Years' War. The fortification was used as a base for raids throughout Jutland until the war ended and it was abandoned. The area was at the time a part of the Marselisborg Manor. In the late 1800s the neighborhood Frederiksbjerg was almost fully developed and the city council started negotiations with the owner of Marselisborg Manor and Minister of the Interior, Hans Peter Ingerslev, to buy the manor. On 18 April 1896 Ingerslev signed the agreement to sell most of his estate to the city and then subsequently died two days later. The Municipality honored the agreement and bought the manor including the Marselisborg Forests. The Skanseparken (Sconce Park) was established in the area in 1901-02. In 1909 Aarhus hosted the Danish National Exhibition of 1909 and Skansepalæet was built as a hotel for tourists and visitors where the former sconce had been. After the exhibition the building was turned into an apartment complex. Architecture The building was commissioned by Rasmus Hviid who built a number of structures in Aarhus at the time. The Danish architect Hjalmar Kjær designed it along the urban development plans designed for the Marselisborg area by Hack Kampmann and Charles Ambt. The overall plan for the area contains many boulevards, squares, and green spaces which still characterize the area today. The intention was to attract wealthier people to the area and the building was designed with apartments larger than was common and with modern amenities such as central heating. The building is in Neoclassical style but drawing inspiration from Baroque revival and Art Nouveau. The building is constructed of red brick on a base of rough cut granite. The windows are also framed by horizontal bands of granite. The building appear relatively complex with a large 7-story castle-like tower, shifted floors and different dormer windows, balconies and bay windows. In 2011-12 a small communal building was added along with a tool shed and a playground, designed by Peter Skjalm from the studio RUM3. References External links Official website
Skibsbylejren

Skibsbylejren er et militært område nær Hjørring benyttet af Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) hvorfra man indhenter signalefterretninger. FE driver to aktive indhentningsstationer i Danmark, Sandagergård på Amager og Skibsbylejren. En tredje indhentningsstation, lytteposten ved Dueodde på Bornholm, blev nedlagt i januar 2012. Historie Lejren blev oprettet af værnemagten under 2. verdenskrig og efter krigen overtog Forsvaret lejren og garnisonerede blandt andet enheder fra Flyvevåbnet og Hæren. Fra 1970 benyttede man en stor del af lejren som en grønlandsk efterskole. Der har været foretaget signalefterretning i Skibsbylejren siden 1950. Først i træbarakker, men ved ankomsten af efterskoleeleverne blev den militære indhentningsstation flyttet over i en murstensbygning og der blev sat et hegn op mellem den militære og civile del af lejren. I 1978 installerede man det første satellitindhentningssystem og man begyndte fra dette tidspunkt at installere radomer i lejren. I dag er der i alt seks radomer på området. Kriminalforsorgen lejede sig i 1981 ind i lejren for at bruge det som et fængsel underlagt statsfængslet på Kragskovhede. I 1987 blev alle lejrens træbarakker revet ned undtagen vagthuset som blev fredet. Eksterne henvisninger Indhentningsstation i Jylland fra Forsvarets Efterretningstjeneste i Internet Archive