NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sabro Kirke

Sabro Kirke er fra omkring 1175 og ligger i Sabro by, vest for Aarhus. Den højtliggende kirke er rejst på toppen af en bakke nordligst i landsbyen, hvor tærrænet falder stærkt mod nord ned mod Lilleådalen. Fra kirkebakken er der bl.a. udsigt til Mols Oprindelig var kirken bygget med et skib, der var dobbelt så langt som det nuværende skib, der har siddepladser til ca. 80 kirkegængere. Sabro kirke er oprindelig Herredskirke for Sabro Herred. Ved siden af kirken ligger Fårup-Sabro Sognegård. Eksterne kilder og henvisninger Sabro Kirke hos KortTilKirken.dk Sabro Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sahl (Holstebro Kommune)

For alternative betydninger, se Sahl. (Se også artikler, som begynder med Sahl) Sahl ligger i Nordvestjylland og er en lille landsby beliggende i Sahl Sogn ca. 4 kilometer i østlig retning fra Vinderup. I Sahl findes den berømte Sahl Kirke med et gyldent alter i den nordlige udkant af landsbyen. Sahl ligger i Holstebro Kommune og hører til Region Midtjylland. Kilder
Sahl Kirke (Holstebro Kommune)

For alternative betydninger, se Sahl Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sahl Kirke) Sahl Kirke er en middelalderlig sognekirke i landsbyen Sahl i Sahl Sogn. Den er en anselig kampestenskirke med et vestvendt tårn og et våbenhus, som er tilføjet 1450 – 1500. Den regnedes tidligere som Ginding Herreds hovedkirke. Kirken er kendt for sit "gyldne alter", som menes at være udført i Ribe ca. 1200, samme værksted som forfærdigede et alter til Stadil Kirke. Materialet er kobberstukne og forgyldte plader som kunstneren har dekoreret med motiver fra Jesu liv. I kobberet er centralt indsat bjergkrystaller. I korbuen et sengotisk krucifiks i mørkt egetræ. På nordvæggen er kalkmalerier som viser fire sengotiske helgener fra ca. 1520. Nærmest koret Sankt Laurentius og Jomfru Maria. De to øvrige kan eventuelt være Sankt Catharina og Sankt Dorothea. Døbefonten er af grå granit med liljeornamentik. Stolestaderne er i mørkt egetræ. Endvidere prædikestolen som er ret enkel. Stolene er formentlig fra ca. 1600-tallet. Litteratur Jeg ser på kalkmalerier, af Niels M. Saxtorph, 1970 Politikens bog om Danmarks kirker, af Niels Peter Stilling – ISBN 87-7870-195-3 Vore gamle kirker og klostre, af Gorm Benzon, 1973 Referencer Eksterne kilder og henvisninger Sahl Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Sahl Kirke hos KortTilKirken.dk
Sahl Kirke (Viborg Kommune)

For alternative betydninger, se Sahl Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sahl Kirke) Sahl Kirke ligger i byen Sahl 5 km syd for Bjerringbro. På sydsiden af koret findes en skakbrætsten med 7 vandrette og 9 lodrette rækker. Noter Eksterne kilder/henvisninger Sahl Kirke hos KortTilKirken.dk Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark, 3. Udgave 4. Bind, s. 769 hos Projekt Runeberg
Sakramentskirken

Sakramentskirken er flot beliggende på Nørrebrogade over for Fælledvej og er kirke for den katolske menighed på Nørrebro i København. Den er indviet til Sankt Villehad af Danmark. Den katolske kirkes indtog på Nørrebro foregik i 1873, da Sankt Joseph Søstrene lod opføre et hospital, hvor man i juli måned 1875 begyndte at afholde messer i hospitalets kapel. Omkring 1889 var menigheden vokset sig så stor, at der var pladsmangel i kapellet, hvilket fik pastoren til at lede efter en passende beliggenhed. Denne fandt han året efter på den nuværende adresse. Imidlertid var ejendommen indrettet som butik og blev derfor købt – dog betingede sælgeren sig 10 års yderligere drift. I 1899 blev der udfærdiget arkitekttegninger for den nye kirke og en tilhørende skole. Nedrivningen begyndte kort tid efter butikkens ophør, og de første byggesten blev lagt i juli 1915, så kirken kunne blive indviet i sommeren 1917. I dag syner kirken ikke af det store, da byen har udviklet sig med flere høje bygninger. Mest markant er de to tårne, der stadig rager op over de øvrige bygninger. Men kirken fremstår aldeles tydeligt, når man kører ad Fælledvej ind til Nørrebrogade. Den skole man opførte sammen med kirken er Sankt Ansgars Skole og deler i dag adresse med kirken.
Saksild Kirke

Saksild Kirke er en kirke i landsbyen Saksild cirka 5 km øst for Odder. Et mindre skib, og koret er opført i midten af 1100-tallet af kampesten i romansk stil. I slutningen af middelalderen blev den forlænget mod vest og tårnet, og formentlig også det nordvendte våbenhus blev bygget i munkesten. Tårnet har været et såkaldt styltetårn, hvis åbning dog senere er blevet tilmuret. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Saksild Kirke hos KortTilKirken.dk Saksild Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sakskøbing Kirke

Sakskøbing Kirke er en kirke i Sakskøbing på det nordlige Lolland. Den er opført helt i tegl med apsis, kor og skib i senromansk stil, mens kirketårnet er i sengotisk stil. Kirken ligger mellem Maribovej og byens torv tæt ved Hotel Saxkjøbing. Eksterne kilder og henvisninger Sakskøbing Sogn på www.sogn.dk Arkiveret 3. maj 2006 hos Wayback Machine Sakskøbing Kirke hos KortTilKirken.dk Sakskøbing Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Oplysninger om orglet på Organ index (Wiki, tysk)
Sall Kirke

Sall kirke ligger i Sall Sogn knap fire kilometer nordvest for Hammel. Den er bygget i romansk stil med kor og skib i granitkvadersten. Mod vest er senere i middelalderen tilføjet et meget stort tårn bygget af munkesten. Ved den gamle mandsindgang mod syd har der tidligere været et våbenhus. Det blev revet ned ved kirkens renovering i 1873, hvorefter der blev indrettet våbenhus i tårnrummet. Ved samme renovering blev der opsat kassetteloft i skib og kor og ydervæggene blev skalmuret på indersiden. Kirken har en rigt udskåret altertavle i senrenæssancestil med våbenskjolde for Laurids Ebbesen (død 1648) og hustru. Altertavlen har en tid stået i Skjød Kirke, men kom tilbage til Sall i 1909. Prædikestolen stammer fra midten af det 19. århundrede. Den romanske døbefont har udhuggede mandshoveder, løver og korslam, den kom fra Søbygård til Sall i 1904. I den vestlige ende af skibet er et pulpitur med orgel fra 1893. Der er tale om et pibeorgel fra firmaet F. Nielsen i Aarhus. Det har et manual med fire oktaver og fire stemmer (Bourdon 16, Principal 8, Gedakt 8 og Oktav 4). Renovering 2004-5 I 2004-5 gennemgik kirken en omfattende restaurering både udvendigt og indvendigt. Herunder blev der bl.a. lagt nyt gulv i skibet, alle indvendige vægge blev pudset om, loft, pulpitur og bænke blev malet, der blev installeret nyt varmeanlæg og hele den elektriske installation blev udskiftet. I forbindelse med denne renovering blev der indvendigt i korbuen fundet kalkmalerier fra begyndelsen af 1500-tallet. I forlængelse af denne renovering fik kirken i 2007 et nyt hybrakustisk kirkeorgel fra firmaet Skandinavisk Orgelcentrum i Vejle. Dette orgel har to manualer med hver fem oktaver samt pedal, og det indeholder både et klassisk og et romantisk orgel, hver med 19 stemmer. Det nye orgel er placeret på pulpituret ved siden af det gamle pibeorgel, således at kirken nu har to selvstændige orgler. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Sall Kirke hos KortTilKirken.dk
Salling Efterskole

Salling Efterskole (tidligere Salling Ungdomsskole) ligger i Jebjerg i Salling og har eksisteret som ungdomsskole siden 1921. Skolen lægger vægt på gymnastik og har deltaget i forskellige opvisninger. I 2014 kunne skolen indvie et nyt 800 m2 springcenter. Springcentret indeholder 3 stortrampoliner, 2 springgrave, en fasttrack og en pomfritgrav. Linjefag Skolen udbyder en række linjefag, som eleverne har 3 lektioner om ugen i. Skolen har to linjefagsperioder i løbet af året. Følgende linjefag udbydes: Fitness og adventure Spring Rytme og dans Fodbold E-sport Design Musik Animation og mediedesign Sundhed, mad og motion Indkvartering Eleverne på Salling bor i fritliggende huse på værelser med mellem 2 og 4 personer. På de nye gange er der bad på værelset, hvor der på de gamle er fællesbad. De fleste gange er blandet piger og drenge. Trelleborg - ny Fyrkat - ny Aggersborg - ny Urd - gammel Ask - gammel Birkely - gammel Rosenborg - gammel Historie Skolen er indrettet i den tidligere Salling Højskoles (1884-1919) bygninger. Højskolen startede i byens tidligere mejeri. I 1921 startede Salling Ungdomsskole. Referencer
Zoutziederij van Læsø

De zoutziederij van Læsø (Deens: Læsø Saltsyderiet) is een ambachtelijke zoutziederij en toeristische attractie op het Deense eiland Læsø, gelegen op twee kilometer ten zuiden van het dorp Byrum. Het terrein omvat één enkele en één dubbele zouthut, die respectievelijk in 1991 en 1998 in gebruik werden genomen. Deze hutten zijn reconstructies van opgegraven zouthutten uit de late twaalfde eeuw. Het bedrijf is actief onder de naam Læsø Salt A/S. De zoutziederij produceert tot vijfentachtig ton zout per jaar. Proces Water wordt opgepompt uit het natuurgebied Rønnerne, dat zich vier à vijf kilometer ten zuiden van het terrein uitstrekt, en naar de hutten getransporteerd. Dit vlakke weidegebied wordt 's winters meermaals overstroomd door zeewater uit het Kattegat, dat 's zomers ten dele verdampt en ten dele als grondwater tot een diepte van circa twee meter zakt, waar het op een laag blauwe klei botst. Dit water heeft van nature een zoutgehalte van circa twee procent en wordt eerst in twee zoutpannen geconcentreerd, totdat het tien à twaalf procent zout bevat. In de hutten wordt het geconcentreerde zoutwater op vijf pannen uitgegoten, waaronder houtblokken worden verbrand. Het duurt ongeveer een etmaal totdat het zout uitkristalliseert en naar de bodem zakt, waarna het wordt opgeharkt en nogmaals een dag in manden moet afdruppelen. Vervolgens moet het zout nog een dag op een zolder uitdrogen, vooraleer het in stoffen zakken verpakt en verkocht kan worden. Geschiedenis De oudste vermelding van zout op Læsø dateert uit 1330, toen Christoffel II van Denemarken van de bisschop van Børglum 168 ton zout eiste. De traditionele methode voor het zieden van zout bleef op Læsø circa vijfhonderd jaar gebruikelijk. Aan de hand van archief- en archeologisch onderzoek door geschiedkundige Jens Vellev en architect Hans Langballe tussen 1990 en 2005 werd een zoutziedhut uit de twaalfde eeuw nagebouwd, die op 5 juni 1991 ingewijd werd. De uitbreiding uit 1998 was een reconstructie van een dubbele zouthut die ter hoogte van Langerøn in het natuurgebied Rønnerne was uitgegraven. De zoutziederij heeft een tiental vaste werknemers. Met 80.000 tot 100.000 bezoekers per jaar is het bedrijf tot een van de belangrijkste toeristische trekpleisters van Noord-Jutland uitgegroeid. In de hutten worden presentaties gegeven en het zoutwinningsproces wordt op videoschermen uitgelegd. Het terrein bevat voorts een winkel, een pølsevogn en een uitkijktoren. Het zout van Læsø heeft een natriumgehalte van ongeveer 95% en is daardoor gemiddeld duurder dan ander keukenzout. Externe link (da) Website van Læsø Salt
Saltum Kirke

Saltum Kirke (Nørre Saltum kirke) ligger i Saltum Sogn i det tidligere Hvetbo Herred (Hjørring Amt), nu Jammerbugt Kommune i Vendsyssel. Saltum lå oprindeligt omkring Saltum kirke, men på grund af sandflugt blev byen flyttet til sin nuværende beliggenhed. Kirken der blev opført omkring 1150, var i middelalderen viet til Johannes Døberen og Sankt Nikolaus. Kor og skib ogapsis var af granitkvadre; Kort tid efter opførelsen blev tilføjet et tårn. Koret var skilt fra skibet med smal korbue. Omkring 1450 blev kor og apsis nedrevet, og skibet blev forlænget mod øst med et langhuskor på 1½ fag. Det senromanske tårn blev ved samme lejlighed nedrevet og et nyt tårn blev opført, tårnets nederste del blev åbnet så skibet blev udvidet til 3 fag. Væggene blev forhøjet og kirken fik hvælv med otte ribber. Ved ombygningen blev de gamle granitkvadre genanvendt, bl.a. ses de krumme og profilerede sokler fra apsis som sokkelsten under korets nordmur. Den retkantede norddør er tilmuret, syddøren er stadig i brug. Bygningen blev istandsat 1959-60. I nordmuren ses oprindelige romanske vinduer. Prædikestolen er fra omkring 1600. Det nyere alterskab har snittede træfigurer fra et tidligere alter, figurerne menes snittet omkring 1470. I midterskabet se Nådestolen flankeret af Maria med barn og Anna selvtredje, i fløjene ses apostle og i fodstykket nødhjælperne. En Sankt Nikolaus-figur fra et sidealter er bevaret. På nordvæggen hænger en sengotiskkrucifiksgruppe. Den romanske døbefont af granit har ny fod, dåbshimlen er fra omkring 1600. Prædikestolen med våben for Otto Banner og Ingeborg Skeel er fra slutningen af 1500-tallet. I korvæggen ses en romansk gravsten fra omkring 1200 over præsten Thurgeif. I korets hvælv og på nordvæggen ses kalkmalerier fra omkring 1520 som aldrig har været overkalket. De blev restaureret i 1911 og renset i 1960. Eksterne kilder og henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen) Saltum Kirke hos KortTilKirken.dk
Saltø

Saltø er en gammel hovedgård 8 km vest for Næstved på Sjælland. Den nævnes første gang i 1330. Gården ligger i Karrebæk Sogn i Næstved Kommune. Den fredede hovedbygning er opført i 1590 og er ombygget i 1694-1724-1899-1900. Saltø Gods er på 1015 hektar, og har bl.a vindmøller og campingplads. Vandløbet Saltø Å, der i 2021 efter 181 år blev genslynget, løber umiddelbart syd om gården. Ejere af Saltø (1330-1350) Jacob Fleb (1350-1351) Slægten Fleb (1351-1353) Nicolaus af Jura (1353-1377) Merman af Jura (1377-1386) Ernst af Gleichen (1386-1393) Kronen (1393-1536) Roskilde Bispestol (1536-1646) Kronen (1646) Prins Valdemar Christian (1646-1661) Corfitz Ulfeldt (1661-1668) Kronen (1668-1681) Otto Pogwisch (1681-1693) Knud Thott (1693-1725) Matthias Numsen (1725-1758) Carl Adolph von Plessen (1758-1763) Frederik Christian von Plessen (1763-1771) Christian Ludvig Scheel-Plessen / Christian Frederik von Plessen / Carl Adolph von Plessen (diplomat) (1771-1801) Christian Ludvig Scheel-Plessen (1801-1819) Mogens Scheel-Plessen (1819-1853) Mogens Joachim Scheel-Plessen (1853-1876) Wulff Heinrich Bernhard Scheel-Plessen (1876-1892) Carl Theodor August Scheel-Plessen (1892-1924) Wulff Christian August Scheel-Plessen (1924-1925) Gustav Scheel-Plessen (1925-1948) Magnus Scheel-Plessen (1948-) Carl-Alexander Magnus Hans-Erich Scheel-Plessen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Godsets webside Saltø gods historie Arkiveret 20. maj 2011 hos Wayback Machine på www.bistrupby.dk
Samsø Sundheds- og Akuthus

Samsø Sundheds- og Akuthus det tidligere Samsø Sygehus, har siden 1. marts 2003 været en afdeling af Århus Sygehus. Sygehuset har 9 senge. Det modtager akutte patienter, medicinske og kirurgiske, der enten behandles på stedet eller videresendes til specialafdelinger på fastlandet. På sengeafdelingen lægger de stor vægt på patienter der skal genoptrænes efter behandling på specialafdelinger i Århus, og har udviklet et brobyggerteam der følger patienterne helt hjem ved udskrivelsen. På sygehuset er der medicinsk og kirurgisk ambulatorium, og der er et samarbejde med tilrejsende speciallæger i øjensygdomme, halssygdomme og gynækologi, der også har ambulatorium på øen. Sygehuset huser også bandagist, fodterapeut, kiropraktor og psykolog. Jordemødrene samarbejder med Skejby Sygehus og bruger sygehusets fødestue til "hjemmefødsler". Referencer
Sandager (Guldborgsund Kommune)

For alternative betydninger, se Sandager. (Se også artikler, som begynder med Sandager) Sandager er en lille bebyggelse på Lollands sydkyst i Vester Ulslev Sogn i den vestligste del af Guldborgsund Kommune. Bebyggelsen omtales på skrift første gang i 1411. Navnet skal sandsynligvis forstås helt bogstaveligt som "sandede marker". 2 nabobebyggelser, Handermelle og Flårupmelle, har også navn efter "lette sandede jorder". Sammen med Handermelle deltes Sandager om Strandby Skole, der lå mellem de 2 steder og var i brug til 1960. Sandager Havn er sammen med Handermelle Havn og Høvænge Havn, én af 6 småhavne på strækningen mellem Nysted og Rødbyhavn. De har gennem tiderne været brugt til flere formål, men bruges nu mest af fiskere og jægere. Administrativt/kirkeligt tilhørsforhold Tidligere Musse Herred, Ålholm Len, Ålholm Amt, Maribo Amt, Storstrøms Amt, Vester Ulslev sognekommune, Nysted Kommune Fyens Stift Nuværende Region Sjælland, Guldborgsund Kommune Lolland-Falsters Stift, Lolland Østre Provsti, Øster Ulslev-Vester Ulslev-Godsted Pastorat, Vester Ulslev Sogn Galleri Eksterne henvisninger Kort over Vester Ulslev sogn med grænserne for landsbyerne Sørup, Sløsse, Vester Ulslev, Øllebølle, Sandager og Handermelle Arkiveret 11. november 2013 hos Wayback Machine Trap Danmark (1955) Maribo Amts stednavne (1954)
Sandagergård

Sandagergård nævnes første gang i 1385, da Fin Nielsen (kaldet Skriver) havde den. Det er nu en avlsgård under Gyldensteen. Gården ligger i Nørre Sandager Sogn, Skovby Herred, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1600-1610 og ombygget i 1730-1795. Sandagergård, der er på 119 hektar, er nabo til Nørre Sandager Kirke . Ejere af Sandagergård (1385-1394) Fin Nielsen Skriver (1394-1409) Niels Thomesen (Lunge) (1409-1440) Henrik Nielsen (Lunge) (1440-1478) Niels Henriksen (Lunge) / Jesper Henriksen (Lunge) (1478-1480) Jesper Henriksen (Lunge) (1480-1502) Henning Jensen Qvitzow (1502-1544) Jørgen Henningsen Qvitzow (1544-1569) Henning Jørgensen Qvitzow (1569-1640) Jørgen Henningsen Qvitzow / Christian Henningsen Qvitzow / Eiler Henningsen Qvitzow / Anne Henningsdatter Qvitzow / Frederik Henningsen Qvitzow (1640-1678) Erik Frederiksen Qvitzow (1678-1685) Anne Margrethe Eriksdatter Qvitzow gift von Pappenheim (1685-1688) Christian von Pappenheim (1688-1690) Morten Skinkel (1690-1695) Anne Cathrine Pedersdatter Carisius gift Skinkel (1695-1696) Hans Knudsen (1696-1704) Nicolaj de Windtz (1704-1713) Margrethe Cathrine Hoppe gift (1) de Windtz (2) von Grambow (1713-1758) Hans Henrik von Grambow (1758-1774) Carl von Grambow (1774) Margrethe Henriette von Grambow gift von den Brincken (1774-1793) Conrad von den Brincken (1793-1794) Margrethe Henriette von Grambow gift von den Brincken (1794-1834) Ivar Pedersen Hviid (1834-1837) Andreas Erich Heinrich Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1837-1898) Johan Hartvig Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1898-1934) Hugo Kuno Georg lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1934-1954) Erich Adolph Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1954-1984) Carl Johan Friedrich Frantz Hugo Mogens lensgreve Bernstorff-Gyldensteen (1984-) Frans Erich lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
Sandager Kirke

Sandager Kirke ligger i Sandager Sogn i Assens Kommune i Båg Herred. Sandager Sogn blev sammenlagt med Holevad Sogn i 1571. Indenfor i kirken findes en del kalkmalerier og dens tårn har et spir, da det er et sømærke. I perioden 1684-1712 var Hans Jacobsen Hvalsøe sognepræst ved Sandager-Holevad Pastorat. Det siges at han var særdeles lærd særligt i hebraisk. Han forfattede i år 1700 et andagtsskrift med titlen De Bedendis aandelige Kiæde. Skriftet blev hyldet af Thomas Kingo og udgivet i 20 oplag før 1769. Skriftet blev senere bearbejdet af Vilhelm Birkedal og udkom så sent som i 1905 i en forkortet udgave. Et eksemplar er udstillet i kirken. I kirken findes også en madonna figur fra 1500-tallet, udformet af en af datidens bedste kunstnere Claus Berg. I perioden 1936-43 var den senere professor i etik og religionsfilosofi ved Aarhus Universitet K.E. Løgstrup præst ved Sandager-Holevad Pastorat. Eksterne kilder og henvisninger Sandager Kirkes historie Arkiveret 21. oktober 2013 hos Wayback Machine Sandager Kirke hos KortTilKirken.dk
Sandby Kirke (Lolland)

For alternative betydninger, se Sandby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sandby Kirke) Sandby Kirke ligger på det nordvestlige Lolland. Administrativt ligger den i Lolland Vestre Provsti i Lolland Kommune. Indtil kommunalreformen i 2007 lå den i Ravnsborg Kommune, Storstrøms Amt og Lolland Nørre Provsti. Eksterne henvisninger Sandby Kirke på KortTilKirken.dk Sandby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sandby Church

Sandby Church is located in the village of Sandby some 7 km northwest of Nakskov on the Danish island of Lolland. Dating from the middle of the 13th century, the church has a Romanesque chancel and nave and a Late Gothic tower. History Little is known of the church's early history other than the Crown had clerical appointment rights before the Reformation. It remained under the Crown until 1679 when it was transferred to the episcopal authority of Funen. In 1726, it passed into the ownership of the Danneskiold-Samsøe til Lundegaard estate, later the seat of the Barony of Christiansdal under the Knuth dynasty. After the termination of the barony in 1804, the church was bought by the Hardenberg estate until it gained independence in 1912. Architecture The church is built of red brick, now whitewashed, and has a red tile roof. In addition to the Romanesque chancel and nave, there was originally also an apse. The tower, porch and sacristy were added in the Late Gothic period. Toothed cornice decorations top the walls of the nave and chancel where traces of former rounded Romanesque windows and doors can still be seen. Interior and fittings The auricular Baroque altarpiece (originally an epitaph) and the pulpit and canopy, both from c. 1635, are probably the work of Hans Gudewerth the Younger (died 1671). Both finely decorated pieces have been carved with unusual skill. The pulpit has images of the Fall, Noah's Ark, the Resurrection and the Ascension of Jesus. The granite font is Romanesque. There is a bell from the Middle Ages and one cast in 1567. Late Gothic frescos have been uncovered on the segments of the sacristy vaults, probably representing the early fathers of the church. Pope Gregory with a green halo is depicted in the eastern segment while Jerome in his red cardinal's robes and hat can be seen in the northern segment. Surroundings Next to the church is the old, half-timbered rectory. See also List of churches on Lolland References
Sandbygård

Sandbygaard er et gods, beliggende i Sandby Sogn, Næstved Kommune. Ejendommen er en gammel hovedgård, herregård og gods med historie tilbage til år 1250. Sandbygaard Gods er på ca. 600 hektar. Sandbygaards ejere gennem tiden (1250 – 1305) Andreas Oluffssøn Hvide (1305 – 1392) Nils Olufssøn (1392 – 1400) Jens Jacobsen (1400 – 1420) Niels Tuesen (1420 – 1430) Niels Sparre (1430 – 1461) Oluf Grubbe (1461 – 1473) Ridder, rigskansler Jep Jensøn Sparre og Kirsten Grubbe (1473 – ? ) Oluf og Jens Grubbe (1531 – ? ) Villum og Jørgen Grubbe ( ? – 1557) Niels Fikkesen og Bodil Olufdatter Grubbe (1557 – 1559) Peder Christiersen Dyre (1559 – 1582) Eiler Hardenberg (1582 – 1633) Niels Parsberg Eustachius von Thumen og Anne Hansdatter Banden (1633 – 1634) Jørgen Hohendorff (1634 – 1684) Rønnov Bille og Elisabeth Krabbe derefter Anne Hohendorff datter af J. H. (1684 – 1698) Kgl. Majestæts etats og ceremonimester Bolle Luxdorph (1698 – 1743) Hedvig Ulrica Luxdorph og Kammerherre Adolph C. grev Knuth (1743 – 1796) Conrad Ditlev grev Knuth. En del af Baroniet Conradsborg bestående af Sandbygaard, Sørup, Rosengården mm. (1798 – 1800) Niels Lange (1800 – 1832) Johan Saabye Nergaard (1832 – 1858) Jørgen Sophus Bech (1858 – 1890) Ludvig Diderik Anton Schrøder og Anne født Bech (1890 – 1955) J. P. Andersen og Ida født Schrøder (1955 – 1971) Oluf (Ole) Bernt Suhr og Grethe født Sisbye (1971 – 1990) Kammerherre Hofjægermester RD Torben Garth-Grüner & Sophy E. E. født Iuel (1990 – ) Kammerherre Hofjægermester Gustav Garth-Grüner Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.