NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ågård (Kettrup Sogn)

For alternative betydninger, se Ågård. (Se også artikler, som begynder med Ågård) Ågård er en herregård i Kettrup Sogn i det gamle Thisted Amt lige syd for Fjerritslev i Jammerbugt Kommune. Gården var hjemsted for den kendte adelsslægt Gyldenstierne i ca. 300 år. Gården er kendt i 1397 under navnet Agarth. Man kender ikke alderen på hovedbygningen, der er i én etage med to sidefløje, der oprindelig har været i bindingsværk. I haven ligger et voldsted af en ældre borg og to fredede banker. En måler 31 x 35 m, den anden lavere er ca. 45 x 45 m. Det menes at borgen er blevet ødelagt af en brand, muligvis i 1441. Ågård Avlsgård er på 436 hektar med Bisgård og Haverslev Vestergård. Ligger på adressen:Aggersundvej 81, 9690 Fjerritslev. Ejere af Ågård (1355-ca. 1380) Erik Nielsen Gyldenstierne (ca. 1380-ca. 1388) Niels Eriksen Gyldenstierne (søn) (ca. 1388-ca. 1410) Peder Nielsen Gyldenstierne (søn) (ca. 1410-1456) Niels Pedersen Gyldenstierne (søn) (1456-ca. 1503) Mourits Nielsen Gyldenstierne (søn) (ca. 1503-ca. 1509) Anne Mouritsdatter Gyldenstierne (datter) (ca. 1509-1541) Predbjørn Clausen Podebusk (ægtemand) (1541-1545) Anne Mouritsdatter Gyldenstierne (enke) (1545-1550) Jytte Predbjørnsdatter Podebusk (datter) (parthaver) (1550-1560) Knud Henriksen Gyldenstierne (ægtemand) (eneejer) (1560-1592) Henrik Knudsen Gyldenstierne (1592-1627) Knud Henriksen Gyldenstierne (1627-1630) Sophie Lindenov (enke) (1630-1635) Margrethe Rosenkrantz (moder) (1635-1674) Henrik Rantzau (svigersøn) (1674-1676) Frands Rantzau (broder) (1676-1693) Rudolph Günter von Grabow (svigersøn) (1693-1701) Rudolph Günter von Grabow og Peder Benzon (svoger) (1701-1737) Frands Rantzau Benzon (søn af P. Benzon) (1737-1738) Frederik Kiærskiold (1738-1740) Inger Pop (enke) (1740) Christiane Marie Kiærskiold (datter) (1740-1748) Johan Henrik Rantzau (ægtemand) (1748-1749) Christiane Marie Kiærskiold (enke) (1749-1779) Laurs Schipper Hviid (1779-1787) Anne Marie Christensdatter (enke) (1787-1794) Christen Hviid (søn) (1794-1815) Mathias Hviid (broder) (1815-1822) Mariane Hviid (enke) (1822-1828) Johan Caspar Mylius (1828-1842) Statskassen (1842-1848) Erik Christian Storm og N. Nyholm (1848-1886) Carl Emil Roulund (1886-1887) Louise Frederikke Roulund, født Schjødte (enke) (1887-1891) Knud Imanuel, Hedevig Elisbeth, Johanne Lucie og Carl Christian Roulund (børn) (1891-1914) Hedevig Elisbeth og Johanne Lucie Roulund (1914-1915) V. H. Hane-Schmidt og Jens Roesen (1915-1916) Carl Christian Gravesen (søstersøn til Hane-Schmidt) Hovedbygningen (1916-?) Carl Christian Gravesen (1961-?) Poul Meisner Avlsgården (1916-1917) Jens Amtoft og Christian S. Eriksen (1917-?) Christian A. Dreyer (?-?) Regitze og Herdis Dreyer (døtre) (1995-) Valdemar Johannes Møller og Michael Møller Kilder Danske Slotte og Herregårde bind 10: Vendsyssel. København 1966 Trap Danmark. 5. bind: Hjørring, Tisted og aalborg Amter. 4. udg. København 1924.
Ålvand Klithede

Ålvand Klithede er et klithede-område med en række mindre klitsøer, de såkaldte lobeliesøer, beliggende øst for Nørre Vorupør, syd for Tvorup Klitplantage og nord for Førby Sø i Nationalpark Thy. Området er en del af Natura 2000-område nr. 26, Ålvand Klithede og Førby Sø og er både habitatområde og fuglebeskyttelsesområde, samt en del af en større naturfredning fra 1977 på 1.144 hektar, hvoraf de 614 hektar ejes af staten ; Det er også en del af Nationalpark Thy. Der er af hensyn til sjældne fuglearter som tinksmed, hjejle og trane, adgangsforbud fra 1. april til 15. juli. Om foråret er den rasteplads for 8-12.000 kortnæbbede gæs på fugletræk. Der er sjældne planter som orkideen hjertelæbe, sortgrøn brasenføde og gulgrøn brasenføde, pilledrager, krybende ranunkel og fin bunke. På Ålvand Klithede findes også odder samt strandtudse, spidssnudet frø og markfirben. Se også Allieret flystyrt ved Ålvand Eksterne kilder/henvisninger Ålvand Klithede Arkiveret 6. oktober 2013 hos Wayback Machine på danmarksnationalparker.dk Hedearealer i Tvorup Klitplantage - Syd (dele af areal nr. 22) og hedearealer ved Førby Sø (dele af Stenbjerg Klitplantage øst – areal nr. 21) Thy Statsskovdistrikt - Arealbeskrivelser
Øgadekvarteret (Aarhus)

For alternative betydninger, se Øgadekvarteret. (Se også artikler, som begynder med Øgadekvarteret) Øgadekvarteret er et kvarter i Aarhus Midtby, der udgør den nordøstlige del af Vesterbro. Området afgrænses af Langelandsgade, Ny Munkegade, Kaserneboulevarden, Høegh-Guldbergs Gade, Nørregade, Nørre Allé, og Vesterbro Torv. Kvarteret er opført fra slutningen af 1800-tallet frem til ca. 1920. Fra begyndelsen lå kvarteret i udkanten af Aarhus, men som følge af et stigende indbyggertal samt industrialiseringen, opførte man såvel boliger som virksomheder. Området har sit navn af at gaderne er opkaldt efter danske øer, hvor Sjællandsgade er den længste. Der er dog andre gader på Vesterbro i umiddelbart nærhed, såsom Mønsgade og Saltholmsgade der ligeledes er opkaldt efter danske øer, men ikke er en del af kvarteret. Langelandsgade grænser op til kvarteret men er ligeledes ikke en del af Øgadekvarteret. Galleri Gademiljøer Markante bygninger Eksterne henvisninger Stasarkivarens Blog om Øgadekvarteret Arkiveret 16. marts 2017 hos Wayback Machine Århus Stiftstidende: Nedrivningsbølgen har nået Øgadekvarteret Debat og artikler om Øgadekvarteret MitHood på Aarhus Kommunes hjemmeside Århus Kommune: Ø-gade Kvarteret, Århus Arkiveret 31. juli 2007 hos Wayback Machine Magistratens 2. Afdeling, 1983 Århusleksikon Arkiveret 10. august 2007 hos Wayback Machine
Ølgod Kirke

Ølgod kirke er en sognekirke beliggende i den vestlige ende af Ølgod. Kirken nævnes første gang i kirkelisten i Ribe i 1300-tallet. Den var viet til Sankt Laurentius, som var de fattiges skytsengel. I 1445 nævnes en præst ved navn Laurids Hansen. Referencer Eksterne henvisninger Ølgød Kirke hos KortTilKirken.dk Ølgod Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Video af kirken på Youtube
Østervangskolen

For alternative betydninger, se Østervangsskolen. Østervangskolen er en folkeskole i det sydlige Hadsten med 514 elever fordelt på 23 klasser, der blev åbnet i 1960 som en sammenlægning af skolerne i Lyngå og Over Hadsten. Historie Allerede i 1937 blev det diskuteret i Vitten-Haldum-Hadsten Kommunes sogneråd, at der skulle bygges en ny og større skole. På daværende tidspunkt var Neder Hadsten endnu ikke vokset sammen med stationsbyen, samtidig med at de lå i hver deres kommune. Neder- og Over Hadsten mistede stille og roligt sin betydende rolle, i og med hovedbyen fra 1950 ikke længere hed Haldum med Hinnerup. Derfor blev forslaget om en centralskole i Hinnerup, der skulle dække hele kommunen taget mere alvorligt. Der var dog nogle stærke lokale kræfter i Hadsten Sogn, der inderligt ikke ønskede denne centralskole skulle til Haldum – eller for den sags skyld Hinnerup. De foreslog et skoleforbund med sognerådet i Galten-Vissing Kommune. Dette blev afvist, og i 1956 åbnedes Haldum-Hinnerup-skolen. Til gengæld oprettedes der et skoleforbund mellem nabosognet Lyngå Sogn og Hadsten Sogn. Den 22. august 1960 åbnedes dørene for den første forbundskole i det daværende Århus Amt efter blot 22 års forhandlinger. Det første år nåede elevtallet op på 175-180 elever. Skolen blev udvidet med en B-fløj i 1975, og havde i 1977 et fuldt udbygget skolesystem fra 0.-10. klasse. Skolen blev sidste gang ombygget i 2000, hvor C-D-fløjen kom til. Da Kernehuset brændte i 1988 fungerede skolen A-fløj i en periode som erstatning for plejehjemmet. Referencer Fodnoter Kildehenvisninger
Øvre

Øvre er den nordlige spids af øen Endelave i Kattegat, ud for Horsens Fjord. Her ligger et stort ubebygget område hvor 168 hektar blev fredet i 1968. Det er et varieret naturområde med åbne strandenge, lynghede, fyrrekrat, med flere små skovsøer, som ligger skjult i bevoksningen. Øvre er dannet ved at en række krumodder, der gennem tiden er vokset sammen og har dannet en række af strandvolde. Området har et varieret plante- og dyreliv, med bl.a. vilde kaniner, som øen er kendt for, og den insektædende plante soldug. Øvre er en del af Natura 2000-område nr. 56 Horsens Fjord, havet øst for og Endelave og fuglebeskyttelsesområde F36 . Fredningen, der blev etableret for at forhindre at området blev udstykket til sommerhuse, gav anledning til en del protester fra lodsejerne, især vedrørende offentlighedens ret til færdsel og ophold, og mod indskrænkning i den hidtidige udnyttelse af sand- og ralgravning fra arealerne samt fældning i skovarealerne; Der blev derfor indgået det kompromis, at lodsejerne fortsat må grave ral og hugge brænde, men kun til privat brug, men offentligheden har lov til ophold og badning i det fredede areal. Eksterne kilder/henvisninger Om fredningen på Fredninger.dk Folder om Endelave Arkiveret 12. januar 2014 hos Wayback Machine
Århus Statsgymnasium

Ikke at forveksle med Aarhus Gymnasium. Århus Statsgymnasium, grundlagt i 1958 i Hasle, er Aarhus' tredje gymnasium. Skolen har ca. 850 elever og ca. 80 lærere. Trods sit navn en det en selvejende institution. Århus Statsgymnasium ligger i postdistriktet Aarhus V. Forud for byggeriet blev der udskrevet en arkitektkonkurrence blandt arkitekter i daværende Århus Amt. Det vindende forslag er tegnet af Arne Gravers og Johan Richter. Den modernistiske bygning blev indviet i juni 1959 og er bl.a. kendt for Asger Jorns store keramikrelief i forhallen samt gobelinen "Den lange rejse" i skolens festsal. Den 19. november 2004 blev gymnasiet, med tilhørende rektor- og pedelbolig, fredet af Kulturarvsstyrelsen. Gymnasiet blev fra 1986 til 2006 drevet af Århus Amt, men har alle årene båret sit nuværende navn. Siden 2007 har gymnasiet været selvejende. Århus Statsgymnasium indviede i 2013 en ny tilbygning samt en skulptur Laokoon udført af Per Kirkeby, som officielt blev afsløret af Hendes Majestæt Dronning Margrethe II d. 30. august 2013. Skolens righoldige kunstsamling er detaljeret beskrevet i tidligere lærer og kunsthistoriker Janne Ydes bog Kunst på Århus Statsgymnasium (2022) Se også Fredede bygninger i Aarhus Kommune Noter Eksterne henvisninger Århus Statsgymnasium
Århus Statsgymnasium

Århus Statsgymnasium is a secondary school and Danish gymnasium in the neighborhood Hasle in Aarhus, Denmark. The school offers the 3 year Matriculation examination (STX) programme. It was the third gymnasium to be built in or around Aarhus and the 38th state gymnasium in the country. The school is an independent self-owning institution under the Danish state with about 800 students divided across 30 classes. Aarhus Municipality and a number of surrounding municipalities took initiative to build the school in the 1950s. In 1958 a group of students from Marselisborg Gymnasium were transferred and the first classes began August 1958, in rented localities until Juni 1959, when construction on the school had completed. The school was managed by the Danish state until 1986 when supervision was handed over to Aarhus County. In 2007 the Danish counties were disbanded and the school has, like most other Danish educational institutions, been self-owning and independent under the state since then. In 1971 Århus Statsgymnasium started a Higher Preparatory Examination (HF) programme which lasted until 1992. Building The building of Aarhus Statsgymnasium is a listed structure. It was the first State Gymnasium to be built as a result of an architectural competition. Only architects from Aarhus County could participate and some 55 submissions entered the contest, eventually won by Johan Richter with a submission incorporating 1950s modernity with elements of 1920s classicism and 1930s functionalism. The Danish state art institution Statens Kunstfond initiated an art project which resulted in a large ceramic installation by Asger Jorn in the foyer. Programmes The Matriculation examination (STX) programme is divided into four programmes; natural sciences, political sciences, linguistics and art each composed of a range of elective choices. The school offers the common languages typically seen in Danish high schools including English, German, French and Spanish. Notable alumni 1972: Anne Linnet 1979: Elsebeth Egholm 1983: Henrik Qvortrup 1993: Cindy Lynn Brown 1994: Niels Brinck 1997: Tina Dickow 1998: Asbjørn Sennels 2008: Frederik Krabbe References External links Århus Statsgymnasium
Åsums kyrka, Fyn

Åsums kyrka (danska: Åsum Kirke) är en kyrka i Odense kommun. Kyrkan ligger mitt i den lilla landsbyn Åsum nära Odense Å. Galleri Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Åsum Kirke, 8 november 2016. Externa länkar Åsum Kirke hos KortTilKirken.dk
Regnbuepladsen

Regnbuepladsen er en plads i København, der ligger mellem Lavendelstræde, Vester Voldgade og Farvergade. Indtil 1. juli 2014 var den en del af Rådhuspladsen på den anden side af Lavendelstræde. Pladsen er forsynet med en granitgrå belægning og kirsebærtræer. Desuden er der opsat en talerstol udført i bronze af billedhuggeren Hein Heinsen og doneret af Ny Carlsbergfondet. På dens venstre side ses inskriptionen Rostra populi (folkets talerstol, efter Rostra på Forum Romanum), mens der på højre side står Fællesskab & frihed. På bagsiden står der Ordet på 54 forskellige sprog. Navnet Navnet Regnbuepladsen er valgt som en hyldest til mangfoldighed og frisind i København og er inspireret af regnbueflaget, symbolet for seksuelle minoriteter. Copenhagen Pride afholder hvert år en parade, der netop hylder disse, og som afsluttes overfor på Rådhuspladsen. Regnbueflaget vajer hver dag fra en flagstang på pladsen. Forud for opkaldelsen var der gået en hed debat. I maj 2013 indstillede Vejnavnenævnet, at den nyrenoverede plads skulle opkaldes efter Axel Axgil, der stiftede Landsforeningen for bøsser og lesbiske i Danmark, og som var den ene halvdel af verdens første registrerede partnerskab 1. oktober 1989. Forslaget blev imidlertid siden trukket tilbage på grund af protester. Senere indstillede Vejnavnenævnet, at pladsen skulle opkaldes efter skuespillerinden Hannah Bjarnhof, hvilket også blev forkastet, da forslaget om Regnbuepladsen kom på bordet. Navnet blev vedtaget af Københavns Borgerrepræsentation 6. februar 2014 og efterfølgende sendt i høring. Her protesterede flere af de berørte, der ikke ønskede en navneændring. Teknik- og Miljøforvaltningen fastholdt det imidlertid, da det ville give entydighed og ikke som hidtil, hvor pladsen var afskåret fra resten af Rådhuspladsen af Vester Voldgade. Efter endt høring vedtog Teknik- og Miljøudvalget 7. april 2014, at det nye navn skulle tages i brug 1. juli 2014. Bygninger To ejendomme har adresse på pladsen. Hjørneejendommen Sankt Clementhus på Lavendelstræde 19 / Regnbuepladsen 1-5 er en femetages bygning, der blev opført efter tegninger af Vilhelm Hvalsøe og Arthur Wittmaack i 1923-1927. Hjørneejendommen Regnbuepladsen 7-9 / Farvergade 12 er opført efter tegninger af Rogert Møller og hans svigersøn Valdemar Dan. Det er en femetages bygning i røde mursten med en karnap i to etager på hjørnet. Facaden mod Regnbuepladsen prydes af et løvehoved over indgangen, en balkon på anden sal og en trekantsfronton øverst. På den anden side af Farvergade ved pladsen ligger kulturcentret Vartov. Den treetages fløj ved Farvergade blev opført efter tegninger af N.S. Nebelong i 1856-1860. På den anden side af Vester Voldgade ligger Københavns Rådhus, der blev opført efter tegninger af Martin Nyrop i 1892-1905. Eksterne henvisninger Noter
Regnbuepladsen

Regnbuepladsen är ett torg i Köpenhamn. Det var tidigare en del av Rådhuspladsen men fick nytt namn 1 juli 2014 efter ett fullmäktigebeslut i Köpenhamns kommun. Torget ligger mittemot kulturcenter Vartov på den del av Rådhuspladsen där skulpturen Lurblæserne står och har fått sitt namn efter regnbågsflaggan. På torget finns en talarstol i brons av skulptören Hein Heinsen, som har donerats av Ny Carlsbergfondet. På dess vänstra sida finns inskriptionen Rostra populi (folkets talarstol, efter Rostra på Forum Romanum) och på högra sidan inskriptionen Fællesskab & frihed. På baksidan står Ordet på 54 olika språk. Sedan 2017 vajar regnbågsflaggan över torget som också har en plantering av körsbärsträd. Bakgrund Politikerna i Köpenhamn önskade ett namn med anknytning till HBTQ-rörelsen. Det hade tidigare föreslagits att torget skulle uppkallas efter Axel Axgil, grundare av LGBT Danmark och den första i världen som ingick registrerat partnerskap, men det ansågs olämpligt. Ett annat förslag var att uppkalla torget efter den lesbiska skådespelaren Hannah Bjarnhof. Källor
Jægerspris Slot

Jægerspris Slot er et slot i Jægerspris. Det er bygget i 1300-1400-tallet. Som mange andre slotte i Danmark er det blevet ombygget og tilbygget gennem mange hundrede år. Den ældste del er den tre etager høje nordfløj. Sydfløjen er fra 1590-1600 og østfløjen 1730-1731. Historie Indtil 1677 hed slottet Abrahamstrup. Hvem denne Abraham er, vides ikke. Man gætter dog på at navnet er afledt af Valdemar Sejrs søn Abel. I 1200-tallet tilhørte det meste af Horns Herred nemlig Valdemar Sejrs krongods. Perioden 1673 kom slottet i privateje hos jægermester Vincents Hahn. Det var i 1677 under hans ejerskab, at slottet fik sit nuværende navn, Jægerspris Slot. 1679 overgik slottet igen til kongehuset, hvor det blev indrettet til sommerbolig for Frederik IV. 1703 overlod kongen slottet til sin broder prins Carl. 1729 overtog Kronprins Christian (VI) slottet efter prins Carls død. 1743 arvede Kronprins Frederik (V) slottet, som gik i arv indtil kong Frederik VII, som blev den sidste kongelige ejer af slottet. Ved enevældens ophør i 1848 overgik slottet til staten. 1854 tilbagekøbte kongen imidlertid slottet til brug som tilflugtssted fra det højere borgerskab og aristokratis forargelse over hans borgerlige ægteskab med Louise Christine Rasmussen (bedre kendt som Grevinde Danner). Efter kongens død i 1863 arvede Grevinde Danner slottet og havde det som fast bopæl. Hun oprettede i 1867 et børnehjem i den tidligere kavalerfløj. Knap et halvt år inden sin død, stiftede hun fundatsen Kong Frederik VII's Stiftelse af 30. oktober 1873. Stiftelsen indebar bl.a., at Jægerspris Slot, efter grevindens død, skulle indrettes til børnehjem for fattige og ulykkeligt stillede piger. I slotsparken kan man se Grevinde Danners marmorkiste, som er placeret i en gravhøj, som er åben i siden. Her findes også Danneregen, som er en podning af Danmarks ældste træ Kongeegen. Den danske pornokomedie I Tyrens tegn (1974) foregår omkring Jægerspris Slot, hvor grevens død vender op og ned på lokalsamfundet. I en årrække husede slottet Jægerspris Socialpædagogiske Seminarium, Dannerseminariet, som i 2009 blev sammenlagt med Hillerød Pædagogseminarium. Der er stadig (2013) børnehjem på Jægerspris Slot, samt andre sociale behandlingstilbud. Jægerspris Slot Gods er på 3.010 hektar med gårdene Christiansminde, Egelundsgården og Louiseholm. Galleri Henvisninger Litteratur Torben Holck Colding, Jægerspris – Slottets bygningshistorie og dets samlinger, udgivet af Kong Frederik den Syvendes Stiftelse, København, 1978. ISBN 87-980302-1-3. Eksterne henvisninger kongfrederik.dk Caspar Frederik Wegener, Historiske Efterretninger om Abrahamstrup Gaard i ældre og nyere Tid, 1855 findes digital tilgængelig på Internet Archive
Castello di Jægerspris

Il castello di Jægerspris (in danese Jægerspris Slot), noto originariamente come Abrahamstrup, è un'ex-residenza di caccia ed estiva reale della cittadina danese di Jægerspris, nella regione di Hovedstaden (Selandia nord-occidentale), realizzata in più fasi tra il XIII secolo e la metà del XVIII secolo e utilizzata per circa 600 anni dalla Corona danese. Si tratta di uno dei più antichi castelli reali del Paese. Storia Il castello originario, chiamato Abrahamstrup, venne realizzato probabilmente nel corso del XIII secolo durante il regno di Valdemaro II di Danimarca. Questo castello venne citato per la prima volta in una fonte scritta nel 1318, quando si parla del battesimo in loco ad opera della regina Ingeborg del figlio di tre mesi di un certo Erik Mendved. Nel corso del XIV secolo, il castello venne visitato dai sovrani danesi Valdemaro IV e Margherita I. A partire dal 1590, iniziò un'opera di modifica della struttura, che si protrasse nei due secoli successivi. Nel 1673 il castello di Abrahamstrup venne acquistato da Vincents von Hahh, divenendo per la prima volta di proprietà di un privato. Quattro anni dopo, il castello cambiò il proprio nome, asseumendo la denominazione attuale di castello di Jægerspris. Il castello tornò quindi di proprietà della Corona danese nel 1729 e, nel 1746, durante il regno di Federico V di Danimarca assunse il suo aspetto definitivo. La moglie di Federico V, Juliane Marie, risiedette nel castello anche dopo la morte del consorte, avvenuta nel 1766. Nel 1849, con l'introduzione in Danimarca della monarchia costituzionale, il castello divenne di proprietà dello Stato. Cinque anni dopo, però, il castello di Jægerspris venne acquistato da re Federico VII di Danimarca e designato come propria residenza estiva privata per sé e per la moglie, la contessa Danner. Dopo la morte di Federico, avvenuta nel 1863, la vedova fece trasformare l'edificio nel primo orfanotrofio della Danimarca, destinato a ospitare le ragazze povere del Paese. Dieci anni dopo, venne istituita una fondazione a nome di re Federico VII e il castello venne trasformato in un museo. Architettura La residenza è composta da tre ali principali, la più antica delle quali è l'ala settentrionale, che incorpora le rovine dell'edificio originario del XIII secolo. All'ingresso del castello si trova una statua raffigurante un cervo a grandezza naturale, realizzata da Adelgund Vogt. Il castello è circondato da giardini adornati dai busti scultorei di 54 personaggi famosi nella storia della Danimarca. I giardini ospitano inoltre la più ampia collezione di rododendri dell'intera isola di Selandia. Gli interni del castello ospitano un museo e costituiscono l'unico luogo del Paese in cui è possibile ammirare degli arredi originali della metà del XIX secolo. Note Bibliografia Monika Witkowska - Johanna Hald, Danimarca, London - Milano, Dorling Kindersley - Mondadori, 2005-2006. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su castello di Jægerspris
Jægerspris slot

Jægerspris slot is een slot in de Deense plaats Jægerspris en is rond 1400 gebouwd. Sindsdien is het slot diverse malen uitgebreid en was voor het grootste deel van zijn bestaan in het bezit van het Deense koningshuis. In 1673 kwam het slot in het bezit van Vincents von Hahn die het slot in 1677 zijn huidige naam gaf. Voor 1677 heette het slot Abrahamstrup. Men vermoedt dat het slot is vernoemd naar Abel, de zoon van koning Valdemar II (1170-1241). In 1679 kwam het slot in het bezit van koning Frederik IV van Denemarken, die er zijn zomerhuis van maakte. Toen koning Frederik VII van Denemarken in 1863 stierf kwam het slot in het bezit van zijn vrouw Louise Rasmussen (beter bekend als Grevinde Danner). In 1867 zette Grevinde Danner een kinderopvangtehuis op in de voormalige cavalerievleugel. Een half jaar voor haar dood in 1874 besliste Grevinde Danner dat het slot na haar dood gebruikt moest worden voor de opvang van arme (wees)meisjes. Tegenwoordig bevinden zich in het slot een museum en een sociaal opvangtehuis. In verschillende andere gebouwen elders op het landgoed Jægerspris bevinden zich ook sociale opvangtehuizen.
Castelo de Jægerspris

O Castelo de Jægerspris (em dinamarquês: Jægerspris Slot) em Jægerspris, na Península de Hornsherred, oeste de Copenhague, é uma casa senhorial dinamarquesa. Embora tenha pertencido a monarcas dinamarqueses durante a maior parte de sua história, que remonta ao século XIII, tornou-se, na década de 1850, um retiro para o rei Frederico VII da Dinamarca e sua esposa Louise Rasmussen, a Condessa Danner, que lá buscaram refúgio para escapar da controvérsia que causou o seu casamento morganático. Após a morte de Frederico VII, a Condessa Danner transformou o castelo em um orfanato para 12 crianças. Hoje o prédio histórico serve como museu e é também conhecido pelo seu parque. Referências