NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rønne Kirkegård

Rønne Kirkegård er en dansk kirkegård beliggende umiddelbart øst for Rønne Havn i Bornholms største by Rønne. Den ejes af den nært beliggende Sankt Nicolai Kirke. Bornholms eneste krematorium findes her. Historie Kirkegården blev grundlagt i 1813, efter at der før havde været to begravelsespladser tættere på kirken. Kapellet, Kastelskirken, blev opført i begyndelsen af 1880'erne og indviet i 1927. Kapellet er en indviet kirke. I starten af 1980'erne blev det udsmykket af kunstner Paul Høm og hustru Lisbeth Munch-Petersen. Kendte begravet på kirkegården Caspar Henrik Wolffsen (1781–1836), kaperkaptajn og senere toldinspektør for Bornholm. Var med til at grundlægge Rønne Theater og deltog personligt i opførelsen af flere stykker. Eggert Christopher Tryde (1797–1868), bogtrykker og redaktør af Bornholms Avis. Andreas Larsen Hjorth (1829–1904), skolemand, lægprædikant og politiker, bror til L. Hjorth. Lauritz Adolph Hjorth (1834–1912), terrakottafabrikant og grundlægger af Hjorths Fabrik, bror til A.L. Hjorth. Christian Møller (1834–1907), missionær, vækkelsesprædikant, forfatter. Mads Mathiesen Smidt (M.M. Smidt) (1841–1924), lærer, redaktør og ejer af Bornholms Tidende, sad nogle måneder i fængsel for majestætsfornærmelse. Søren Kristoffer Kabell (1844–1936), læge, søn af sognepræst Petrus Kabell. Eggert Christopher Tryde (1847–1930), overlærer og museumsbestyrer, nevø til Eggert Christopher Tryde (1797–1868). Mathias Andreas Bidstrup (1852–1929), arkitekt og titulær professor. Herman Olaus Blem (1855–1919), maskinfabrikant og virksomhedsgrundlægger. Bror til folketingsmanden Marcus Peter Blem. Ole Peter Rasch (1855–1933), købmand, hvis far erhvervede Rasch's Købmandsgård, nedrevet i 1939 til fordel for Rønne Bio, senere Musikhuzet Bornholm. Niels Nielsen (1872–1942), typograf, borgmester og landstingsmedlem. Lægger navn til Borgmester Nielsens Vej i Rønne. Johan Frederik Tryde (1882–1967), kunstmaler. Søn af Eggert Christopher Tryde (1847–1930). Daniel Andersen (1885–1959), billedhugger, keramiker og komponist. (grav nedlagt) Helge Nielsen (1893–1980), maler og billedkunstner. (fællesgrav) Hassager Christiansen (1904–1960), søofficer og styrmand, opmålte og fotograferede et af de første tyske forsøg af V1-missiler styrtet på mark ved Bodilsker, før tyskerne kom. Johannes G. Sørensen (1908–1989), journalist, oplæste Frihedsbudskabet. Poul Hauch-Fausbøll (1915–1990), kunstmaler og grafiker. (fællesgrav) Referencer Eksterne henvisninger Rønne Kirkegårds websted Rønne Kirkegård på gravsted.dk
Horsens Klosterkirke

Horsens Klosterkirke er en kirke nær centrum af Horsens opført mellem 1261 og 1275. Den udgjorde i middelalderen den nordlige fløj af byens franciskanerkloster, der blev stiftet i 1261 af ridder Niels Manderup til Barritskov. Flere konger, Erik af Pommern, Christian 1. og kong Hans, har holdt møder og retterting i klosteret. Efter reformationen blev det af Frederik 1. overladt til byens borgere som sognekirke. Kirken er opført i munkesten. Der er kun få rester af den ældste kirke, der kun bestod af midterskib og kor – den blev kraftigt ombygget omkring år 1400, hvor blandt andet hvælvingerne i koret og det tikantede trappetårn i det nordøstlige hjørne blev bygget. Efter klosterets brand i 1497 blev sideskibene bygget, samt hvælvingerne i hovedskibet. Kirken er 46,5 m lang, heraf udgør koret 19,7 m. Skibets bredde er 17 m og korets 7.5 m. Kirken blev gennemgribende restaureret, vel snarere ombygget, 1888-92 ved H.B. Storck og Hector Estrup. Ved den lejlighed fik sideskibene separate tage, og tagrytteren blev opsat. Desuden blev vinduer ommuret og gjort mere regelmæssige. Referencer Eksterne henvisninger Klosterkirken hos KortTilKirken.dk Horsens Klosterkirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Horsens Klosterkirke

Die Horsens Klosterkirke (dt. Klosterkirche Horsens) ist eine um 1270 in Horsens erbaute Kirche, welche zur Horsens-Gedved Provsti im Bistum Århus gehört. Geschichte Die Horsens Klosterkirke wurde zwischen 1261 und 1275 im gotischen Stil aus rot-braunen Ziegeln errichtet. Die zunächst einschiffige Kirche wurde 1400 durch Anbau niedriger Seitenschiffe zu einer Pseudobasilika erweitert und 1497 wegen eines Brandes renoviert. Sie ist 46,5 Meter lang, wovon alleine der Chor 19,7 Meter einnimmt, und 17 Meter breit. An die Kirche grenzte im Mittelalter das Franziskanerkloster St. Hans an. Mit der Reformation 1532 wurde das Kloster aufgelassen. Seitdem wird die Kirche von der evangelisch-lutherischen dänischen Volkskirche als Gemeindekirche für Horsens gemeinsam mit der etwa in 400 Meter Entfernung stehenden, ebenfalls im 13. Jahrhundert errichteten Horsens Vor Frelsers Kirke genutzt. Ab 1575 errichtete Karen Gyldenstierne (1544–1613), die Witwe des Gutsherrn Holger Ottesen Rosenkrantz von Schloss Boller, auf dem Gelände des aufgelassenen Klosters ihren Witwensitz Schloss Stjernholm. Die ehemalige Klosterkirche diente nun auch als Schlosskirche, bis das Schloss 1660 abgerissen wurde. Bau und Ausstattung Ursprünglich war die Kirche durch Kalkmalereien geschmückt, durch eine Renovierung im Jahr 1862 wurden diese jedoch größtenteils verdeckt. Schmuckvoll ist der gotische Altar, welcher durch Gold reich verziert ist. Der Eingang hoch zum Chor ist durch Cherubine mit goldenen Flammenschwertern bewacht. Darüber befindet sich ein Kreuz mit einer Figur des leidenden Christus. Die Kanzel wurde erst um 1600 errichtet und entspricht eher einem frühbarocken Stil. Literatur Horsens Klosterkirke (pdf, abgerufen am 27. März 2018) Weblinks Gemeinde der Horsens Klosterkirche
Anna Kirke

Anna Kirke også kendt som Annakirken er en kirke beliggende på Bjelkes Allé 19-21 på Nørrebro i Anna Sogn, Københavns Stift, tegnet af arkitekten P.V. Jensen Klint. Bygningen blev opført over tre etaper, der blev afsluttet i henholdsvis 1914, 1921 og 1928, og har plads til 200 mennesker. Den er opkaldt efter profetinden Anna. Kirkebygningen Annakirken deler visse gotiske stiltræk med to andre kirker i nærheden af Nørrebro, nemlig Grundtvigs Kirke og Bethlehemskirken, der ligeledes havde P.V. Jensen Klint som arkitekt. Kirken ligger skjult mellem husrækkerne i en gade på Nørrebro. Den er et lille trefløjet klosteranlæg, opført i røde, håndstrøgne sten, og med et rødt tag. Sidefløjene har blændingsprydede kamtakgavle i sengotisk stil. På hver ende af kirkefløjen er anbragt to små tagryttere med kirkens klokker. Selve kirken ligger i hovedfløjen på første sal. Kirkerummet har 275 siddepladser. Et muret pulpitur er båret af ottekantede granitsøjler, mens der står et gyldent alter fra 1935 af Thomas Hansen, som også har skåret prædikestolen. Altermaleriet er en kopi af Klagen over den døde kristus af Quinten Matsijs, udført af C. Budtz-Møller. Døbefonten er en granitkumme, tegnet af Jensen Klint. Fra loftet hænger seks messinglyssekroner. Orgelet blev bygget af Bruno Christensen & Sønner i 1979. I 1980 blev kirken restaureret og kirkerummet gjort lidt kortere, blandt andet for at gøre plads til en elevator. På samme til installeredes et nyt orgel, med 20 stemmer, fra Bruno Christensen. I kælderen ligger i dag FDF K9s lokaler. Arrangementer Anna Kirke lægger lokaler til en hel del forskellige aktiviteter arrangeret af både interne og eksterne grupper, herunder FDF K9, og Anonyme Alkoholikere Kirken er kendt for deres mange rytmiske koncerter, da kirkerummet på første sal er velegnet til rytmisk musik. Foruden de almindelige gudstjenester på søndage, arrangeres særlige gudstjenester med historiefortælling og aktiviteter målrettet børn og deres voksne; de kaldes barn-voksengudstjenester og efterfølges med fællesspisning. Hver onsdag er der desuden babysalmesang, som er sensoriske og kognitive sanglege med bl.a. sæbebobler. Her oplever babyerne såvel klaver- som orgelmusik. Anna kirke er åben for alle tirsdag-fredag fra kl. 9-11. Præster Annakirkens første to sognepræster var Johannes Waidtløw; sognepræst fra kirkens grundlæggelse frem til 1920, og Mads Grue; sognepræst fra 1920 til 1957. Kirkens nutidige præster Susanne Voss Pedersen og Jonna Dalsgaard har haft deres stillinger siden henholdsvis 1995 og 1999. Referencer Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Eksterne kilder og henvisninger Anna Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Anna Kirke hos KortTilKirken.dk
Anna Church, Copenhagen

Anna Church (Danish: Anna Kirke) is a Lutheran church in the Nørrebro district of Copenhagen, Denmark. It was designed by Peder Vilhelm Jensen-Klint, best known for his design of Grundtvig's Church, also in Copenhagen. Built in three stages, it was completed between 1914 and 1928. History At the turn of the 20th century the population grew rapidly in Copenhagen and the city authorities decided to employ an assistant pastor to work in the southern part of St. Stephen's Parish, one of the poorest working-class neighbourhoods of the city, until it could be disjoined as an independent parish. In 1907 the Copenhagen Church Trust acquired a cheap plot of land but it proved difficult to raise funds for the building of a church in the poor community. An Anna Committee was therefore set up, consisting of women named Anna from throughout the country, which endorsed everybody named Anna to donate DKK 1 for the project. Peder Vilhelm Jensen-Klint was commissioned to make a design in 1911 and it was built from 1913 to 1914. The church is named after Anna the Prophetess who appears in the passage from the Gospel about the Presentation of Jesus at the Temple which was read at the opening on 27 December 1914. After some years the church had become too small and Jensen-Klint was asked to design an extension. Once again the Anna Committee raised the necessary funds. This extension added a parish hall in a lateral which had a gable toward the street. The last extension was carried out from 1924 to 1928 and added a second lateral wing at the other end of the nave. Architecture The church consists of three wings built in red brick. The two lateral wings have stepped gables facing the street and flank a U-shaped space in front of the main wing. The roof is of red tiles and has two flèches with the bells. The brickwork is an exemplar of Jensen Klint's style. See also Gedser Church References External links Official website
Annakerk (Kopenhagen)

De Annakerk (Deens: Anna Kirke) is een luthers kerkgebouw in Nørrebro, een district van de Deense hoofdstad Kopenhagen. De kerk werd ontworpen door Peder Vilhelm Jensen-Klint, die vooral bekend is geworden door zijn ontwerp voor de eveneens in Kopenhagen gelegen Grundtvig's Kerk. De Annakerk werd tussen 1914 en 1928 in drie fases gebouwd. Geschiedenis Rond 1900 groeide de bevolking van Kopenhagen zo stormachtig dat het stadsbestuur besloot een geestelijk medewerker in te zetten in het zuidelijke deel van de Stefanusparochie, een van de armste arbeidersbuurten van de stad. Nadat dit deel een zelfstandige parochie werd kon er een stuk grond worden verkregen, maar het bijeen brengen van het geld voor de bouw van de kerk bleek in de arme buurt een lastige zaak. Er werd een comité opgezet, dat bestond uit vrouwen met de naam Anna uit het hele land . Aan iedereen met de naam Anna werd gevraagd één Deense kroon voor het project te doneren. Peder Vilhelm Jensen-Klint kreeg in 1911 de opdracht om een ontwerp voor het kerkgebouw te maken. De kerk werd vernoemd naar Anna, de bejaarde profetes die voorkomt in het evangelieverhaal, toen Jezus door Maria en Jozef werd opgedragen aan God (Lucas 2: 22-40). Tijdens de opening van de kerk op 27 december 1914 werd uit dit deel van de Bijbel voorgelezen. Na een paar jaar werd de kerk te klein en vroeg men aan dezelfde architect om een ontwerp voor te maken voor een uitbreiding. Opnieuw verzamelde het Anna Comité de noodzakelijke middelen. De uitbreiding betrof een parochiezaal die dwars op het kerkschip werd gebouwd met de gevel naar de straat. Een tweede dwarsvleugel aan de andere kant van het kerkschip werd in de jaren 1924-1928 uitgevoerd als laatste uitbreiding. Architectuur De kerk bestaat uit drie in rode baksteen uitgevoerde vleugels. De twee zijvleugels hebben trapgevels naar de straat toe, die samen met het kerkschip een U-vormige plattegrond vormen. Het dak is gedekt met rode dakpannen en heeft twee dakruiters met de klokken. Het metselwerk is een voorbeeld van Jensen Klint's stijl. Orgel Het orgel met 20 registers werd in 1979 gebouwd door Bruno Christensen & sønner. Afbeeldingen Externe link (da) Website Annakerk, Kopenhagen
Tirpitz-stelling

De Tirpitz-stelling was een Duitse verdedigingsstelling in de buurt van Blåvand, nabij de Deense stad Esbjerg. Tijdens de Tweede Wereldoorlog werd aan de bouw van de stelling begonnen, maar het werd door de Duitsers nooit afgebouwd. Geschiedenis In november 1943 kreeg Erwin Rommel de opdracht om de Atlantikwall - de Duitse kustverdediging - te inspecteren en waar nodig te versterken. Al snel achtte hij het nodig om nabij Esbjerg een bunkercomplex te bouwen, waar in 1944 dan ook mee gestart werd. De Tirpitz-stelling zou vier 380mm-kanonnen omvatten, die de zeeroute naar Esbjerg moest dekken. De kanonnen hadden een reikwijdte van 42 tot 45 kilometer. De stelling bestond uit 6000 m³ beton. De Duitsers bouwden de Tirpitz-stelling nooit af en de kanonnen werden nooit ingebouwd. Aan het einde van de Tweede Wereldoorlog lagen vier kanonnen op het treinstation van Guldager, tussen Varde en Esbjerg. Ze konden niet verder vervoerd worden, omdat de brug in Varde het gewicht van 110 ton niet kon dragen. Tegenwoordig is de stelling een museum. Externe link (da) Tirpitz-stelling
Aalborg Airport

Aalborg Airport (Danish: Aalborg Lufthavn) (IATA: AAL, ICAO: EKYT) is a dual-use (civilian/military) airport located in Nørresundby, Aalborg Municipality, Denmark, which is 3.5 NM (6.5 km; 4.0 mi) northwest of Aalborg. History Aalborg Airport was opened in 1938 as the second national airport. During World War II, Aalborg was occupied and used by the German Air Force. The 3rd and 5th squadrons of Bordfliegergruppe 196 (Embarked Air Group 196) as well as the group's staff unit, used Aalborg as a base for maritime reconnaissance flights and detachments serving aboard German Navy surface combatants. The present terminal building is from 2001. The airport was enlarged during 2007 and 2013, increasing the terminal size and number of gates. Scandinavian Airlines flew nonstop to Newark International Airport between April and October 2023. However, SAS discontinued the route after the first season due to low passenger numbers. Ryanair previously operated flights to London Stansted and seasonal flights to Girona, but they discontinued operations from the airport in March 2025 due to a new aviation tax levied by the Danish government.. Ryanair still operates from Aarhus Airport, roughly 100 km to the South . Facilities The airport is at an elevation of 10 feet (3 m) above mean sea level. It has two runways: 08L/26R is 2,654 by 45 metres (8,707 ft × 148 ft) and 08R/26L is 2,549 by 23 metres (8,363 ft × 75 ft). Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at the airport: Other facilities North Flying has its head office in the North Flying Terminal at Aalborg Airport. Greenland Express had its headquarters at the airport as well. Statistics Ground transport Train The airport is served by Aalborg Airport railway station on the Aalborg Airport railway line. The trains go to Copenhagen Central Station, calling at three stops in Aalborg and then several cities along the route. The station started operation on 13 December 2020. Bus City buses also go from the airport. See also List of the largest airports in the Nordic countries References External links Media related to Aalborg Airport at Wikimedia Commons Aalborg Airport official site: Danish or English AIP Denmark: Aalborg – EKYT VFR Flight Guide Denmark: Aalborg – EKYT Aalborg Airport Project details
Aeropuerto de Aalborg

El Aeropuerto de Aalborg (IATA: AAL, OACI: EKYT) es un aeropuerto con doble uso (civil/militar) localizado en Nørresundby, Dinamarca, a 6.5 km al noroeste de Aalborg. Aerolíneas y destinos Destinos nacionales Destinos internacionales Estadísticas Ver fuente y consulta Wikidata. Información Aeroportuaria Dirección Aeropuerto de Aalborg Ny Lufthavnsvej 100 DK-9400 Nørresundby Dinamarca Teléfono (45) 98 17 11 44 Horario de operación 06:00 - 23:30 Clasificación aeroportuaria 4E (cat. 7) Compras libres de impuestos El aeropuerto tiene un duty free que sólo abre cuando hay vuelos internacionales. Transporte Taxi — Hay disponibles taxis para desplazarse a la ciudad afuera del edificio terminal. Bus — Hay dos líneas de bus aeroportuario que lleva a los pasajeros desde el aeropuerto a: Frederikshavn vía Sæby y Hirtshals vía Brønderslev y Hjørring. Hay también autobuses a Aalborg. Carretera — Existen algunas opciones para el pasajero para ir o volver del aeropuerto por carretera: coche; bus; y servicio de taxi. Tren — La estación se inauguró en 2020. Dirección Desde Aalborg Tomar la ruta 180 hasta el puente Limfjord. Después tomar la ruta 55 hasta pasar Nørresundby. Seguir las señales. Desde el norte (desde Hirtshals) Tomar la autovía E39. Tomar la salida 10. Seguir la ruta 11 hasta la unión con la ruta 55. Tomar la salida 55 y seguir las señales. Desde el noreste (desde Frederikshavn) Tomar la autovía E45. Tomar la salida 21. Ir a la derecha a través de Nørresundby. En el cruce, ir a la izquierda en la ruta 55. Seguir las señales. Desde el sur (desde Aarhus) Tomar la autovía E45. Tomar la salida 21. Ir a la derecha a través de Nørresundby. En el cruce ir a la izquierda en la ruta 55. Seguir las señales. Desde el oeste (desde Thisted) Tomar la ruta 11 en sentido contrario a Aalborg. Tras pasar Nørresundby, dirigirse a la izquierda en sentido contrario a Aalborg. Seguir las señales. Referencias AIP Dinamarca: Aalborg - EKYT VFR Guía de vuelo de Dinamarca: Aalborg - EKYT Enlaces externos Página web oficial del aeropuerto de Aalborg: Danés o Inglés Imagen de satélite de Google Maps
Aéroport d'Aalborg

L'aéroport d'Aalborg (en danois : Aalborg Lufthavn) (code IATA : AAL • code OACI : EKYT) est un aéroport à la fois civil et militaire, localisé près de la ville de Nørresundby, au Danemark. Il dessert la ville danoise d'Aalborg (à environ 6 km de l'aéroport). Histoire L’aéroport d’Aalborg est inauguré en 1938. Dès ses premières années, l’infrastructure a accueilli à la fois des vols civils et des opérations militaires. Durant la Seconde Guerre mondiale, l’aéroport est utilisé par la Luftwaffe, puis il est réintégré dans le réseau civil danois après 1945. Au cours de la seconde moitié du XXe siècle, l’aéroport connaît plusieurs phases d’agrandissement et de modernisation, permettant d’accueillir des avions de plus grande capacité et d’ouvrir des liaisons régulières, principalement avec Copenhague mais aussi vers d’autres destinations européennes. Aujourd’hui, Aalborg est le principal aéroport du Jutland-du-Nord. Il combine une activité civile (vols domestiques et internationaux) et une base militaire, notamment utilisée par l’armée de l’air danoise. En septembre 2025, en l’espace d’une semaine, l’aéroport a dû interrompre son activité à deux reprises après la détection de drones dans son espace aérien. Service des voyageurs Accueil Desserte Intermodalité Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies et destinations Édité le 10/02/2020. Actualisé le 03/02/2023. Références Liens externes Informations complémentaires Portail de l’aéronautique Portail du Danemark
Aalborgi repülőtér

Az Aalborgi repülőtér (IATA: AAL, ICAO: EKYT) egy nemzetközi repülőtér a dániai Nørresundbyben, Aalborg közelében. A repülőtér vegyes (civil/katonai) használatú. 1938-ban nyitották meg. Légitársaságok Air Norway (Oslo) Atlantic Airways (Vágar) British Airways Sun Air of Scandinavia / Finnair (Oslo, átszállással Helsinki) Cimber Air (Koppenhága) Scandinavian Airlines System (Koppenhága) Sterling (Koppenhága, London, Malaga) Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Balesetek 2007. szeptember 9.: Scandinavian Airlines 1209-es járat Jegyzetek További információk Hivatalos honlap (dán, angol) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Aalborg

L'aeroporto di Aalborg (IATA: AAL, ICAO: EKYT) è il terzo aeroporto danese, è situato vicino alla città di Aalborg. Statistiche PasseggeriAnno300.000600.000900.0001.200.0001.500.0001.800.000200020052010201520202025PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-f400d16910458ce25d7fdd39ca764a8e985bb34056428836b34967778e9b4cd58dfcf017cdb04eda2c5d374053559c82585e6c00ea14888eaa3fc5f20ff5a4b1__zr5810974-cls-30480722:hover{pointer-events:none}.mw-chart-f400d16910458ce25d7fdd39ca764a8e985bb34056428836b34967778e9b4cd58dfcf017cdb04eda2c5d374053559c82585e6c00ea14888eaa3fc5f20ff5a4b1__zr5810974-cls-30480723:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-f400d16910458ce25d7fdd39ca764a8e985bb34056428836b34967778e9b4cd58dfcf017cdb04eda2c5d374053559c82585e6c00ea14888eaa3fc5f20ff5a4b1__zr5810974-cls-30480724:hover{cursor:pointer}.mw-chart-f400d16910458ce25d7fdd39ca764a8e985bb34056428836b34967778e9b4cd58dfcf017cdb04eda2c5d374053559c82585e6c00ea14888eaa3fc5f20ff5a4b1__zr5810974-cls-30480725:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-f400d16910458ce25d7fdd39ca764a8e985bb34056428836b34967778e9b4cd58dfcf017cdb04eda2c5d374053559c82585e6c00ea14888eaa3fc5f20ff5a4b1__zr5810974-cls-30480726:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Aalborg Collegamenti esterni Sito Ufficiale: in Danese o in Inglese
Aalborg Lufthavn

Aalborg Lufthavn (IATA: AAL, ICAO: EKYT) is een civiel/militaire luchthaven op ongeveer 7 kilometer van de Deense stad Aalborg. De Koninklijke Deense luchtmacht opereert hier met C-130 Hercules-transportvliegtuigen. KLM Cityhopper onderhoudt een rechtstreekse lijnvlucht vanuit Schiphol. Geschiedenis De luchthaven werd op 4 september 1936 geopend voor het vliegverkeer. In de eerste jaren na de opening werd er vooral gevlogen op Kopenhaven, wat als de eerste binnenlandse passagiersvlucht van Denemarken werd gezien. Kort nadat de Duitsers Denemarken bezetten in 1940, werd de luchthaven gebruikt voor de Operatie Weserübung en diende de luchthaven als belangrijke stop voor de Luftwaffe onderweg naar Noorwegen. Na de verovering van Noorwegen heeft de luchthaven ook als uitvalsbasis gediend voor Slag om Engeland. Naarmate de oorlog vorderde, werd de luchthaven tussen 1940 en 1941 steeds verder uitgebouwd en was het een van de meest versterkte luchthavens van het bezette Europa. Na de Tweede Wereldoorlog werd de burgerluchtvaart hervat en werd er vanaf 1946 door SAS vanaf de luchthaven gevlogen. Na de koude oorlog werd de luchthaven steeds minder belangrijk voor de Koninklijke Deense luchtmacht. De permanente stationering van gevechtsvliegtuigen werd in 2005 opgeschort en vandaag de dag doet de luchthaven op militair gebied nog dienst als militair transportvliegveld. Er wordt vooral gebruikgemaakt van C-130 Hercules-transportvliegtuigen. Tussen 2006 en 2008 vloog de lagekostenluchtvaartmaatschappij Sterling.dk vanaf Aalborg naar Københavns Lufthavne Kastrup en Londen Gatwick. De maatschappij stopte met vliegen in 2008, toen het failliet ging. Externe links Officiële website Overzicht van bestemmingen vanaf luchthaven Aalborg
Port lotniczy Aalborg

Port lotniczy Aalborg (duń. Aalborg Lufthavn) – port lotniczy w północnej Danii, na Nørrejyske Ø, na północ od Aalborgu, trzeci pod względem wielkości w kraju. Port należy do linii SAS; obsługuje też Maersk Air, Cimber Air i Sun-Air/British Airways. Oferuje loty pasażerskie do Kopenhagi, Billund, Oslo i Kristiansand. Kodem IATA portu jest AAL. Linie lotnicze i połączenia Przypisy Linki zewnętrzne Strona Aalborg Lufthavn