NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sct. Mathias Centret

Sct. Mathias Centret (tidl. Sct. Mathias Marked) er et indkøbscenter i Viborg midtby, som ejes af ejendomsselskabet DADES. Centret blev indviet 19. oktober 1977. I perioden fra januar 2001 til maj 2002 blev centret ombygget og udvidet til 14.558 m², som i dag er fordelt på 35 butikker i 2 etager (34 specialbutikker og supermarkedet Løvbjerg). I forbindelse med udvidelsen ændrede man navn fra Sct. Mathias Marked til det nuværende. I oktober 2014 åbnede to nye butikker og en cafe i centret. Derudover udvidede og moderniserede man en række eksisterende butikker. Der er store indgange til centret fra Sct. Mathias Gade og Fischers Plads, mens der er en lille indgang via en trappe fra Dumpen. Eksterne henvisninger Sct. Mathias Centrets hjemmeside
Sct. Michaels Skole

Sct. Michaels Skole er en katolsk privatskole i Kolding. Skolen ligger ved siden af den katolske kirke Sct. Michaels Kirke. Skolen har haft flere nonner, men den sidste har forladt skolen. Skolen blev oprettet i 1882 og havde hundredårsjubilæum i 1982. Selvom skolen er katolsk kan protestantiske og andre troende sagtens gå på skolen, og faktisk er der flere protestanter end katolikker på skolen. Eksterne links Skolens hjemmeside
Sdr. Nærå Valgmenighedskirke

Sønder Nærå Valgmenighedskirke (Betaniakirken) ligger ved landsbyen Sønder Nærå ca. 12 km SSØ for Odense (Region Syddanmark). Initiativet til at etablere en grundtvigsk valgmenighed i Sønder Nærå opstod, efter sognets præst Jakob Kofoeds afgang 1873. I første omgang tilbød man stillingen som valgmenighedspræst til Vilhelm Birkedal, der allerede var valgpræst ved Nazarethkirken i Ryslinge. I stedet besluttedes det at lade den ny kirke i Sønder Nærå fungere som filial for Nazarethkirken. Båndene til Ryslinge blev løsnet 1882, da Sønder Nærå blev en selvstændig valgmenighed. I årene 1883-1905 havde den Odense Valgmenighedskirke som filial. Bygning Kirken er oprindelig tegnet som en korskirke hvis østre arm tjente som kor. Den stod færdig i slutningen af 1874 og kunne indvies 10. januar 1875 med navnet Betania. Dens nuværende udseende skyldes tilføjelsen af et tårn i vest 1891, og en større ombygning 1930-31 efter tegninger af arkitekt Ejner Mindedal Rasmussen, Ollerup, der også omfattede tilføjelsen af et kor. Herefter fremstod kirken som en traditionel landsbykirke i nyromansk stil. Inventar Af kirkens oprindelige inventar er bevaret alterbordet, gipskopien efter Thorvaldsens Kristusstatue, altersættet, de ældste alterstager, døbefonten og prædikestolen. Det nuværende altermaleri forestiller Fremstillingen i Templet og er malet af Christen Dalsgaard, der udførte flere altertavler til grundtvigske valgmenigheder. Det blev anskaffet 1886. Siden er inventaret ikke mindst blevet suppleret med flere arbejder af kunstsmed Hans Rasmussen og hans Hudevad Smedje, hvis hustru, Alfrede Rasmussen, i årtier var kirkens organist. Hans arbejder tæller den fornemme alterskranke, en syvstage, et dåbsfad, gelænderet til prædikestolsopgangen og flere lysekroner. Omkring 2010 udførte Kirsten Aaes fire malerier til prædikestolens fag med fremstillinger af livet i menigheden; et centralt aspekt af den grundtvigske kristendomsopfattelse. Litteratur Burmeister, David; Wangsgaard Jürgensen, Martin (2017). Danmarks Kirker, vol. IX, Odense Amt. Sønder Nærå Valgmenighedskirke (PDF). Nationalmuseet. Noter Eksterne kilder og henvisninger Sønder Nærå Valgmenighedskirke hos KortTilKirken.dk
Sebber Kirke

Sebber Kirke er en kirke umiddelbart øst for gården Sebber Kloster, nordvest for Halkær Bredning i det nordlige Himmerland. Indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Slet Herred Ålborg Amt. Kirken er resten af et benediktinernonnekloster opført i slutningen af 1100-tallet. I sin nuværende skikkelse fremtræder kirken som en sengotisk langhusbygning med tresidet østafslutning og tårn, i murværket ses åbninger til klosterceller i to stokværk. Efter reformationen afløste Sebber kirke en tidligere sognekirke på Sankt Nicolai bjerg, øst for Sebber kirke; skråkantsoklen under nordmuren samt vestgavlens granit og kridtkvadre kan muligvis stamme fra denne kirke. På et senere tidspunkt er kirken blevet herregårdskirke, tårnet og våbenhuset er opført af Margrethe von Lühe, der døde i 1667, i våbenhusets gavl ses initialer for Margrethe von Lühe som blændinger. Kirken overgik til selveje i 1955. I østafslutningens murværk er indsat en romansk gravsten. I våbenhuset står rester af en romansk døbefont af granit, som muligvis kan stamme fra den nedlagte kirke på Sankt Nicolai bjerg eller en anden nedlagt kirke i området, idet klostre ikke havde dåbsret i katolsk tid. Kirken blev restaureret i 1966-67. Ved restaureringen i 1966-67 har man bevaret den indretning, som rummet havde i 1739. Man kan ses nicher og blændinger fra tiden, da bygningen fungerede som kloster og var inddelt i to stokværk. Altertavlen i senbarok dateres til 1750, i midterfeltet ses Nadveren i relief flankeret af Moses og Aron, i topstykket ses korsfæstelsen og på postamentet ses våben og monogrammer for Bagge Glerup og Henrica Margreta Holst, som har skænket tavlen. Prædikestolen stammer fra renæssancen. Stoleværket stammer fra 1739 med enkelte herskabsstole fra renæssancen. Vestpulpituret med herskabsstol er opsat af Bagge Glerup og Henrica Margreta Holst i 1773, i felterne ses pietistiske allegorier. I kirken ses en figursten over Jørgen Glerups første hustru Karen Albretsdatter samt en figursten over Oluf Brockenhuus (død 1634) og hans hustru Else Steen (død 1616), desuden ses et sandstensepitafium over Jørgen Jensen (død 1727) og hustru. Under restaureringen i 1966-67 fandt man kalkmalerier på skibets vægge, af bevaringsmæssige årsager måtte kalkmalerierne trækkes af væggen og opsættes på en særlig plade. Kalkmalerierne dateres til omkring 1500 og tillægges det såkaldte Sebber-værksted, som har forbindelse til Sæby-værkstedet, de to værksteder har begge arbejdet i den nærliggende Nibe Kirke. På de aftrukne kalkmalerier ser man Jacob d.æ. med glorie og hat samt to uidentificerede helgenhoveder, et billede af Sankt Laurentius opbevares på Nationalmuseet. Kirkens romanske døbefont har glat kumme med omløbende rundstav under mundingsranden og zigzag mønster nederst, den firkantede fod har arkader og dekorativ udsmykning, muligvis dyr, og på fonten ses farverester. Referencer Eksterne henvisninger Nordenskirker.dk Arkiveret 6. maj 2021 hos Wayback Machine Sebber Kirke på KortTilKirken.dk
Seden Skole

Seden Skole ligger i Seden, en tidligere landsby, som i dag er en bydel i Odense. Skolen blev flyttet til sin nuværende placering på Bullerupvej 30 i 1956. I dag går der ca. 600 elever, fordelt på 10 årgange i 27 klasser.30 % af eleverne er tosprogede. Sprogpolitik Skolen har fået landsdækkende medieopmærksomhed for sin sprogpolitik, efter at den i 2009 indførte en regel om, at det var forbudt for eleverne at tale andre sprog end dansk indbyrdes i frikvartererne, hvis der var nogen tilstede, som ikke forstod det pågældende sprog. Skolelederen Carsten Høyer forklarede i 2016 til Berlingske, at "Dansk er skolens fællessprog, men hvis der sidder nogle tosprogede elever og taler indbyrdes på deres modersmål i et frikvarter, så er der ingen, som har ondt af det. Der må gerne tales andet end dansk, men ikke hvis der er nogen tilstede, som ikke forstår det talte sprog". Reglen blev indført på baggrund af tidligere episoder, hvor det havde skabt utryghed, at nogle elever i konfliktsituationer havde slået over i arabisk. Andet I 2017 blev skolen udnævnt til "Årets bedste MOT-skole" blandt de danske skoler, der deltager i det norsk-inspirerede arbejde MOT for trygge ungdomsmiljøer. I 2016 havde en grupper personer planer om at oprette en friskole i Seden, men planerne er foreløbig ikke blevet realiseret. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Arkiveret 22. oktober 2017 hos Wayback Machine
Seem Kirke

Seem Kirke er en romansk bygning på den sydlige kant af Ribe Ådal, ca. 4½ km sydøst for Ribe. Den ligger i den nordlige udkant af den spredte bebyggelse Seem. Søren Krarup var præst her i perioden 1965-2005. Eksterne kilder og henvisninger Seem Kirke på KortTilKirken.dk Seem Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Seem Klosterkirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Seest Kirke

Seest Kirke er en sognekirke i den vestlige Koldingbydel Seest. Seest Kirkes kor og skib i romansk stil fra ca. 1180 med senere ombygninger, mens tårnet er fra den sene middelalder. Sognepræst i Seest Kirke er Anna-Sofie Arendt. Menighedsrådsformand er Jonas Christensen. På kirkegården er bl.a. Christian Bartholdy begravet. Referencer Eksterne henvisninger Seest Kirke hos KortTilKirken.dk Seest Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Seest Kirke

Seest Kirke är en kyrka som ligger i stadsdelen Seest i sydvästra delen av Kolding. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i romansk stil omkring år 1200 och bestod av långhus med smalare kor i öster som avslutades med en absid. Under senmedeltiden uppfördes ett kyrktorn i väster. Ett vapenhus vid södra sidan tillkom på senmedeltiden men revs vid mitten av 1800-talet. Absiden revs i ett tidigt stadium, förmodligen på medeltiden. Nuvarande raka korgavel av små tegelstenar tillkom 1847. Inventarier Dopfunten av röd granit har medeltida ursprung. Funten består av en cylindrisk cuppa som vilar på en fyrkantig fot. Altaruppsatsen är tillverkad 1594 och har målningar från 1847 och 1902. Nuvarande predikstol är byggd 1663. I korbågen finns ett krucifix som är byggt 1763 och består av en 139 cm hög kristusfigur som är fastsatt på ett 200 cm högt kors. Orgeln med ursprungligen sex stämmor är byggd 1964 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hillerød. 1980 restaurerades orgeln och försågs med en extra stämma. Referenser Seest Kirke i bokverket Danmarks Kirker Seest Kirke hos KortTilKirken.dk Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Seest Kirke.
Sejlflod Kirke

Sejlflod Kirke er en kirke i Sejlflod Sogn i Aalborg Kommune. Kirken ligger i Sejlflod højt placeret over byen. Den blev opført i 1100-tallet. Kirkens skib og kor er romanske, opført af kvadersten i en forholdsvis streng stil uden apsis. Der er et oprindeligt vindue i kirkens nordside og 2 tilmurede, ét i korets østgavl og ét i skibets nordmur. Våbenhus og tårn er fra 1500-tallet, opført af genbrugte granitkvadre og gule munkesten. Våbenhuset vender mod nord. Kirken har en romansk døbefont udført i granit med to løvehoveder. Eksterne kilder og henvisninger Sejlflod Kirke hos KortTilKirken.dk
Sejlgård

Sejlgård er en hovedgård i Funder Sogn, Silkeborg Kommune. Den ligger på et moræneplateau oven for Funder Ådalen. Den var i 1598 en bondegård under Silkeborg Slot; i 1663 blev 3 tdr. hartkorn udlagt til en hofskrædder Andreas Søbøtker og den var krongods til 1724 da den blev skødet til etatsråd Jens Jørgensen Seerup, og har siden været på private hænder; et konsortium udstykkede i 1913 en del af jorden. Hovedbygningen er en enetages bindingsværksbygning fra 1723 med saddelkvist og tegltag. Der har været to korte sidefløje, der blev nedrevet i 1920. I bygningen er der et loftsmaleri af Frederik Vermehren, der har opholdt sig på gården. Eksterne kilder og henvisninger J.P. Trap: Danmark, bd. 7 Viborg Amt, femte udgave 1962.
Sejlstrupgård

Sejlstrupgård eller Sejlstrup Gods er en herregård i Sejlstrup Sogn i det tidligere Børglum Herred Hjørring Amt, nu Hjørring Kommune i Vendsyssel. Navnet "Sighaels-torp" indeholder formentlig navnet på gårdens grundlægger "Sighael", og sognet har utvivlsomt fået navn efter gården. Sådanne navne stammer fra omkring 1000-tallet. Til godset hører Sejlstrup Kirke, sognekirken, der er bygget i romansk tid omkring år 11—1200-tallet. Den kaldtes også i gammel tid Sejlstrup Kapel og er vel bygget som kapel for hovedgårdens beboere og fæstere under den. Gården nævnes første gang 1335 i forbindelse med den daværende ejer væbner og senere ridder Markvard Ratztorp. Han afhændede det på et eller andet tidspunkt til Børglum Bispestol. I bispetiden dvs. 1350 – 1538 bestyredes gården af forskellige bispelige lensmænd. Følgende har været lensmænd: Jes Thomesen 1465, Henrik Friis 1480 (han ejede senere Odden), Markvard Jensen (Rodsteen) 1486 og 1494 og Laurids Konge 1513. Under Klemensfejden 1534 blev Sejlstrup Slot afbrændt. Den lå dengang lidt nord for kirken og der spores muligvis endnu et lavt, firkantet voldsted omgivet af en grav og en ydervold. Ved genopbygning er gården muligvis begyndt at ligge på dens nuværende plads. På den gamle tomt blev i 1870 fundet en skriftlig ordre på latin fra paven til bispen i Schwerin dateret den 29. jan 1367. (Acta pontificium Danica, Nr. 634) -Bispen i Schwerin skal undersøge de klager, som Biskop Jens Mikkelsen og Kapitlet i Børglum har rette mod biskop Magnus i Ribe. Han får apostolsk fuldmagt til, hvis det forholder sig rigtigt med klagerne, at bansætte Magnus indtil denne gør sine forseelser gode igen og møder ved kurien med et bevis for det fra bispen i Schwerin. Ejere 1335-1356 Væbner Markvard Ratztorp til Labinggård og Åkær 1356-1536 Børglum bispestol 1536-1651 Kronen 1651-1656 Jacob Kohl 1656-1684 Galtie Grates 1656-1684 Peiter Andreasen van Stawern 1684-1687 Kronen 1687-1689 Peter Rodsteen 1689 Jens Rodsteen 1689-1714 Arnold Christian Dyssel 1714-1715 Boet efter Arnold Chr. Dyssel 1715-1717 Martin Dyssel 1715-1718 Arnold Chr. Dyssel 1718-1746 Jesper Jespersen 1746-1747 Ane Lassen til Rødslet 1747-1749 Mathias Lassen til Bjørnsholm 1749-1768 Peder Biering 1768-1798 Erik Hansen Wilsbech 1798-1805 Arent Hassel Rasmussen 1805-1848 Rasmus Høyer 1848-1865 Jens Juulby Høyer 1865-1881 Axel Rosenkrantz Segelcke 1881-1912 Severin Peter Vincentz Segelcke 1912-1917 Konsortium: Knud Christiansen, Hans Østergård, Chr. Nielsen 1917-1947 Knud Christiansen 1947-1948 Konsortium 1948-1952 Niels Åge Christensen 1952-1954 J. W. Olesen 1954-2000 Hans A. Christensen og Chr. P. Christensen 2000- Mogens Steen Frederiksen og Annegrete Frederiksen Referencer
Sejlstrup Kirke

Sejlstrup Kirke er en romansk kirke opført i udhuggede kvadrer af granit, i perioden ca. 1100-1200. Den ligger i Sejlstrup Sogn i Hjørring Kommune ( tidligere Løkken-Vrå Kommune, Børglum Herred , Hjørring Amt). Det er en lille kirke uden tårn; Våbenhuset er tilføjet senere. Skibet og kor har bjælkeloft. Kirken blev restaureret i 1907, hvorunder den oprindelige prædikestol blev ødelagt under en brand. Eksterne kilder og henvisninger Sejlstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
Selsø Kirke

Selsø Kirke er en kirke mellem Selsø Sø og herregården Selsø på Hornsherred. Præst ved kirken er Victor Graeser-Greve. Kirken består af et romansk skib og kor af granitkvadre, en rund alterbygning af frådsten og våbenhus og tårn af tegl. De to kirkeklokker er muligvis fra år 1300 og 1467. Kirken indgår i Danske Digterruter for Henrik Pontoppidan. Giftgasser I juli 1987 blev kirken renset for borebiller af Skadedyrscentralen. 10 dage efter skulle der afholdes en begravelse i kirken. Her fik sognepræsten, kirketjeneren, kirkesangeren og en gæst symptomer på forgiftning. Selv om Miljøstyrelsen ikke har kunnet påvise koncentrationer over grænseværdierne, blev mange syge efter ophold i bygningen. I 1996 beordrede Miljøstyrelsen derfor, at man kun måtte træde indenfor iført nødvendige værnemidler med friskluftforsyninger udefra. Lukningen tvang kirken til særdeles gennemgribende renovering og rensning: Alt inventar blev fjernet. Væggene blev renset helt af, og der blev fjernet jord under hele gulvet i en halv meters dybde. Det formodes, at gassen var så tung, at den lejrede sig her. De gamle bænke blev kasserede og erstattet af nye. Alt andet inventar som prædikestol og alter blev grundigt renset. Desuden er der nu efter krav fra miljømyndighederne etableret et særligt ventilationsanlæg, så luften lige over gulvet bliver udskiftet. Renoveringen betød, at man fandt to ukendte kalkmalerier. Menighedsrådet vandt i 1996 en retssag mod Skadedyrscentralen, der blev kendt ansvarlige for, at kirken var ubrugelig. Et erstatningskrav rejst mod den, gav 500.000 kroner. Af de 12 mio. kr. rensningen har kostet, lånte Kirkeministeriet de 3,5 mio. kr., mens resten måtte lånes gennem stiftsmidlerne. 1. søndag i advent 1999 (28. november) blev kirken genåbnet. Galleri Noter Eksterne kilder og henvisninger Kristeligt Dagblad 9. november 1999: "Luften renset i Selsø Kirke" Selsø Kirke hos KortTilKirken.dk Selsø Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sengeløse Kirke

Sengeløse Kirke er en kirke i Sengeløse Sogn i Høje-Taastrup Kommune. Kirken er opført omkring 1150 af rå og kløvede kampesten, der i dag skjuler sig bag kirkens hvidkalkede puds. Biskop Absalon skænkede kirken til Vor Frue Kirke i Roskilde ved indvielsen, og samtidig blev kirken viet til Sankt Paul. Kirken blev bygget efter tidens skik i romansk stil og bestod som de andre landsbykirker oprindelig kun af et skib og et lille kor med bjælkeloft og få og små vinduer. I løbet af de følgende 300 år er koret blevet erstattet af en tilbygning mod øst i hele skibets bredde, og kirken er blevet forsynet med et tårn mod vest samt et våbenhus mod syd. I første halvdel af 1400-tallet er det flade loft blevet fjernet til fordel for et tre-faget krydshvælv, og vinduerne er blevet udvidet. Fra reformationen i 1536 og til 1948, hvor kirken blev selvstændig, hørte den under Katrinebjerg Gods. Alteret er fra 1581 med malerier af nadveren, korstfæstelsen og opstandelsen samt de fire evangelister. Barokaltertavlen fra 1650 har et maleri af den hellige nadver. Døbefonten er af granit og er mindst lige så gammel eller ældre end kirken. Se også Snubbekorset Sengeløse Eksterne kilder og henvisninger Sengeløse Kirke hos KortTilKirken.dk Sengeløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Sennels Kirke

Sennels Kirke ligger i Sennels Sogn i Thy. Eksterne kilder og henvisninger Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Sennels Kirke hos KortTilKirken.dk Sennels Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) http://www.hillerslev-kåstrup-sennels.dk/page/38/sennels-kirke
Serridslevgård

Serridslevgård er en sædegård som første gang nævnes i 1424. Herregården ligger i Nebel Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført 1777 af arkitekt Anders Kruuse, men er udvidet i 1937 af arkitekt Mogens Clemmensen. Serridslevgård Gods er på 471 hektar Ejere af Serridslevgård (før 1424) Karine Clausdatter Krumpen (1424-1599) Maribo Kloster (1599-1615) Claus Sørensen Mund (1615) Kirsten Harbou gift (1) Mund (2) Munk (1615-1632) Niels Munk / Jørgen Munk (1632-1656) Niels Munk (1656-1675) Henrik Mund (1675-1682) Birgitte Mormand gift Mund (1682-1692) Jens Mikkelsen Mule (1692-1742) Henrik Jensen Mule (1742-1747) Maren Høstmark gift (1) Mule (2) Lautrup (1747-1749) Frederik Lautrup (1749-1768) Gerhard Hansen de Lichtenberg (1768) Bodil Hoffgaard gift de Lichtenberg (1768-1801) Frederik Ludvig Christian Beenfeldt (1801-1802) Catharina Elisabeth Gerdtsdatter de Lichtenberg gift Beenfeldt (1802-1812) Christoffer Dahl (1812-1824) Handelshuset Muusmann & Schweller (1824-1842) Karen Pauline Lilienskiold gift von Gersdorff (1842-1882) Sophie Charlotte Poulsdatter von Gersdorff (1882-1883) Sophie Charlotte Poulsdatter von Gersdorffs dødsbo (1883-1889) Hans Christian Brodersen (1889-1902) Doris Jordt gift Brodersen (1902-1919) Peter Jordt Brodersen (1919-1951) Axel Nissen (1951-1982) Paula Poulsdatter Larsen gift Nissen (1982-1994) Børge Poul Edvard Nissen (1994-2021) Dorthe Nissen (2021-) Serridslevgaard ApS Ekstern henvisning Dansk Center for Herregårdsforskning: Serridslevgård Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016
Serritslev Kirke

Serritslev Kirke er en kirke i landsbyen Serritslev beliggende nær ved bronzealderhøjen Klanghøj hvorpå klokkestablen står. Kirken er opført i midten af 1100-tallet af granitkvadre i romansk stil. Soklen er af granitkvadre med skråkant. Både skib og kor har blytag. Et våbenhus er tilføjet på nordsiden i 1500-tallet opført af røde munkesten der er kalket hvide og har tegltag. På nordmuren findes to små oprindelige vinduer. På sydmuren af koret findes et oprindeligt vindue. De tre vinduer i skibet er nyere. På sydsiden ses en tilmuret dør hvor mændene skulle gå ind. Helt op i nyere tid sad kvinderne i venstre side, spindesiden, mens mændene sad i højre side, sværdsiden, i kirkerne. Både i skibet og i koret på sydsiden ses små firkantede huller i muren, det samme i nordsiden af koret. De stammer fra middelalderen hvorigennem spedalske kunne få nadveren. I 1529 måtte kirken aflevere sin klokke til kongens kanonstøberi i København. En anden klokke fra ca. 1550 opbevares på Vendsyssel Historiske Museum i Hjørring. Den nuværende klokke stammer fra 1934 og blev støbt på A/S Jysk Jernstøberi i Brønderslev. Kirkens indre blev i slutningen af 1950'erne restaureret. Ved samme lejlighed blev der indsat nye stolerader. Døbefonten af granit stammer sandsynligvis fra kirkens opførelse. Dåbsfadet af messing bærer årstallet 1714, men menes at være 100 år ældre. Dåbskanden stammer fra 1985. Krucifikset på sydvægen stammer fra middelalderen og har oprindeligt været ophængt over korbuen. Alterbordet der er af granitkvadre, og den trefløjede altertavle af egetræ er fra 1959. Prædikestolen, til hvilken opgangen findes i korets indvendige mur er fra 1626. Sognet, der fra middelalderen var kirkeligt anneks til Vrå og Em, blev i 1835 selvstændigt sogn, og fik i 1859 Vestre Brønderslev sogn som anneks, for i 1886 at blive anneks til dette sogn. Kilder C. Klitgaard: Serritslev Sogn. Poul Pedersen: Serritslev Kirke. Fra: By og Land 10. Eksterne kilder og henvisninger Serritslev Kirkegård Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Serritslev Kirke hos KortTilKirken.dk
Olieraffinaderiet i Fredericia

Olieraffinaderiet i Fredericia er et olieraffinaderi ved Primærrute 22 i den nordlige ende af Fredericia. På raffinaderiet, der tidligere tilhørte Dansk Shell, nu Crossbridge Energy A/S, produceres flydende gas, jetbrændstof, benzin, dieselolie, fyringsolie og fuelolie. Shell Raffinaderiet blev opført i perioden 1963 til 1966 og indviet den 19. august 1966. Ved Fredericia Havn blev der bygget et havneanlæg og et system med fire rørledninger, hver på 7 km længde, der transporterer råolien mellem havnen og raffinaderiet. I 1984 blev en 320 km lang rørledning fra oliefelterne i Nordsøen indviet. Anlægget producerer 10.000 tons brændstof i døgnet (en tredjedel af Danmarks behov) og eksporterer omtrent samme mængde. Processerne afgiver en del overskudsvarme, som sendes ud til en fjerdedel af områdets varmeforbrugere. Det skønnes at havneanlægget i 1970'erne og 80'erne pga. gennemtæring har udledt 150.000 liter olie til jorden under anlægget. I 2016 indgik Shell en aftale om at sælge Dansk Shell, herunder raffinaderiet i Fredericia, til firmaet Dansk Olieselskab. I januar 2018 meddelte Shell imidlertid, at salget var aflyst. Et mindre anlæg bygges for at omdanne biomasse til råolie. Den 25. januar 2021 blev det offentliggjort at der er indgået en salgsaftale for A/S Dansk Shell med amerikanske-baserede Postlane Partners. Raffinaderiet bruger naturgas og egenproduceret gas i processerne, og 35 tons brint dagligt. I 2025 fik raffinaderiet sin første elektrisk fremstillede brint fra 20 MW vand-elektrolyse på fabrikken, hvoraf noget går til raffinaderiet og bruges i Power-to-gas. Brint-produktionen kan skrues ned når der mangler el i elnettet. Anlæggets spildvarme bruges i byens fjernvarme. Desuden eksporteres 1 ton brint ad gangen i lastbil til Wuppertal i Tyskland. Referencer Eksterne henvisninger Crossbridge hjemmeside
Shoppen

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Shoppen er et indkøbscenter i Skalborg ved Aalborg. Centret indeholder 17 butikker og ligger ved siden af Aalborg Storcenter i handelsområdet City Syd. Butikker Centret indeholder bl.a. følgende butikker: Bahne Børnenes Kartel Elgiganten FitMom Aalborg Gina Tricot H&M iHelp Intersport Outlet Kings & Queens Partyland Schou Bertelsen Sko Holy Cow Bogø Sandwich Kochs Kaffebar Tian Fu Nordisk Film Biografer Henvisninger