NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Madsbyparken

Madsbyparken er et stort grønt areal i det vestlige Fredericia på ca. 80 ha., der bl.a. indeholder familieattraktion, Madsby Legepark. Legeparken er et gratis udendørs legeland med dyrehold, legeplads, tarzanbane og dukketeater. Madsbyparken er også Fredericia Idrætscenter, et af Danmarks største idrætsanlæg under tag. Der tilbydes alt fra tropisk badeland til fitnesscenter, bowling, kegler, badminton, bordtennis samt en café. Derudover findes Den Historiske Miniby, der er en kopi af købstaden Fredericia i år 1849, genskabt i størrelsesforholdet 1:10. Der er endvidere fodboldbaner, byens stadio, Monjasa Park, samt vandrehjem og hotel. Eksterne henvisninger Madsbyparken Madsby Legepark Arkiveret 6. april 2017 hos Wayback Machine
Maglebrænde

Maglebrænde er en lille landsby på Falster i Maglebrænde Sogn (Falster Østre Provsti, Lolland-Falsters Stift). Byen ligger ca. 2 kilometer syd for Stubbekøbing. I landsbyen ligger Maglebrænde Kirke. Trods byens lidenhed lå her en slagter fra 1930'erne til 2025. Maglebrænde befinder sig i Guldborgsund Kommune og hører til Region Sjælland.
Maglebrænde Kirke

Maglebrænde Kirke ligger i landsbyen Maglebrænde ca. 3 km S for Stubbekøbing (Region Sjælland). Eksterne kilder og henvisninger Maglebrænde Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Maglebrænde Kirke på KortTilKirken.dk Maglebrænde Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Magleby Kirke (Langeland)

For alternative betydninger, se Magleby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Magleby Kirke) Magleby kirke er en kirke i landsbyen Magleby på det sydlige Langeland. Den består af et romansk skib, sengotisk langhuskor, våbenhus, ligkapel og tårn. Skibet er en granitkvaderbygning med begge de oprindelige døre bevaret med fritstående søjler; den nordlige, som er i brug, er udvidet, mens den sydlige er tilmuret. Fra et nedbrudt romansk kor ses adskilligt kvadermateriale i kirkens yngre murværk, bl.a. en arkadefrise. Det romanske kor blev i sengotisk tid erstattet af et hvælvet langhuskor. Tårnet har været ombygget to gange, først i 1762, hvor det fik et højt ottekantet spir, og atter i 1828-29. Kirkens alterbord har et enkelt panelværk fra o. 1600 og en altertavle med billede, "Bebuddelsen" i italiensk stil i nyrokoko ramme. Den romanske døbefont er af sydfynsk type, og prædikestolen er et snitværk i renæssance fra ca. 1630. Kirkens orgel er bygget til kirken af Frobenius Orgelbyggeri i 1979. Det har 10 stemmer, 2 manualer og pedal. Dispositionen er følgende: Hovedværk: Rørfløjte 8', Principal 4', Spidsfløjte 2', Mixtur. Brystværk (i svelle): Gedakt 8', Rørfløjte 4', Principal 2', Quint 1 1/3' Pedal: Subbas 16', Gedakt 8' På kirkegården findes en mindemur over engelske, canadiske og amerikanske flyvere, der blev skudt ned over Langeland under 2. verdenskrig. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Kirkens beskrivelse hos Trap – Kongeriget Danmark, 3. udgave, bind 3, s. 783 Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Magleby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Magleby Kirke hos KortTilKirken.dk
Maglehøj (Frederiksværk)

Maglehøj (Frederiksværk) er en gravhøj fra oldtiden 35 m i diameter og 5,5 m høj. Den er funderet på en kæmpebakke af sidste istids moræneler som er formet af efteristidens vinderosion og i mindre målestok af grusgravning. Toppunktet på højen er 70 m over havet. Gravhøjen er opbygget af græstørv fra et temmelig stort område med frugtbar jord. Selve gravhøjen er tydeligt kuppelformet med en smal fodsti og to dybere spor som alle fører til toppen, hvorfra der er en flot panoramaudsigt over Frederiksværk, Arrenæs, Arresø og mod Hillerød. Mod syd er det muligt i klart vejr at se tårnene på Roskilde Domkirke. I 1980´erne blev gravhøjene ryddet for træer og buske, men siden er de groet til igen. I vinteren/foråret 2009 har Halsnæs Kommune og Naturstyrelsen – Nordsjælland taget fat på at synliggøre højene igen. Vegetation skal årligt beskæres for at vedligeholde et lavt vegetationsdække. Det skal sørge for at jorden ikke forsvinder ved regn og blæst. På toppen står et postament, en cirka 1,5 m høj murstensblok med bronzeplade på siden. Få meter sydvest for Maglehøj ligger Lille Maglehøj: 20 m i diameter og 3,5 m høj. Den plejes også lejlighedsvis af kommunens tekniske afdeling. Maglehøj (Frederiksværk) i Slots- og Kulturstyrelsens database
Maglehøj (Frederiksværk)

Der Maglehøj von Frederiksværk ist ein etwa 5,5 m hoher Grabhügel von etwa 35,0 m Durchmesser. Er liegt südöstlich von Frederiksværk auf der dänischen Insel Seeland, auf einer Moräne der letzten Eiszeit, die durch die Erosion und Kiesabgrabungen umgeformt wurde. Der Hügelkuppe liegt etwa 70,0 m über dem Meeresspiegel. Der Grabhügel besteht aus Rasenplaggen. Der Grabhügel entstand in der Bronzezeit etwa zwischen 1800 und 500 v. Chr. Der Grabhügel ist kuppelförmig mit einem schmalen Fußweg und zwei Fahrspuren, die zum höchsten Punkt führen. In den 1980er Jahren und 2009 wurde der Hügel von Bäumen und Sträuchern befreit. Auf der Spitze steht ein etwa 1,5 m hoher Stein mit einer Bronzeplatte an der Seite. Wenige Meter südwestlich vom Maglehøj liegt der 3,5 m hohe Lille Maglehøj. Er hat etwa 20,0 m Durchmesser. Auf Seeland existieren eine Anzahl Hügel- oder Ganggräber des Namens Maglehøj (z. B. in Brederød, in Store Heddinge, in Øster Egesborg, südlich von Rågeleje, in Svallerup und im Odsherred). Weblinks Beschreibung dänisch und Bilder Peter Vilhelm Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968 S. 114
Maglekilde Maskinfabrik

Maglekilde Maskinfabrik var en dansk maskinfabrik grundlagt i Roskilde på Sjælland, der blev grundlagt i 1846. Virksomheden patenterede en centrifuge i 1878 til mælkeseperation, som spillede en vigtig rolle i den danske mejeriindustri og øjede eksporten af smør i slutningen af 1800-tallet. I 1878 patenterede man en centrifuge, som blev opfundet af værkføreren L. C. Nielsen. Centrifugen kunne effektivt skille mælken i fløde og skummetmælk, hvor man tidligere havde været henvist til at lade mælken stå halvandet døgn, før den kunne skummes. Maglekildecentrifugen kunne fungere kontinuert, ny mælk kunne ledes til fra et rør, mens fløden og skummetmælken løb fra gennem to andre rør. Vest for den gamle Maglekilde Papirfabrik i Roskilde, over for Kuranstalten og Roskildes mest vandrige kilde Maglekilde, byggede smedemester Ole Petersen i 1846 Maglekilde Maskinfabrik, også kaldet Maglekilde Maskinværksted. Den "kontinuerlige centrifuge" blev en stor forudsætning for de mange andelsmejerier der kom på det tidspunkt. Den originale Maglekilde-centrifuge kan ses på Hjedding Mejerimuseum. Eksterne henvisninger Maglekilde Maskinfabrik ved Kulturministeriet
Maglekilde Machine Factory

Maglekilde Machine Factory (Danish: Maglekilde Maskinfabrik) was a machine factory founded in 1865 in Roskilde, Denmark. A continuous cream-milk separator marketed by the company in 1878 played a key role in the growth of the Danish dairy industry and increased export of butter in the late 19th century. History Maglekilde Machine Factory was founded as O.Petersen & Co. Jernstøberi, Maskinfabrik, Værktøjsfabrik og Træskæreri by master smith Ole Petersen in Ruds Vedby in 1865. In 1865, he purchased the former Maglekilde Spa Complex in Roskilde. The operations were initially powered by water from Maglekilde but it was soon supplemented by steam power. A large new factory was completed on the other side of the street in 1877. The machine factory specialized in machinery. In 1878, it launched the sale of a new continuous centrifugal cream-milk separator. It revolutionalized the Danish dairy industry, paving the way for the opening of many new industrial dairies and a rapid increase in Danish butter exports. Maglekilde was unable to meet the demand and after a few years sold the patent to Burmeister & Wain. The company was renamed Maglekilde Machine Factory (Maglekilde Maskinfabrik) by a new owner in 1903. Today The former Maglekilde Spa Complex where the company was based from 1867 to 1988 was demolished in 1972. The factory from 1877 has been converted into offices and dwellings. They are listed with high preservation value (SAVE value 3). References External links
Majbølle Kirke

Majbølle Kirke er en middelalderlig bygning på Lolland nær Guldborg Sund. Den blev opført af munkesten i anden halvdel af 1200-tallet og er indviet til Sankt Anna, Jomfru Marias moder. I 1400-tallet sprang en kilde på kirkegården, hvilket gav anledning til valfart og senere en hektisk byggeaktivitet, der formentlig blev finansieret af de derfra kommende indtægter. Fra dette tidspunkt stammer: Det brede kirketårn med en fornem, seks meter høj klokkestol til tre klokker. Det store Anna-kapel på kirkens sydside med en sengotisk facade. Det var formentlig oprindeligt et selvstændigt kapel, indviet til Sankt Anna. Kirkens kalkmalerier, som er overkalket, men som kendes fra akvareller, der er tegnet, da de var afdækket ved en restaurering i 1876. De tilskrives Elmelundemesteren. Den største af kirkens oprindelige klokker er bevaret og hænger endnu i tårnet og har indskriften: Hellige Anna, bed for os, 1474. De to mindre klokker forsvandt i forbindelse med klokkeskatten i 1528. Lige syd for kirkegården gravede man i 1700-tallet en bybrønd. Sandsynligvis ramte man derved den kilde, som havde sprunget så længe, hvilket medførte, at den tørrede ud. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Hjemmeside om Danmarks middelalderlige kirker og kalkmalerier Majbølle Kirke hos KortTilKirken.dk Majbølle Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Malling Bio

Malling Bio er en biograf i Bredgade 49 i Malling i den sydlige del af Aarhus Kommune knap 15 kilometer fra Aarhus Centrum. Biografen åbnede i 1943 med 202 sæder. I dag er der kun 75 pladser i det samme lokale, men til gengæld masser af benplads. Bio2 med 39 pladser kom til i 1981 og senest renoveret med nye stole og samme generøse benplads (122 cm) som Bio1 (herefter 33 pladser). Sal 1 blev digitaliseret i 2011 med økonomisk opbakning fra små og store sponsorer, ligesom Aarhus Kommune og Det Danske Filminstitut har ydet økonomisk støtte til biografen. I denne forbindelse udtalte Kulturrådmand Marc Perera Christensen (K): "Malling Bio er et vigtigt kulturelt tilbud i Aarhus. Det er en god biograf, som understøtter den sydlige del af Aarhus Kommune. Rigtig mange borgere nærer stor kærlighed til Malling Bio og det glæder mig at vi fra kommunen er i stand til hjælpe biografen." Malling Bio blev i 2014 støttet af Købmand Herman Sallings Fond, således at den lille sal også kunne digitaliseres. I 2021 geninstallerede biografen tidligere tiders analoge fremviserudstyr og er dermed den eneste danske biograf udenfor København, som er i stand til at vise film i såvel 35 som 70mm i ethvert billed- og lydformat. Kun tre biografer i alt i landet råder over sådant udstyr. De to øvrige er Imperial Bio og Gentofte Kino. Malling Bio blev fra juli 1973 til 2024 ejet og drevet af Per Hauberg. Hauberg og hans mor Else var begge kendte blandt indbyggere i Malling og Beder. Mange husker især Haubergs Sanktbernhardshund, der i en lang årrække var fast inventar i biografen. I 2025 blev Malling Bio købt af to familier, som planlagde at åbne den igen fra 16. april 2025. Fodnoter
Malling Kirke

Malling Kirke ligger i Malling Sogn i Ning Herred, i Aarhus Kommune i det tidligere Århus Amt. De ældste dele af kirken er opført omkring 1150. På på den sydlige side af kirkegården findes resterne af et rundt kampestenstårn bygget som et fæstningstårn i 1200-tallet. Tårnet har oprindelig været omkring 14 meter højt og var en vigtig del af den “fæstning”, kirkegården var indrettet som. Mod øst, syd og vest var der anlagt voldgrave uden for den høje ringmur af kampesten, mens der mod nord var en sø eller mose som naturligt forsvar. Kirken har muligvis været forsynet med apsis. .
Malling Vandtårn

Malling Vandtårn, bedre kendt som Jacobs Tårn, er et tidligere vandtårn beliggende i Malling syd for Aarhus. Tårnet, der har kapacitet til 90 kubikmeter vand, er 12 meter højt og bygget i 1922, hvorefter det indtil 1958 forsynede omkring 150 husstande. Tårnet er rundt og en stige fører op til vandbeholderen. Bygningen har også lagt navn til et maleri, Jacob Haugårds vandtårn i Malling, af folketingsmedlemmet Eyvind Vesselbo, da en anderledes udstilling med værker af politikere, erhversfolk og andre blev afholdt på Århus Rådhus i oktober-november 2005. Historie I 1922 blev tårnet opført som trykformidler i vandforsyningen. Det blev taget ud af drift i 1958. I 1960'erne blev det så foreslået at sprænge tårnet væk, men fordi alene glassikring af naboernes vinduer ville løbe op i 260.000 kroner fik tårnet lov at blive stående. I 1983 købte Jacob Haugaard huset med vandtårnet, og fra starten af 1992 lavede han en række tv-udsendelser fra Jacobs Tårn som gjorde den lille landsby landskendt. Sidenhen flyttede han til Sjælland efter indvælgelsen til Folketinget, hvorfor han solgte huset i Malling med det dertilhørende tårn til 1 million kroner, og i dag står tårnet i en almindelig families baghave. I forbindelse med Jacob Haugaards kontroversielle valgkampagne op til valget i 1994 lovede han at flytte vandtårnet i Malling til Odder som vartegn, hvilket han dog måtte trække tilbage, eftersom det ikke var muligt at flytte det og han heller ikke havde intentioner om at fratage Malling det. Referencer
Mammen Kirke

Mammen Kirke er en kirke i Mammen Sogn i det tidligere Middelsom Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. kor og skib, er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Byggeriet har tilknytning til Viborg Domkirke. Begge søjleportaler er bevaret, den sydlige tilmuret, den nordlige i brug. Sydportalen har dobbeltbue, søjlepar og to halvsøjler. Nordportalen har bueslag og dobbeltsøjler samt tympanon med dobbeltløver. I kirkens nordmur er bevaret fire romanske vinduer, som dog er noget omsat. Skibet blev forlænget mod vest i 1500-tallet. Kirken blev istandsat i 1885, hvor murene formodentlig er blevet noget omsat. Et våbenhus fra 1853 blev i 1964 erstattet af et våbenhus i tømmer og glas. Kirken har aldrig haft tårn. I våbenhuset står en romansk olielampe i granit samt et brudstykke af en sten med tegn. På olielampens sider ses i relief arkader og cirkler med kors (eller ansigter ?). Skibet har fladt loft, koret har hvælv fra sengotisk tid. Korbuen er bevaret med profilerede kragsten, mod nord ses Korslam og rankeværk, mod syd ses en løve og rankeværk. Altertavlen er fra omkring 1600, i felterne ses malerier af Wenzel Tornøe. Prædikestolen er fra nyere tid. På en mankestol ses en kvindeskikkelse med svajet krop i byzantinsk stil. Den romanske døbefont af granit har glat kumme med tovsnoning øverst. Eksterne kilder og henvisninger Mammen Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Mammen Kirke hos KortTilKirken.dk
Mammen Mejeri

Mammen Mejeri A/S er en mejerivirksomhed ejet af Lars Staunsbæk og hans søn Peter Staunsbæk. Virksomheden består af fire mejerier; Mammen Mejeri, Drøsbro Mejeri, Onsild Mejeri og Klovborg Mejeri. Mammen Mejeri ligger i landsbyen Mammen 7 km uden for den midtjyske by Bjerringbro, der ligger omkring 22 km SØ for Viborg. Det producerer gule oste af typerne Danbo, Havarti og Samsø til ind- og udland. Drøsbro Mejeri ligger lidt udenfor byen Thorsø 10 km vest for byen Hammel. Her produceres hovedsageligt blåskimmelost som Danablu; og traditionel hvid ost i saltlage (forhenværende Feta) og hvid ost med vegetabilsk fedt i saltlage til eksport. Virksomheden har omkring 260 ansatte og indvejer omkring 210 mio. kg mælk årligt (2023). Eksterne henvisninger Mammen Mejeri A/S's hjemmeside Arkiveret 16. december 2013 hos Wayback Machine
Mandøhuset

Mandøhuset er et egnsmuseum på øen Mandø i vadehavet. Huset, der fremstår næsten som da det blev bygget i 1831, var et skipperhjem som så mange andre hjem på øen. Dyr og marker blev varetaget af hustru og børnene, mens manden sejlede langfart. Meget af indretningen stammer fra den slægt, der boede i huset indtil det blev købt til museumsbrug i 1962. En del af bygningen er indrettet til mindre, separate udstillinger, bl.a. om redningsvæsenets historie, strandinger på Mandø, skibsmodeller, Mandødragter og historier fra 2. verdenskrig. Museets åbningstider er sammenfaldende med bussernes ankomst- og afgangstider til øen.
Maos Lyst

Maos Lyst er et kollektiv på Svanemøllevej 88 i Hellerup. Juridisk navn: Andelsboligforeningen Kollektivgruppen af 1967. Maos Lyst blev grundlagt i 1968 som Svanemølle-kollektivet, men skiftede i 1970 navn til Maos Lyst. Det er blandt andet kendt for, at alle beboerne på et tidspunkt tog mellemnavnet "Kløvedal", efter elvernes højborg i Tolkiens romanserie Ringenes Herre. I 1971 lavede Henning Carlsen dokumentarfilmen Er I bange?, som hovedsageligt handler om Maos Lyst. Kollektivet har haft flere kendte beboere, heriblandt Ebbe Kløvedal Reich, Troels Kløvedal og Henning Prins. Tidligere beboere Brita Wielopolska Ebbe Kløvedal Reich Janne Giese Henning Prins Ingrid Oustrup Jensen Mikkel Beha Erichsen Pernille Kløvedal Helweg Pernille Kløvedal Nørgaard Troels Kløvedal Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Margrethekirken (Københavns Kommune)

For alternative betydninger, se Margrethekirken. (Se også artikler, som begynder med Margrethekirken) Margrethekirken er en kirke i Valby Søndre Sogn. Kirken erstattede en tidligere vandrekirke fra 1964 og er tegnet af arkitekterne Vilhelm Wohlert og Rolf Graae. Den daværende tronfølger, Prinsesse Margrethe lagde grundstenen til kirken den 21. november 1968. Kirkerummet, der er sekskantet, har 185 pladser, men kan udvides helt op til 395 pladser. Uden om det ligger kordegnekontor, våbenhus, tillægssal, konfirmandstue, entré og præsteværelse. Kirkens orgel er et Frobeniusorgel (18 stemmer) med 1.066 piber og 3 manualer. Kirken har et altertæppe symboliserende nadverens brød og vin. Klokketårnet Det fritstående klokketårn indeholder nederst et kapel. Øverst hænger dels 6 ringeklokker og dels et klokkespil bestående af 38 klokker. Klokkespillet kan betjenes både elektronisk og manuelt. Organisten kan spille på det både fra tårnet og fra korværelset i kirken. Eksterne kilder og henvisninger Sognets side hos www.sogn.dk Margrethekirken hos KortTilKirken.dk
Margrethekirken, Köpenhamn

Margrethekirken är en kyrka i som ligger i stadsdelen Valby i Köpenhamn. Kyrkobyggnaden Tidiagre kyrka på platsen var en vandringskyrka från år 1964. Nuvarande kyrka uppfördes ritningar av arkitekterna Vilhelm Wohlert och Rolf Graae. Grundstenen lades 21 november 1968 av kronprinsessan Margrethe och 6 december 1970 invigdes den färdiga kyrkan. Byggnaden består av ett sexkantigt kyrkorum, kontorslokaler, konfirmandlokal, vapenhus och entré. Ett fristående klocktorn har i nedervåningen ett kapell och högst upp finns sex kyrkklockor och ett klockspel med 38 klockor. Inventarier Orgeln med 18 stämmor är byggd 1970 av Th. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S. Kyrkans fyra mässhakar i vitt, violett, rött och grönt är utförda av konstnären John Becker. Referenser Församlingen informerar om kyrkan
Margretesminde

Margretesminde ligger i Ulbølle Sogn, Sallinge Herred, Svendborg Amt, Svendborg Kommune, Region Syddanmark og er oprettet om en afbyggergård til Rødkilde i 1803 af Johan Lange, var en avlsgård under Rødkilde Gods fra 1803 til 1923. Hovedbygningen er opført 1868 i ny rokoko (Historicisme). Margrethesminde Gods er på 227,6 hektar med Kildelund. Ejere af Margrethesminde (1803-1829) Johan Jensen Lange (1829-1874) Erik Harding Lange (1874-1891) Christian Eriksen Lange (1891-1892) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1892-1923) Ludvig Sophus Vilhelm baron Schaffalitzky de Muckadell (1923-1943) Emma Margrethe Hansen gift Schaffalitzky de Muckadell (1943-1959) H. Iskov (1959-1970) E. Iskov (1970-1998) Else Marie Petersen (1998-) Ib Stevnhoved
Margård

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Margård er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1310. Margård ligger i Vigerslev Sogn, Skovby Herred, Søndersø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1745 ved J.G. Rosenberg. Margård Gods er på 427 hektar med Vigerslevgård Ejere af Margård (1310-1340) Timme Lauridsen Abildgaard / Niels Jensen (1340-1340) Cecilie Timmesdatter Abildgaard gift Hvide (1340-1359) Peder Andersen Hvide (1359-1370) Cecilie Timmesdatter Abildgaard gift Hvide (1370-1448) Ukendte ejere (1448-1467) Peder Hogenskind (1467-1467) Cecilie Pedersdatter Hogenskind gift Bryske (1467-1499) Iven Gertsen Bryske (1499-1505) Knud Ivensen Bryske (1505-1545) Claus Daa (1545-1551) Karen Gyldenstierne gift Bryske (1551-1551) Sidsel Eilersdatter Bryske gift Gjøe (1551-1555) Eskild Gjøe (1555-1580) Axel Urne (1580-1613) Carl Bryske (1613-1615) Truid Carlsen Bryske / Gert Carlsen Bryske (1615-1623) Gert Carlsen Bryske (1623-1626) Henrik von der Wisch (1626-1659) Ingeborg Jørgensdatter Friis (1659-1662) Slægten Friis (1662-1674) Mette Andersdatter Friis (1674-1680) Mette Iversdatter Friis gift Sandberg (1680-1690) Jacob Jørgensen Seemann (1690-1694) Anders Jacobsen Lindberg (1694-1708) Jens Christensen Schouboe (1708-1723) Jørgen Tyge Seefeld (1723-1725) Margrethe Jørgensdatter Due gift (1) Seefeld (2) Grüner (1725-1763) Gustav Grüner (1763-1763) Ebba Ovidia Grüner gift Schøller (1763-1778) Christian Schøller (1778-1810) Gustav Grüner Schøller (1810-1821) Vibeke Charlotte Trolle gift Schøller (1821-1858) Christian Schøller (1858-1884) Emma Juliane Reimers gift Schøller (1884-1921) Christian Emil August Schøller (1921-1951) Kai Christian Carl Schøller (1951-1981) Carl-Gustav Grüner Schøller (1981-1982) Boet efter Carl-Gustav Grüner Schøller (1982-2000) Hans Flemming Hansen (2000-) Per Bo Hansen Kilder
Marie Kruses Skole

Marie Kruses Skole er et privat gymnasium og grundskole. Grundskolen blev oprettet af Marie Kruse i 1869 og var i begyndelsen en pigeskole med adresse i København. Marie Kruses Skole har flere gange flyttet adresse til nye lokaler i København og på Frederiksberg, da skolen hurtigt blev populær og fik brug for flere kvadratmeter - blandt andet Absalonsgade 3 og Frederiksberg Allé 16. I 1908 blev studentereksamen indført på Marie Kruses Skole, og i 1965 åbnede skolen dørene for drenge, og skolens tid som pigeskole var slut. I 1971 flyttede Marie Kruses Skole til Farum, hvor skolen ligger i dag. I bogen Ej at synes ... af Bent Essinger beskrives Marie Kruse som en flittig og samfundsengageret sjæl, som ud over at grundlægge og bestyre Marie Kruses Skole involverede sig aktivt i flere foreninger bl.a. Foreningen til Lærerinders Understøttelse, Forenede Pigeskoler i København og Frederiksberg og Sønderjysk Samfund. Historie I 1869 blev Marie Kruses Skole grundlagt. I 1902 trak Marie Kruse sig tilbage ved sommerferiens start den 10. juli. I 1911 dimitterede skolen første gang elever til studentereksamen. I 1923 døde Marie Kruse og blev begravet på Assistens Kirkegård i København. I 1965 blev de første drenge optaget på skolen - og tiden som pigeskole var slut. I 1971 blev Marie Kruses Skole sammenlagt med Farum private Realskole og flyttede til Stavnsholtvej 29-31, Farum. I 1987 blev MKS'eniors grundlagt som skolens forening for tidligere elever. I 2007 blev skolen udvidet med en ny science-bygning til naturvidenskabelige fag. Rektorer 1869-1902 Marie Kruse (1842-1923). 1902-1938 Laura Jensen (1870-1953). 1938-1972 Johan Clausen (1905-1985). 1972-1985 Aage Børch. 1986-1987 Mogens Hindsberger. 1987-2012 Frank Christensen. 2012- Carsten Gade (Ferieorlov: Medio januar, 2018 til 1. juni, 2018, konstitueret rektor: vicerektor Anders Lytzen Lassen). I 2017 var der flere udskiftninger i ledelsen af Marie Kruse Skole. Vicerektor Søren Helstrup stoppede 1. februar 2017 for at blive rektor på Ordrup Gymnasium. En tidligere underviser på skolen, Anders Lytzen Lassen, tiltrådte den 1. august, 2017 som ny vicerektor efter en kort ansættelse som pædagogisk leder på Egedal Gymnasium i perioden siden 1. marts 2016. Kendte studenter fra skolen Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Elevforeningens side Arkiveret 6. marts 2016 hos Wayback Machine Biografi over Marie Kruse