NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Terrariet

Terrariet er en zoologisk have i den gamle præstegårdslade umiddelbart sydøst for kirkegården i Vissenbjerg på Fyn. Terrariet er specialiseret i reptiler og padder og er en af Skandinaviens største samlinger af krybdyr, padder, skorpioner, edderkopper og insekter. Det er samtidig Danmarks største terrarium. Bygningen rummer over 100 forskellige arter, heriblandt komodovaran, filippinsk krokodille, gilaøgle, forskellige slanger som klapperslanger, snoge, grøn træpyton, netpyton, kongepyton, sort mamba samt leguaner og skildpadder. Referencer
Trafiktårn Øst

Trafiktårn Øst er en cylindrisk bygning opført tæt på Dybbølsbro St. og Fisketorvet i København. Navnet på bygningen kommer af, at man har villet samle Banedanmarks og Vejdirektoratets trafikstyrings- og informationsfaciliteter i to bygninger; Trafiktårn Øst på Kalvebod i København og Trafiktårn Vest i Fredericia. Trafiktårn Øst er 41 meter højt og har en diameter på 41,5 m, med et samlet areal på ca. 10.000 m2. Banedanmark etablerede i december 2017 styringen af den københavnske S-bane i bygningen, og man vil gradvist flytte styring af fjern- og regionaltogstrafikken fra den gamle FC-post til Trafiktårnet frem til 2021. Også Vejdirektoratet er flyttet ind og har indgået et samarbejde med Københavns Kommune og trafikradioen med henblik på at få trafikken til at glide så smidigt som muligt, især i myldretiden. Bygningen, der er tegnet af Tranberg Arkitekter, fremstår i rød-brune mursten som en reference til de historiske danske jernbanestationer. Argumentet for, at bygningen er cylinderformet, er ifølge tegnestuen, at kontrol og styringsfaciliteterne skal opstilles i en bueform, og så kan bygningen også være krum. Tårnet har en 'dobbeltgænger' i Fredericia, der dog kun er halvt så stor. Planen er, at al togtrafik i Danmark skal styres fra disse to kommandoposter. Kilder
VestsjællandsCentret

VestsjællandsCentret er et indkøbscenter beliggende i Slagelse på Vestsjælland i Danmark. Centret er et af de største shoppingcentre i regionen og fungerer som et centralt handels- og mødested for både lokale borgere og besøgende fra oplandet. Centret åbnede i 1973 og har siden gennemgået flere udvidelser og moderniseringer for at følge udviklingen inden for detailhandel og forbrugeradfærd. I dag rummer VestsjællandsCentret et bredt udvalg af butikker, herunder tøjforretninger, elektronikbutikker, dagligvarebutikker samt specialbutikker. Derudover findes der caféer og spisesteder, som bidrager til centrets rolle som socialt samlingspunkt. VestsjællandsCentret er placeret centralt i Slagelse med gode parkeringsmuligheder og nem adgang til offentlig transport, hvilket gør det let tilgængeligt for besøgende. Centret spiller en vigtig rolle i byens handelsliv og er med til at understøtte den lokale økonomi. Gennem årene har centret tilpasset sig ændringer i detailhandlen, herunder konkurrencen fra nethandel, ved at fokusere på oplevelser, service og variation i butikssammensætningen. Eksterne henvisninger VestsjællandsCentrets hjemmeside
Ramsing

For alternative betydninger, se Ramsing (slægt). Ramsing er en by på halvøen Salling med 330 indbyggere (2026), beliggende 8 km syd for Rødding, 4 km sydvest for Balling, 17 km sydvest for Roslev og 14 km vest for Skive. Byen hører til Skive Kommune og ligger i Region Midtjylland. Ramsing hører til Ramsing Sogn. Ramsing Kirke ligger i byen. Faciliteter Børnehuset Troldebo er en integreret institution med børnehave og vuggestue for børn i alderen 0-6 år. Huset råder over en idrætshal og en stor legeplads. I Ramsing kan man dyrke tennis, badminton, gymnastik og petanque. Ramsing Forsamlingshus fra 1935 har en stor sal med scene og en lille sal. Historie Landsbyen I 1901 blev Ramsing beskrevet således: "Ramsing med Kirke, Skole, Forsamlingshus (opf. 1878), Andelsmejeri, Mølle med Bageri og Telefonst.;" Det høje målebordsblad fra 1800-tallet viser desuden et fattighus. Kommunen Ramsing Sogn var anneks til Håsum Sogn, hvor præstegården lå. Håsum-Ramsing pastorat blev grundlaget for Håsum-Ramsing sognekommune, der fungerede frem til kommunalreformen i 1970, hvor den indgik i Spøttrup Kommune. Rødding og Balling var omtrent lige store og kunne ikke blive enige om hvor rådhuset i den nye storkommune skulle ligge. Som kompromis placerede man det på Kirke Alle 1 i Ramsing. "Kommunegården" fra 1970 blev revet ned i 2013, og der blev i stedet anlagt bypark på grunden. Stationsbyen Ramsing fik jernbanestation på Vestsallingbanen (1924-66). Stationen havde omløbsspor og svinefold ved hovedsporet. Stationsbygningen er bevaret på Pile Alle 7. Den asfalterede cykel- og vandresti "Vestsallingstien" går gennem byen. Mod nordvest fra Rønne Alle følger den Vestsallingbanens tracé på 2 km til Vejby. Noter Eksterne kilder/henvisninger Haasum-Ramsing.dk "Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971". SDFE kortviser.
Bagsværd Kostskole og Gymnasium

Bagsværd Kostskole og Gymnasium (BK) er en kombineret kostskole (Haraldsgave, Haga, købt i 1949) og dagskole i Bagsværd. Dagskolen havde indskrevet 750 grundskoleelever i 2015 og 235 gymnasieelever (pr. april 2021) og har til huse på Aldershvilevej ved Bagsværd Station. Skolens historie Skolen indviedes den 17. november 1908, men først efter fire år fik den navnet Bagsværd Kostskole. I de fire år kom en sidebygning til hovedbygningen. Navnet blev valgt i forbindelse med Otto H. Mollerups overtagelse af skolen i oktober 1912. Samme år fik skolen ret til at afholde realeksamen. I løbet af de næste 30 år oprettes tre organisationer med tilknytning til skolen: to elevforbund (Bagsværd Kostskoles Samfund i 1921 og Bagsværd Kostskoles Elevsamfund i 1942) og en støtteforening, Bagsværd Kostskoles Fond, der dannedes med oprettelsen af et gymnasium for øje. Det kom i 1951 med en nysproglig gymnasieafdeling. I midten af 1950'erne udvidedes kostskolen med "Casa nova" ved siden af det nyerhvervede "Stenhuset". Dagskolen udvidedes fra 1962 med nye gymnastiksale og bygninger til gymnasieafdelingen til 1990, hvor en ny kantine blev taget i brug. I 1985 opførtes "Tokanten", der huser 8. 9. og 10. klasse. Da skolen fyldte 99 år blev “BK-arkivet” oprettet med skolens historie og gamle billeder. BK fyldte 100 år den 17. november 2008. Det blev fejret med stort show, helikopterflyvning, ministerbesøg og en dokumentarfilm om skoleåret '07-'08. Der blev desuden udgivet en jubilæumsbog, »Bagsværd Kostskole og Gymnasium 100 år«. Bagsværd Kostskoles bestyrelsesformand er Lisbet Bærentzen. Kostafdelingen lukkes ned og vil være helt afviklet sommeren 2026. Rektorer 1908-1912: Herman Lawaetz 1912-1931: Otto Hübertz Mollerup 1931-1972: Sven Haderup 1972-1983: Frode Kanstrup 1984-1993: Klaus Eusebius Jakobsen 1993-2008: Helle Thune 2008- 2022 : Jimmy Burnett Nielsen 2022: Konstituering v. Charlotte Moltke 2022-nu: Svende Claus Svendsen Noter Eksterne henvisninger Bagsværd Kostskole – Officiel hjemmeside BK-arkivet – Bagsværd Kostkoles historie og gamle billeder
Bagsværd Kostskole og Gymnasium

Bagsværd Kostskole og Gymnasium (Eng: 'Bagsværd Boarding School and Gymnasium'), usually referred to among students, teachers etc. as simply BK, is a private day school, gymnasium, and boarding school situated in Bagsværd, a suburb of Copenhagen. The vast majority of the 800 pupils and students at BK commute to school every day; the boarding school (Haraldsgave, lit. "Harald's Gift", commonly known as Haga) only houses up to 60 students. History The boarding school was established in 1908 on the site of the current day school, in the then rather rural area surrounding Bagsværd Sø; it was only later that this part of Northern Zealand was urbanized. The boarding school itself, located right next to Bagsværd Lake, was acquired in 1949 and has since been expanded, both through the construction of new buildings and the appropriation of neighbouring lots. Education Primary school: Up until the 7th grade, the primary school is divided into two lines, A and B. Due to an admittance of extra pupils at this point in the primary school, two new lines are established, whereupon all four lines are referred to as V, X, Y and Z, respectively. Earlier, the two new lines were dubbed C and D, and pupils were divided into these according to their choice of secondary foreign language - C was for those pupils who chose French, and D for those who chose German. Gymnasium: BK offers students four different branches of tuition, in accordance with the 2005 Educational Reform. These are divided into three main areas: Mathematical/scientific: Science: Mathematics A, physics B, chemistry B Bio-tech: Biotechnology A, mathematics A, chemistry B Digital: Programming B, communication/IT A Linguistic/humanities: Language and culture: English A, German/French/Spanish A, psychology C Sociological: Society and economics: Social sciences A, mathematics B, geography B A, B and C signify the level of difficulty of any given class, with A signifying an advanced level of education and C being an average difficulty suitable for a likewise average level of understanding. External links School Homepage (Danish, with the opportunity of an introduction to HAGA in English)
Egebæk

Egebæk er en lille by i Sydvestjylland med 1.129 indbyggere (2026). Egebæk er beliggende nær Vadehavet seks kilometer syd for Ribe. Byen tilhører Esbjerg Kommune og er beliggende i Vester Vedsted Sogn. Byen deler byskilt med- og grænser op til nabostaden Hviding, under navnet Egebæk-Hviding. Som indbygger i Egebæk er det muligt at dyrke sport og motion, via medlemskab af klubben Hviding IF. Foreningen har hjemme ved Kultur- og Aktivitetscenter Egebæk-Hviding. Kilder
Egebæk

Egebæk or Egebæk-Hviding is a small town, with a population of 1,129 (1 January 2026), in Esbjerg Municipality, Region of Southern Denmark in Denmark. It is located 6 km south of Ribe near the Danish part of The Wadden Sea. The central part of the town was formerly called Vedsted. It was a border town divided between Denmark and Germany from 1864 until 1920 with a barrier blocking the main street. Vedsted was located between the villages of Egebæk to the north in Denmark and Hviding to the south in Germany. The town later changed its name when it merged with the two villages. References
Egebæk

Egebæk es una localidad situada en el municipio de Esbjerg, en la región de Dinamarca Meridional (Dinamarca), con una población estimada a principios de 2018 de unos 1190 habitantes.​ Se encuentra ubicada al suroeste del país, cerca de la costa oeste de la península de Jutlandia con el mar del Norte. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Egebæk.
Ålum

Ålum er en landsby i Østjylland med 275 indbyggere (2026), beliggende i Ålum Sogn, ved den gamle landevej (nu sekundærrute 503) mellem Randers og Viborg; 13 kilometer vest for Randers og 30 kilometer øst for Viborg. Ålum er beliggende i Randers Kommune, Region Midtjylland. Byen grænser mod syd op til Nørreå og er omgivet af en del bakker. Ålum er kendt for den særprægede Ålum Kirke med rødkalket tårn. Kirken er opført i 1100-tallet. Ved kirken findes de fire Ålum-runesten. Landsbyen rummer tillige et forsamlingshus. I nærheden ligger herregården Fussingø. Nær Ålum findes bebyggelsen Ålum Østermark; et område på ca. 0,5 km², der er bebygget med syv ejendomme, hvoraf de fem er opført som statshusmandsbrug, udstykket fra de to andre i 1921–1923. Fra 1970-2006 var byen beliggende i Purhus Kommune. Maleren Mogens Christian Thrane blev født i Ålum i 1697. Kilder og eksterne henvisninger Ålum og Omegns Beboerforenings websted Kilder
Wedells Palæ

Wedells Palæ, som oprindeligt blev kaldt Barchmanns Palæ, ligger på hjørnet af Ny Kongensgade og Frederiksholms Kanal i Indre By i København. Hovedbygningen er opført 1740-1741 ved Philip de Lange og ombygget i 1903 ved Thorvald Jørgensen. En del af palæet benyttes af Johan Borups Højskole. Ejere af Wedells Palæ (1740-1764) Jacob Barchmann (1764-1779) Christine Berg gift Barchmann (1779-1787) John Brown / William Brown (1787-1795) Hansten (1795-1800) Wilster (1800) Philip Ryan (1800-1804) John Christmas (1804-1809) Jens Friedereich (1809-1811) Jacob Salomon Meyer (1811) Jacob Rosted / Johannes Plenge (1811-1820) Jacob Brønnum Scavenius (1820-1825) Enkefru Scavenius (1825-1827) Slægten Scavenius (1827-1869) Willum Frederik Treschow (1869) Frederik Wilhelm Treschow (1869-1885) Andrea Rothe gift Treschow (1885-1923) Mogens Christian Krag-Juel-Vind-Frijs (1923-1959) Inger Dorte Mogensdatter Krag-Juel-Vind-Frijs gift Wedell (1959-1982) Charles Bendt Mogens Tido Wedell (1982-2000) Irene Johansdatter Raben-Levetzau gift Wedell (2000-) Bendt Hannibal Tido Wedell Kilder Bernhard Linder: Slotte, herregårde og palæer i Danmark, 1980.
Råbjerg Mile

Råbjerg Mile ist eine Wanderdüne an der Nordspitze Jütlands, Dänemark. Sie steht seit 1900 unter Naturschutz. Dadurch wird sichergestellt, dass sich die Dünenwanderung ungehindert fortsetzen kann. Naturphänomen Die Sandmassen erreichen Höhen von über 40 Metern und bedecken eine Fläche von etwa 120 ha. Durch die vorherrschenden Westwinde bewegt sich der Sand in östliche Richtung auf das Kattegat zu. Jedes Jahr legt die Düne durchschnittlich 15 Meter zurück. Schätzungen zufolge wird Råbjerg Mile etwa um das Jahr 2130 die 3,5 km entfernte Landstraße nach Skagen erreichen und nach weiteren 30 Jahren in der Ostsee verschwinden. An der Frage, ob die Bahnstrecke Frederikshavn–Skagen in einhundert Jahren westlich um die Düne herumgeführt werden müsste, hat sich bislang keine politische Debatte entzündet. Mitte des 19. Jahrhunderts litt auch das nördlich gelegene Städtchen Skagen unter zunehmendem Flugsand, eine Folge von Abholzung und Zerstörung der Dünenvegetation, um den Bedarf an Brennmaterial sicherzustellen. Die Gemeinde bot schließlich dem Parlament an, die unwirtlichen Landstriche dem Staat zu übereignen. Dieser betrieb ab 1887 ein umfangreiches Aufforstungsprogramm. Die Forste (klitplantager) in Bunken und Skagen wurden angelegt. Gleichzeitig erhielt Skagen eine befestigte Straße nach Aalbæk und eine Eisenbahnanbindung. Zuvor hatte jeder Transport noch mit Pferdefuhrwerken über den unwegsamen Strand der Ostsee bewerkstelligt werden müssen. Die Zähmung der rohen Naturkräfte weckte jedoch auch Widerstand. Der Dichter Jeppe Aakjær (1866–1930) setzte sich früh für den Naturschutz ein. 1900 erwarb der dänische Staat das Gebiet um Råbjerg Mile, um es vor menschlichen Eingriffen zu schützen. Filmset Das wüstenhafte Panorama diente, während in Europa der Erste Weltkrieg stattfand, als Szenerie für den dänischen Stummfilm Sfinxens Hemmelighed (deutsch: „Das Geheimnis der Sphinx“) von Regisseur Robert Dinesen. Die monumentale Holzkulisse einer aus dem Sand ragenden Sphinx von Gizeh zog so viele Schaulustige an, dass die Dreharbeiten gelegentlich unterbrochen wurden, um den Sommergästen ihr Vergnügen zu lassen. Siehe auch Versandete Kirche in Skagen Wanderdüne Rubjerg Knude Einzelnachweise Weblinks Råbjerg Mile, naturturist.dk (deutsch) Råbjerg Mile, Naturstyrelsen (dänisch)
Råbjerg Mile

Råbjerg Mile is a migrating coastal dune between Skagen and Frederikshavn, Denmark. It is the largest moving dune in Northern Europe with an area of around 2 km2 (0.77 sq mi) and a height of 40 m (130 ft) above sea level. It is also the only major stretch of migrating dunes in Denmark. The dune contains a total of 4 million m3 of sand. The wind moves it in a north-easterly direction up to 18 metres (59 ft) a year. The dune leaves a low, moist layer of sand behind it, trailing back westwards towards Skagerrak, where the Mile originally formed more than 300 years ago. Over 250,000 people visit the dune every year. History In northern Jutland in the 16th and 17th centuries, shifting dunes were a problem for the population: huge dunes, some stretching up to 7 km (4.3 mi) inland, drove them back from the coastal areas, but in the 19th century the government acted to alleviate the problem. The Sand Drift Act of 1857 allowed the state to buy or expropriate areas of sand drift, and a further Act in 1857 allowed the purchase of areas adjacent to the drifts. Dune grasses and conifers were planted to stabilize the sands and these plantations became common after 1880. Although barren, the dune zone allowed limited sheep farming and some inshore fishing. By the 1950s, the dune drifts were under control. An important example of the power of the migrating sand is the Sand-Covered Church. Built in the late 14th century and dedicated to Saint Lawrence of Rome, it was almost entirely enveloped in sand by the 18th century. By 1795, the church was abandoned to the sands. The main building was demolished, leaving the tower standing, still visible above the sands. Conservation While the majority of dunes were stabilised by planting, the Råbjerg Mile was left to allow future generations to understand the problem of sand dune drift. The central area of the Mile was purchased by the State in 1900, and after the Conservation of Nature Act in 1917 further surrounding areas were purchased. The dune is drifting out of the government-owned area and discussion over further conservation legislation is taking place. The area is an internationally important staging site for migrating raptors and a breeding site for the Eurasian golden plover (Pluvialis apricaria) and the wood sandpiper (Tringa glareola). Notes
Råbjerg Mile

Råbjerg Mile est une dune littorale mobile située entre Skagen et Frederikshavn, Danemark. C'est la plus grande dune mobile d'Europe du Nord avec une superficie de 1 km2 pour une hauteur maximale de 40 m. La dune est constituée de 4 000 000 m3 de sable. Le vent la déplace de jusqu'à 18 m par an vers le nord-est. La dune laisse une mince et humide couche de sable derrière elle Skagerrak, trace qui court en arrière vers l'ouest en direction de Skagerrak, lieu où s'est formée la dune il y a trois-cents ans. Plus de 250 000 personnes visitent la dune chaque année. Aux XVIe siècle et XVIIe siècle, les dunes mobiles étaient un problème pour les habitants du Jutland. Certaines pénétraient les terres jusqu'à 7 km, éloignant d'autant la population des côtes. Au XIXe siècle le gouvernement agit pour atténuer le problème. Le Sand Drift Act de 1857 autorise l'État à acheter ou à exproprier les zones de dunes mobiles et un autre acte de 1857 autorise l'achat de terrains adjacents aux dunes. Des herbes dunaires et des conifères sont plantés pour stabiliser le sable, ces plantations sont communes après 1880. Bien que stérile, la zone de dune a permis un élevage limité de moutons et un peu de pêche côtière. Dans les années 1950 les dunes étaient sous contrôle. Alors que la majorité des dunes a été stabilisée par des plantations, la Råbjerg Mile fut laissée intacte afin de permettre aux générations futures de comprendre le problème de la dérive des dunes de sable. La partie centrale de la dune fut achetée par l'État en 1900 et après le Conservation of Nature Act en 1917 d'autres zones environnantes furent achetées. La dune est en train de sortir de la zone appartenant au gouvernement et des discussions sur d'autres lois de conservation sont en cours. La zone est internationalement importante en tant qu'arrêt intermédiaire de rapaces migrateurs et en tant que site de migration pour le pluvier doré (Pluvialis apricaria) et le chevalier sylvain (Tringa glareola). Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Råbjerg Mile » (voir la liste des auteurs). Liens externes Portail du Danemark Portail de la géographie
Råbjerg Mile

Råbjerg Mile is het grootse wandelende duin van Denemarken en Noord-Europa, met een oppervlakte van ongeveer 1 km² en een hoogte van 20 meter (40 m boven zeeniveau). Het ligt in het duingebied Skagen Odde, in het uiterste noorden van het land. Het duin beweegt tot wel 18 meter per jaar in noordoostelijke richting en heeft in de periode tussen 1887 en 1996 één kilometer afgelegd. Locatie Het duin bevindt zich ongeveer 15 kilometer ten zuidwesten van de plaats Skagen, en 3 kilometer landinwaarts vanaf de westkust. Naam Råbjerg betekent in het Deens letterlijk 'rauwe berg', en mile kan vertaald worden als 'hoog, kaal, wandelend duin'. Geologie en geschiedenis Het duin is circa 800 meter breed, en een kilometer lang, en is ongeveer 20 meter hoog. Ten westen van het duin bevindt zich een natte zandvlakte en aan de noord- en zuidkant is het omgeven door andere, met gras begroeide, duinen. Deze duinen stabiliseren Råbjerg Mile. Het duin is onbegroeid. Eind 19e eeuw had het duin nog de vorm van een halve maan, sindsdien is de vorm geëvolueerd tot een parabool. Daarnaast heeft het duin sinds halverwege de 20e eeuw jaar een asymmetrische vorm gekregen door vaker voorkomende zuidenwinden, en sinds die tijd is de bewegingsrichting ook veranderd van 100° naar 68°. De gemiddelde zandkorrelgrootte is tussen de 0,2 en 0,3 millimeter. Hiermee kan worden berekend dat de minimale windsnelheid waarbij het zand in beweging komt 5 m/s is. In het gebied waait het vaak echter veel harder, meer dan 10% van de tijd bedraagt de windkracht 6 (11 m/s) of hoger. In gebied waar het duin ligt was in 1546 nog geen sprake van 'significante zandverplaatsingen', maar in de 18e eeuw was er sprake van 'hevige zandverplaatsingen'. In 1792 begon men met het aanplanten van helmgras om het wandelende zand te stoppen. Sinds begin 20e eeuw nam ook het aantal stormen af, en tegenwoordig is Råbjerg Mile het enige nog wandelende grote duin in het gebied. Natuur Omdat het een van de laatste wandelende duinen is, valt deze onder natuurbeschermingsregelgeving. In het gebied waar het duin overheen is 'gewandeld' bevinden zich veel vochtige duinvalleien, voedselarme plassen en veel verschillende soorten duinen. Het is aangeduid als Natura 2000 gebied. Bijzondere vogels en enkele zeldzame en beschermde planten, waaronder pilvaren en dennenwolfsklauw bevinden zich er. Vogels waarvoor het gebied belangrijk is zijn de duinpieper en de bosruiter; voor die laatste is het een van de weinige overgebleven Deense plekken waar de soort broedt. Ook kraanvogels en grauwe klauwieren nestelen er. Er is een kleine populatie van de bedreigde moerasparelmoervlinder. Important Bird Area Het gebied is aangewezen als Important Bird Area door BirdLife International vanwege het belang voor significante populaties van de goudplevier. Zie ook Duin Zandverstuiving Referenties Dit artikel of een eerdere versie ervan is een (gedeeltelijke) vertaling van het artikel Råbjerg Mile op de Deenstalige Wikipedia, dat onder de licentie Creative Commons Naamsvermelding/Gelijk delen valt. Zie de bewerkingsgeschiedenis aldaar.
Råbjerg Mile

Råbjerg Mile är en 41 meter hög vandrande dansk sanddyn, belägen vid Bunken Klitplantage mellan Skagen och Frederikshavn i Nordjylland. Den är den största i sitt slag i Danmark och i Europa och vandrar årligen omkring 15-20 meter. Den täcker ett område på cirka 2 kvadratkilometer (varav knappt 1 km² öppen sanddyn utan vegetation). Sanddynen innehåller cirka 3,5 miljoner kubikmeter sand. Den tillåts vandra fritt, till skillnad mot övriga större sanddyner i Jylland, där sanden binds via klittplantager eller annan växtlighet. Sedan 1900 har Råbjerg Mile flyttat sig 1 500 meter, vilket tyder på att den om 100-200 år kommer att täcka huvudvägen till Skagen. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Råbjerg Mile.