NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gråsten Slotssø

Gråsten Slotssø er en 16,7 hektar og op til 6,6 meter dyb, næringsrig sø, der ligger på den nordlige side af Gråstens centrum, og med Gråsten Slot ved den nordøstlige bred. Oprindelig var Gråsten Slotssø et nor, men blev i 1600-tallet afskåret fra Flensborg Fjord ved anlæg af 2 dæmninger, og derved omdannet til en ferskvandssø. Den er forbundet med Sildekule, der er en bugt mellem Egernsund og Nybøl Nor, via nogle moser og småsøer, ved østenden af søen. Ved nordsiden af søen ligger de lavvandede damme Kujborg Dam og Storedam der anvendes til opdræt af karper; karpedambruget blev oprettet efter tysk mønster, af hertugen af Augustenborg i sidste halvdel af 1800-tallet, og karpedriften opretholdes stadig. Omkring slottet fandtes endnu ældre karpedamme fra 1700-tallet. Gråsten Slotssø er en del af Natura 2000-område nr. 94 Rinkenæs Skov, Dyrehaven og Rode Skov I 2009 afsøgte sportsdykkere bunden på Gråsten Slotssø. Blandt de ca. 150 fund var nogle tyske våben, der var blevet smidt i søen ved afslutningen af Anden Verdenskrig. Referencer
Gråsten Vandtårn

Gråsten Vandtårn er et tidligere vandtårn beliggende i Gråsten. Historie Tårnet blev i 2000'erne købt af læge og redaktør Peter Winding, som besluttede sig at renovere det. På det tidspunkt havde der ellers været planer om en nedrivning, selvom tårnet tjener som et vartegn i byen. Det er nu (2011) ved at være færdigrenoveret. Der bliver, modsat Middelfart Vandtårn (kaldet La Tour, som Peter Winding også har renoveret), ingen soveværelser i tårnet, men forskellige etager, hvor der kan afholdes møder til maksimalt 24 personer. Højst oppe er der en flot udsigt ud over havet. Tårnet er tænkt som et eksklusivt forsamlingshus for borgere i Sønderjylland. Arkitektur Tårnet er et typisk syddansk vandtårn opbygget med en cylinder i røde mursten nederst og en lidt bredere cylinder ovenpå indeholdende vandtanken. Taget er koberplader og på toppen prydes det af en vindfløj, der forestiller en hane. Nederste modul har fire vinduer over hinanden på tårnets fire "sider" – bortset fra hvor døren sidder. Efter renovering har den øverste del også fået isat vinduer. Omgivelser Tårnet ligger for enden af en villavej tæt op af skov. Se også Løgumkloster Vandtårn – samme model Referencer
Gråstenskovene

Gråstenskovene er et skovområde i Sønderjyllands amt. Gråstenskovene er statsejede og administreres af Skov- og Naturstyrelsen ved Gråsten Statsskovdistrikt. Skovene ligger i et bakket landskab og er rige på plante- og dyreliv, heriblandt en rig bestand af råvildt. Gråstenskovene støder op til den smukke slotspark ved Gråsten Slot. I Gråstenskovene findes en udvalgt frøkilde af Rød-El, som hedder "fk. Gråsten". Desuden findes her en bronzealderhøj, der kaldes Hjertehøj.
Grædstrup Kirke

Grædstrup Kirke er beliggende omkring 5 km vest for Brædstrup. Eksterne kilder og henvisninger Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Grædstrup Kirke hos KortTilKirken.dk Grædstrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Græshoppebroen

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Græshoppebroen eller Karrebæksmindebroen er en klapbro mellem Karrebæksminde og Enø syd for Næstved. Broen består af 14,8 tons gamle hestesko og 5 tons akselstål, har en kontravægt på 100 ton og vejer i alt 200 ton. Broen blev indviet i 1936, og fremstod da i en grå farve. I 1988 tog Karrebæk/Karrebæksminde Erhvervsforening initiativ til renovering af Karrebæksmindebroen. Grunden var 50-året for ibrugtagningen af broen. Man fik kunstneren Tonny Hofman til at udsmykke broen som en græshoppe. Den 16. juli 1988 døbtes broen "Græshoppen". Navngivningen blev foretaget af Havne- og byrådsmedlem Birgit Jørgensen, der også var formand for Havnens jubilæumsudvalg. Samtidig blev der sluppet 60 levende græshopper fri. Den lokale musiker Bjarne Nilsson skrev en sang til broen. I 2003 slog broen revner, og den blev igen renoveret, men dog ikke malet i sin grønne græshoppefarve. I 2005 tog Karrebæk/Karrebæksminde Erhvervsforening igen initiativ til, at udsmykke "Græshoppen", og man valgte den unge Næstved-kunstner Lizette Rosager til opgaven. Udsmykningen var en stor udgift for foreningen, men den fik dog til sidst samlet de nødvendige 280.000 kr., som projektet løb op i. Den 3. juni 2006 afsløredes "Græshoppen"s nye skikkelse af byens borgmester Henning Jensen. Broen bibeholdt sin oprindelige grønne farve, men fik ny ansigtsmarkering og følehorn, udført af godt 1000 kg. kobber. Græshoppebroen blev i september 2020 renoveret endnu en gang. Den 9. juni 2025 blev broen beskadiget da broen åbnede lidt for meget og det ene øje ramte vejen. Da man var bange for at øjet ville falde af pga. skader valgte man at pille det af. Referencer Eksterne kilder/henvisninger Karrebæksminde-broen er verdens største græshoppe Arkiveret 27. juni 2009 hos Wayback Machine
Grøften

Grøften er en kendt restaurant i Tivoli i København. Restauranten åbnede i 1874 under navnet Teatercafeen, men skiftede hurtigt navn i folkemunde til det jævne Grøften. Fremskridtspartiet blev stiftet her i 1972. Restauranten fik en del omtale, da politikeren Morten Messerschmidt i beruset tilstand angiveligt skulle have hyldet Hitler, heilet og sunget nazistiske sange i 2007. Sagen blev bragt frem af B.T.. Referencer Eksterne henvisninger Restaurant Grøften Restaurant Grøften på Tivolis hjemmeside Arkiveret 5. december 2005 hos Wayback Machine Grøftens profil på Alt om Københavns hjemmeside Arkiveret 6. februar 2005 hos Wayback Machine
Grøften

Grøften är en restaurang med traditioner, belägen i nöjesparken Tivoli i Köpenhamn på Själland. Restaurangen öppnade 1874 under namnet Teatercafeen, men kallades ofta i folkmun Grøften. Grøftens kulinariska mat är bland annat skipperlabskovs, friskpillede fjordrejer samt italiensk inspirerte retter. Grøften ger gärna bord till kända personligheter, och det danska partiet Fremskridtspartiet stiftades här 1972 av bornholmaren Mogens Glistrup. Referenser Externa länkar Grøftens hemsida. Besökt 27. juni 2013
Grøftebjerg

Grøftebjerg er en gammel gård, som første gang nævnes i 1500, i bevarede kildemateriale fra en Jens Mikkelsen i en tingsvidnesag på Vissenbjerg birketing. Grøftebjerg ligger i Vissenbjerg Sogn, Odense Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1810. Ejere af Grøftebjerg (1500-1662) Kronen (1662-1706) Jens Lassen (1706-1723) Anne Margrethe Jensdatter Lassen / Abel Cathrine Jensdatter Lassen gift Klepping (1723-1764) Kronen (1764-1777) Christian Harman Dreyer (1777-1783) Mathias Winther (1783-1786) Mads Pedersen (1786-1793) Hans Jørgensen (1793-1798) Christian Voigt (1798-1799) Rasmus Winther (1799-1820) Hans Koefoed (1820-1829) Johann Carl Vincentz Oppermann (1829) Børdre Møller (1829-1851) Hans Henrik Kjærumgaard Hammerich (1851) Vilhelmine Hasselriis (1851-1853) Henrik Berg (1853-1854) Abraham Meyer (1854-1857) Frederik Vilhelm Schytte (1857-1865) Sigismund Wolff Vest de Mylius (1865-1867) Hans Peter Langkilde (1867-1874) L. Rasmussen (1874-1879) P. Schwensen (1879-1890) A. S. E. Hoffgaard (1890-1897) Poul Christian Christensen (1897-1900) A. S. Bornemann Møller (1900-1901) J. Carl Thomsen (1901-1903) Christian Pedersen (1903-1906) Anders Madsen (1906-1916) Lars H. Plougheld (1916-1917) C. S. Christensen (1917-1921) Erik Steensen (1921-1928) Jens Andersen (1928-1944) Torben Hansen (1944-1946) E. Larsen (1946-1947) Christian Rødslet (1947-1949) H. Knudsen (1949-1970) J. C. Jespersen (1970-1996) Holger Laursen (1996-) Per Isaksen/Annie Stensbo
Grøfthøjhuset

Grøfthøjhuset, officielt benævnt Grøfthøjparken 159-163, er den højeste bygning og det eneste højhus i boligområdet Grøfthøjparken i Aarhus-bydelen Viby. Huset er tegnet af Friis & Moltke og er opført i 1970 i hvid og grå beton af et privat konsortium. Med en højde på 51 meter er Grøfthøjhuset det syvende højeste hus i Aarhus (2014), og det er blandt de 40 højeste huse i Danmark. Huset har 17 etager over jorden og to kældre under jorden. I Grøfthøjhuset findes et- og to og treværelseslejligheder (42, 56 og 67 kvm) som alle i dag er solgt ud til private. Selvom Grøfthøjhuset ikke i udgangspunktet er tænkt som et kollektivhus, rummer det en café, som er ramme om regelmæssige sociale arrangementer for husets beboere. Kilder Grøfthøjhuset på Emporis Se også Liste over højhuse i Aarhus Liste over Danmarks 40 højeste huse
Grøn (slægter)

For alternative betydninger, se Grøn (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Grøn) Grøn. Af de forskellige adelsslægter af dette navn hævede ingen sig op over lavadelen; mest kendt er en jysk uradelsslægt, hvis våben — en halv grå ulv over tre sølv-bølger i blåt — kendes fra Sjælland 1365. Slægten kan antagelig føre sin afstamning tilbage til Jens Grøn, der levede 1325 og som i sit våben førte en opspringende halv grå ulv over tre bølger. Slægten gik omkring 1600 over i bondestanden. Borgerlig slægt En jysk præsteslægt føres tilbage til sognepræst i Nøvling og Sinding Peder Grøn eller Grimstrup (d. 1659), hvis søn sognepræst i Nørre Felding Lauritz Grøn (d. 1700) var fader til Dorthea Linde Grøn (1688-1764), hvis børn med farver og brygger i Holstebro Anders Hansen (død 1752) optog moderens slægtsnavn. Deres søn, justitsråd Rudolph Henrik Grøn (1723-1789) var bedstefader til legatstifteren grosserer Marinus Emanuel Grøn (1799-1872), grundlægger af M.E. Grøn & Søn, hvis søn var grosserer Ludvig Jens Tønnes Grøn (1827—1910). Denne var fader til Marinus Oscar Curtois Grøn (1854-1939) — leder af de Grønske virksomheder —, Ada Louisa Grøn (1855-1939), forlagsboghandler, redaktør Ludvig George Curtois Grøn (1864-1923), der 1893-96 var indehaver af C.A. Reitzels Forlag, og stiftamtmand, kammerherre Harry Rowland Howard Grøn (1861-1934), hvis søn var professor i skovbrug ved Landbohøjskolen, dr.polit. Alfred Howard Grøn (1894-1967). Grosserer L.J.T. Grøn var fader til direktør og jægermester Austin Nordborg Grøn (1857-1932), der var fader til frøken Eili Grøn, bestyrelsesmedlem i de grønske firmaer. Søn af redaktør L.G.C. Grøn var Mulli B. Grøn (1899-1980), der overtog de grønske virksomheder. Købmand og medlem af Københavns Borgerrepræsentation Christian Grøn (1894-1971) var søn af landmand Jes Petersen Grøn (1852-1932) og Jensine Kristine Edlefsen (1851-1945) Handelsslægten Grøn havde i omtrent 100 år landstedet Rolighed i Nordsjælland. Store dele af slægten Grøn er begravet i et mausoleum på Vedbæk Kirkegård. Vedbæk kirke blev for øvrigt bygget som kapel i 1871, finansieret af Hvidt familien fra Bakkehuset og Grøn familien fra Rolighed. Kilder Albert Fabritius, "Grøn", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44. L. Frolund: Bidrag til en Stamtavle over Peter Grøns Afkom, u.å. Theodor Hauch-Fausbøll, Slægthaandbogen, 1900, s. 294 ff.
Grønbæk Kirke

Grønbæk Kirke ligger i Grønbæk Sogn i Lysgård Herred, tidligere Viborg Amt, nu Region Midtjylland. Kirken er bygget af sognets beboere omkring 1200, men blev omkring 1440 overdraget til Alling Kloster ved den nærliggende Alling Sø. Efter reformationen kom kirken under Allinggård. Kirken er bygget med næsten én meter tykke mure med tilhuggede granitkvadre yderst. Den er forsynet med en apsis, der er den eneste på en landsbykirke i Danmark med fritstående granitsøjler. Kirkens oprindelige indgange er tilmuret med munkesten, men granitportalerne står stadig lidt forskudt for hinanden. Tårnet er opført først i 1400-tallet med granitkvadre fra vestgavlen og fortsat med munkesten. Det er to gange bygget højere: i 1717 og i 1938. I 1946 blev det udvendige trappetårn tilføjet. Klokken er fra 1485, og en inskription fortæller, at kirken er viet til Sankt Andreas. Tårnuret fra 1975 er tegnet af Lone Schmidt og er skænket af en anonym. Lidt nordvest for kirken ligger Erik Glippings jagthus, som Erik Klipping efter sigende overnattede i natten inden mordet i Finderup lade. Galleri Referencer Eksterne kilder og henvisninger Grønbæk Kirke hos denstoredanske.dk Grønbæk Kirke hos KortTilKirken.dk Kirkens beskrivelse hos Runeberg: Trap 3-4, p. 742/743 Grønbæk Sogn
Grøndalslund Kirke

Grøndalslund Kirke er en kirke i Grøndalslund Sogn i Rødovre Kommune. Historie Efter 2. verdenskrig voksede befolkningstallet i Rødovre hastigt – ligesom den gjorde i Hvidovre. Pladsen på Rødovre Kirkegård var ved at slippe op, og man ledte derfor efter en ny kirkegård. Menighedsrådet fandt et passende sted hvor der tidligere lå flere gartnerier og landbrugsejendomme (den største af disse landbrugsegendomme hed Grøndalslund, heraf navnet). Byggeriet startede i august 1951 med grundstensnedlæggelsen til kapellet. I mellemtiden mellem projektering og opførelse voksede Rødovres befolkningstal dog ekstraordinært hurtigt, og fordi Rødovre Kirkegårds plads nu var opbrugt, besluttede menighedsrådet at indvie kapellet som kirke. Kapellet indviedes som kirke d. 14 december 1952. Selvom kirke og kirkegård nu var blevet anlagt, fungerede Grøndalslund dog stadig som filialkirke til Rødovre Kirke. Det var først i 1958 at Grøndalslund blev et selvstændigt sogn. Kirkebygning Selve bygningen er udført i røde mursten med rødt teglstenstag. Bygningen er bygget sammen med sognegården, der foruden kontorer for præster og kordegn, indeholder et stort lokale til arrangementer, et køkken, toiletter og en konfirmandstue med separat indgang Galleri Eksterne kilder og henvisninger http://www.groendalslundkirke.dk/gk/historie.php Arkiveret 21. august 2007 hos Wayback Machine Grøndalslund Kirke hos KortTilKirken.dk
Grøngrøft

Grøngrøft er en herregård i Felsted Sogn, tidligere Lundtoft Herred, Aabenraa Amt. Gården er beliggende på Grøngrøftvej 16 nær Gråsten i Aabenraa Kommune. Gården er muligvis dannet af en nu forsvundet landsby, Vaarbjerg, der under Christian 3. med sine otte gårde nævnes helt tilbage fra 1543. Bygningerne Den nuværende hovedbygning er fra 1883, og altså opført, da Sønderjylland var preussisk, og omkranset af voldgrav, der stammer fra 1700-tallet og indgik i et haveanlæg. Arealet er 3,2 hektar; til slottet har der sammen med Søgård hørt 1800 hektar. Ejerrække Grøngrøft var i 1600-tallet under storkansler og greve Frederik Ahlefeldt en del af godsfællesskabet i Slesvig, der bestod af Søgård, Årup og Grøngrøft. Da Søgård i 1643 blev bombarderet og brændt af svenskerne under Torstenson-krigen, flyttede Ahlefeldtslægten til Grøngrøft. Efter sønnen, levemanden Carl Ahlefeldts død i 1722 blev godset erklæret konkurs og har siden haft en omtumlet historie. Under Besættelsen var gården i tysk eje. (1535-1559) Frantz Ahlefeldt (1535-1559) Gregers Ahlefeldt (1559- ) Anna Ahlefeldt, gift Ahlefeldt (1559- ) Cathrine, gift Ahlefeldt (1559- ) Mette Ahlefeldt (1559- ) Dorothea Ahlefeldt, gift 1) Ahlefeldt, 2) Rantzau ( -1589) Daniel Rantzau ( -1580) Hans Ahlefeldt (1580-1593) Margarethe Rantzau, gift Ahlefeldt (1593-1616) Gregers Ahlefeldt (1616-1663) Hans Ahlefeldt (1619-1657) Frederik Ahlefeldt (1657-1686) Frederik Ahlefeldt (1686-1708) Frederik Ahlefeldt (1708-1722) Carl Ahlefeldt (1722-1725) Boet efter Carl Ahlefeldt (1725- ) Asmus Paulsen ( - ) Enke efter Asmus Paulsen ( -1756) Seidelin (1756-1758) Detlef Petersen (1758-1759) Hans Petersen (1759-1777) Asmus Boysen ( - ) Peter Boysen ( -1815) Thomas Boysen (1815-1850) Asmus Boysen Bachmann (1850-1884) Karl Bachmann (1884-1889) Georg Degetau (1889-1915) Victor Ludwig Siemers (1915-1921) Peter Kruse (1921-1924) Hans Winther (1924-1927) Peter Kruse (1927-1935) Peter Høy (1927-1935) Jørgen Philipsen (1935-1946) Poul Rickmers (1946-1976) Staten (1976-2007) Sønderjyllands Amt (2007- 2017 ) Grøngrøft Slot Aps. (2017- ) Ulla og Ralf Villumsen Hovedbygningen blev i 2007 overtaget fra kommunens eje af Jens Nyland, som i 2007-09 har gennemført en istandsættelse af bygningen. I 2009 satte Jens Nyland det til salg for 22,5 mio. kr. Siden 2010 har Grøngrøft været hovedsædet for det private konsortium – KMG-Kliplev Motorway Group A/S – der står bag anlæggelsen af den kommende Sønderborgmotorvej. I 2016 blev det sat til salg for 15 mio. kr. Grøngrøft trinbræt Grøngrøft fik trinbræt med sidespor (tysk: Haltestelle) på Aabenraa Amts Jernbaners linje Aabenraa-Gråsten 1899-1926. Trinbrættet lå 1 km øst for gården. Noter Eksterne kilder/henvisninger Danske herregårde: Grøngrøft Arkiveret 2. september 2017 hos Wayback Machine Kliplev Motorway Group A/S
Grøngård Slotsruin

Grøngård (nævnt 1613 som Grønhoff, grønne = jord udlagt til græs) er en slotsruin lidt syd for vandløbet Grønå, ca. 8 km øst for Tønder i Sønderjylland. Grøngård blev opført ca. 1570 som jagtslot af hertug Hans den Ældre. Det var formentlig tegnet af arkitekten Hercules von Oberberg med forbilleder i samtidig italiensk-fransk renæssancearkitektur. Efter hertug Hans' død 1580 blev slottet kun sjældent benyttet, og det blev derfor nedrevet 1648-1653. Slottet havde ydermålene 16 m x 18 m. Slottet, som lå som midtpunkt i en kunstigt anlagt sø, var en treetagers, næsten kvadratisk bygning på granitsokkel opført af røde teglsten med dekoration i gotlandsk sandsten og havde fremspringende hjørnetårne og et søjlebåret galleri i hovedfacaden. Slottets stejle pyramidetag var måske tækket med flade teglplader (bæverhaler), de fire hjørnetårnes tagspidser med skifer og kronet af småspir af bly. Midt for nordfacaden skød et trappehus sig frem. Slottets lokalitet blev påvist i 1946 af førstelærer V. Leick, Lydersholm. Ruinen blev undersøgt i 1953-54 og 1960 af Nationalmuseet og frilagt 1976-81 af Fredningsstyrelsen i samarbejde med Tønder Kommune. Galleri Kilder Eksterne henvisninger Grøngård Slotsruin i Slots- og Kulturstyrelsens database Omtale hos Grænseforeningen
Grønholt Kirke

Grønholt Kirke er en kirke i landsbyen Grønholt ca. 5 km nordøst for Hillerød i Region Hovedstaden. Grønholt Kirke er oprindelig en lille kampestensbygning, bestående af et skib og et firkantet kor med fladt loft. Korbuen er smal og halvrund. Senere er der indbygget hvælvinger og tilføjet et anseligt tårn samt et våbenhus med en gavl af røde munkesten. Altertavlen er et maleri af Godtfred Rump: Fremstillingen i Templet, skænket 1843 af Christian 8. I kirken findes en gammel degnestol fra 1569. Oven over hvælvingen ses, at kirken, mens den endnu havde fladt loft, har været rigt udsmykket med vægmalerier i romansk stil, blandt andet en frise oven over korbuen, hvor Kristus og de tolv apostle har været malet under rundbuer med søjler. Dronning Margrethe benytter ofte kirken, når hun opholder sig på Fredensborg Slot. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Grønholt Kirke på KortTilKirken.dk Grønholt Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Grønnessegaard

Grønnessegaard is a manor house and estate located just east of Hundested in Halsnæs Municipality, Denmark, some 50 kilometres (31 mi) northwest of Copenhagen. The estate was established by Johan Frederik Classen in 1776. The two-storey main building is from 1859. History Johan Frederik Classen and his partner Just Fabritius had established the nearby Frederick's Works arms factory in 1756. The town of Frederiksværk had formed around the factory. Over the years Classen had also acquired the surrounding land from the crown. He established Arresødal in 1773. In 1776, he also merged the villages of Gryndese, Rorup and Fornerup into another manor named Grønnessegaard. The manors produced food for the workers at his factory and at the same time played an important role as a labour reserve. Johan Frederik Classen died in 1792. Det Classenske Fideicommis ceded Frederick's Works, Arresødal and Grønnessegaard to Prince Charles of Hesse-Kassel in return for the payment of 7,000 Danish rigsdaler to the foundation. Prince Carl of Hessen-Kassel was married to Princess Louise of Denmark, a sister of Christian VII. He had previously served both as governor of Norway and Slesvig-Holsten. His daughter was married to the future King Frederick VI. In 1804, Carl of Hessel-Kassel ceded Frederick's Works, Arresødal and Grønnessegaard to Crown Prince Frederick. In 1840, ownership of Grønnessegaard passed from the crown to the government. The copyholds were later converted into freeholds. The remains of Grønnessegaard were sold to Jørgen and Henrik Jørgen Hellemann, who had already leased the estate for some time, in 1859. From 1879, Henrik Jørgen Hellemann was the sole owner of the estate. In 1897, he sold it to Andreas Chr. Nissen. He was succeeded by his son Andreas Nissen. In 1921, Nissen's widow sold the estate to Karl Albert Hasselbalch. List of owners (1776-1792) Johan Frederik Classen (1792-1804) Prince Charles of Hesse-Kassel (1804–1840) The Crown (1840–1859) The government (1859–1896) Henrik Jørgen Hellemann (1859–1879) Jørgen Hellemann (1897– ) Andreas Christian Nissen ( –1921) Andreas Nissen (1921) Andreas Nissen's widow (1921–1948) Karl Albert Hasselbalch (1948–1967) K.J. Hasselbalch (1967–2005) Karsten Hasselbalch (2005–present) Ditlev Hasselbalch References External links Official website
Grønnestrand Vindmølle

Grønnestrand Vindmølle eller Grønnestrand Mølle eller Lyngmøllen er en hollandsk vindmølle, antagelig opført i 1886. Den ligger på en forhøjning i klitlandskabet, ca. 500 m fra havet ved Grønnestrand, tæt på Svinkløv Klitplantage og nord for Fjerritslev i Jammerbugt Kommune. Lyngmøllen er en lille gårdmølle, der fungerede som kornmølle frem til omkring 1930. Møllen er bygget af drivtømmer, som er fundet på stranden, og vingerne er af lærketræ, der er meget holdbart. Møllekroppen er ottekantet på et fundament af granit. Møllehatten er løgformet og beklædt med tagpap. Møllen var oprindelig tækket med strå, men det blev senere erstattet med lyng, og det er den eneste mølle i Danmark, der er lyngtækket. Møllegården var i en årrække sommerpensionat. Møllen blev fredet i 1986 og blev restaureret i 1989-90. Der er bevaret en del mølleinventar, bl.a. kværne, drev, hathjul og vingeaksel. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Grønnestrand Vindmølle på kulturarv.dk
Grønnevang Kirke

Grønnevang Kirke var oprindelig en vandrekirke beliggende i den østlige del af Hillerød i Grønnevang Sogn. Vandrekirken blev med hjælp fra Kirkefondet indviet Palmesøndag 1987, efter at der havde været afholdt gudstjenester hver 2. søndag på den nærliggende Skanseskole i 7 år. 1. søndag i advent 1989 blev Grønnevang Kirkedistrikt oprettet med selvstændigt menighedsråd, udskilt fra Præstevang sogn. I 1991 blev udskillelsen færdiggjort, og Grønnevang blev selvstændigt sogn og pastorat fra 1. januar 1992. En vigtig opgave for den nye menighed og menighedsråd var at få bygget en permanent kirke, og efter flere års opsparing i samarbejde med de øvrige menighedsråd i Hillerød kommune blev der i år 2000 afholdt arkitektkonkurrence, som arkitekterne Friis og Moltke vandt. Nabohøring og stigning i bygge- og anlægsomkostninger medførte forsinkelser i byggeriet, men den 28. september 2008 blev den nybyggede Grønnevang Kirke indviet af biskop Lise-Lotte Rebel. Eksterne kilder og henvisninger Grønnevang Kirkes hjemmeside