NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Blågårds Kirke

Blågårds Kirke er en tidligere kirke på Blågårds Plads i Københavns Kommune. Kirken blev lukket 1. januar 2014 ved en gudstjeneste med deltagelse af Københavns biskop Peter Skov-Jakobsen. Bygningen blev solgt til Koncertkirken på Blågårds Plads og benyttes til koncerter og andre kulturelle formål og fungerer altså ikke længere som kirke. Kirkelige handlinger i Blågårdens Sogn foretages fra Hellig Kors Kirke og Brorsons Kirke. Bygningen er opført i 1925-1926 efter tegning af Andreas Clemmensen og Johan Nielsen. Blågårds Kirke erstattede en midlertidig kirke fra 1905 af Martin Nyrop, bygget i kokolith (gips og kokosnøddeskaller). I februar 2013 besluttede Københavns Stiftsråd at kirken skal indstilles til lukning. Menighedsrådet havde dog allerede i august 2012 besluttet, at bygningen skulle tages ud af brug og tilbageleveres til Kirkefondet, der som ejer skal beslutte den fremtidige brug. Kirkebygningen Facaden mod Blågårds Plads fremstår i røde mursten, men bygningen bagved er af blandede gule og røde sten, med tag i røde tegl. Stilen er (ny-)gotisk. Interiør De tre vinduer i apsisvæggen var oprindeligt bare fyldninger, først i 1993 blev de åbnet og Mogens Jørgensens mosaikvinduer installeret. Alter Alteret er beklædt med fliser i Kähler Keramik. Krucifikset er fra 1954, udført af Claes Baumbach. Prædikestol Døbefont Døbefonten er af klæbersten i romansk stil. Orgel Orgelet er fra 1926, og af Marcussen & Søn. Det har 20 stemmer og er restaureret i 1989 af Sv. E. Nielsen Referencer Literatur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Årsskrift 2006 for Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkiv: Rids af Blågårdskirkens tilblivelseshistorie af Svend Hovard. Side 18 ff. Eksterne kilder og henvisninger Blågårds Kirke hos KortTilKirken.dk Blågårds Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Blåvand Zoo

Blåvand Zoo, er en zoologisk have i Blåvand med en lang række eksotiske dyr, klappedyr, samt almindelige husdyr. Parken åbnede i 1992 under ledelse af Tove og Hans Hestbech med geder, grise, andre landbrugs/-og husdyr, samt traditionelle eksotiske zoodyr. Der er løbende blevet udvidet med arter og anlæg. Størrelsen har i nogle år ligget på et antal af ca. 80 arter fordelt på omtrent 400 dyr. I dag indeholder haven bl.a røde kæmpekænguruer, europæisk bison, servaler, bavianer, japanske sneaber og kæmpeskildpadder. Haven er privatejet og modtager ikke støtte fra det offentlige. Den grundlæggende idé er at især børn skal have mulighed for at komme tæt på dyr, og på den måde fatte interesse for dyr og natur. Som de første i Danmark, modtog haven i november måned 2009, to hvide løver. Eksterne henvisninger Blåvand Zoo
Blåvand Zoo

Blåvand Zoo is een dierentuin in de Deense badplaats Blåvand. De dierentuin is geopend in 1992 en is particulier eigendom. De dierentuin bestaat uit ongeveer 80 diersoorten verdeeld over 400 dieren. Als eerste dierentuin in Denemarken ontving Blåvand Zoo in november 2009 twee witte leeuwen.. Enkele andere diersoorten in het park zijn onder andere wasberen, Euraziatische lynxen, servals, wisenten, kamelen, Noordelijke hoornraven en rode vari's.
Blåvand Radio

Blåvand Radio blev oprettet i 1914 som kystradiostation med kaldesignalet OXB. Blåvand Radio var dengang placeret umiddelbart ved Blåvand Fyr på Blåvands Huk vest for Varde. Senderen var en gnistsender. Blåvand Radio var Danmarks første civile kystradiostation, oprettet efter RMS Titanics forlis april 1912. I 1938 blev stationen flyttet til sin nuværende placering, ca. to km øst for fyret. Samtidigt blev senderen opgraderet til en radiorør-sender med en udgangseffekt på 600 Watt. Blåvand Radio blev især kendt i den bredere befolkning for filmen "Blaavand melder storm" (1938). Stationen er ikke længere bemandet, men er siden 1996 blevet fjernbetjent via Satellit af Lyngby Radio og benytter derfor også Lyngby Radios kaldesignal OXZ. De sidste rester af det der de sidste år var en Satellitstation er i 2019 lukket helt ned. Referencer
Blære Kirke

Blære Kirke ligger i landsbyen Blære, ca. syv kilometer nord for Aars. Kirkens skib og kor er opført i romansk stil i granitkvadre, mens tårnet er i gotisk stil. 27. februar 1869 blæste tårnet ned, hvorfor den øverste del af dette er ommuret og forsynet med en blyhat. Der findes to middelalderlige gravsten i Blære Kirke. Den ene tjener nu som dørtærskel, mens den anden er hugget om til en kvader, der er muret ind i tårnmuren. Sidstnævnte er dekoreret med en menneskefigur, kors og tang. Altertavlen stammer fra 1591 og i midtfeltet er en kopi af Thorvaldsens Kristusstatue fra Vor Frue Kirke i København. Døbefonten er i romansk stil, mens prædikestolen er fra ca. 1600. Eksterne henvisninger Kirkerne i Aars Kommune Arkiveret 14. maj 2013 hos Wayback Machine Vort sogns historie, bind 10, s. 337 Blære Kirke hos KortTilKirken.dk
Bodilshøj Mølle

Bodilshøj Mølle eller Børglum Kloster Mølle er en hollandsk vindmølle beliggende lige nord for Børglum Kloster i Hjørring Kommune i Vendsyssel. Den ligger på den 53,78 meter høje Bodilshøj, der er oldtidshøj; Den er med muret undermølle og en ottekantet spånbeklædt overmølle af træ, og med løgformet hat; den har et vingefang på 11 m. Den oprindelige mølle på stedet blev opført i 1860, men brændte, og den nuværende er fra 1887, og er restaureret i 1963. En vinge brækkede, og de andre blev beskadiget i en storm i vinteren 2000-2001, men i 2003 havde man samlet penge ind til en reparation. Ved Bodilshøj er der også en helligkilde, Sankt Bodils Kilde. Referencer Eksterne henvisninger Om møllen på visitnordjylland.dk Bodilshøj Mølle i Den Store Danske på Lex.dk
Boesdal Kalkbrud

Boesdal Kalkbrud ligger mellem Lille Heddinge og Rødvig syd for Stevns Klint og omfatter et 15 hektar stort naturområde som er en del af verdensarvsområdet omkring Stevns Klint. I Boesdal Kalkbrud er der siden 1914 gravet kalk. Noget som jordbrugskalk, andet brændt til mørtel. Rester af de to gamle kalkovne fra 1930 står der stadig, og en stor pyramideformet lagerbygning fra 1967 er bevaret. Bygningen bruges i nutiden til kulturelle formål. Kalkbruddet blev nedlagt i 1978 og ejes i dag af Stevns Kommune og fungerer som rekreativt område for blandt andet picnic, rollespil og koncerter. Kalkbruddet er en del af Stevns Klint Trampesti. I vestlige del af Boesdal Kalkbrud har Stevns Kommune opført 2 shelteres samt et multtoilet. Fra kalkbruddet kan man gå helt ned til stranden uden at skulle gå på trapper. Området er i dag et yngleområde for stålorm, snoge og firben og har en betydelig forekomst af hugorme som yngler på skrænter og plateauer. Eksterne henvisninger Leje af Boesdal Kalkbrud Arkiveret 15. august 2018 hos Wayback Machine historiskatlas.dk Referencer Boesdal Kalkbrud Arkiveret 27. oktober 2018 hos Wayback Machine på kalklandet.dk
Boeslunde Kirke

Boeslunde Kirke beliggende i landsbyen Boeslunde, ca. fem kilometer nord for Skælskør, er en af de yngste landsbykirker på Skælskøregnen, kun omkring 700 år. Kirken er i næsten ren gotisk stil og særpræget gennem det toskibede lave kirkerum, der er overdækket af 8 smukke hvælv. Kirken er påbegyndt omkring 1300 og siden blevet udvidet i etaper, indtil den nåede sin nuværende størrelse omkring 1450. Grunden til at kirken er bygget så sent, er formentlig, at Boeslunde er et af de steder på Sjælland, hvor man først byggede en kirke, nemlig en stavkirke af træ. Der er ganske vist ingen spor af den, men Borgbjerg Banke lige vest for Boeslunde kirke var i oldtiden et kendt og besøgt helligsted med sin egen helligkilde. Og mange af de første kirker i landet blev bygget på helligstederne for således at undertrykke den gamle religion. Sagnet fortæller nemlig, at trolden Borg ikke kunne lide, at man byggede en kirke på hans banke, og derfor rev han den ned om natten. Muligvis er en trækirke på bakken brændt, og på den måde er sagnet opstået. Boeslunde-alteret Kirkens gamle altertavle og alterbordsforside er i dag på Nationalmuseet. Eksterne kilder og henvisninger Boeslunde Kirke på KortTilKirken.dk
Bogense Vandtårn

Bogense Vandtårn er et vandtårn i Bogense, der blev taget ud af brug i 1996 og nu anvendes til diverse kulturelle arrangementer arrangeret af foreningen Vandtårnets Venner. Det blev opført i forbindelse med etableringen af byens vandværk i 1910, og den øverste platform blev bygget som udkigspost. Oprindeligt var planen at opføre det på byens torv, men ved afstemningen i byrådet, var der 1 stemmes flertal for at anvende den nuværende placering på Teglgårdsvej. I 2004 påbegyndtes planlægningen af en storstilet restaurering af tårnet, der ville koste i omegnen af 2 millioner kroner. Det tog imidlertid længere tid at skaffe midlerne, og først i 2006 påbegyndtes det første trin af byggeriet med sikring af trappen. Arkitektur Tårnet er 25 alen højt og har en diameter på 25 fod. Det er tegnet af Oscar Gundlach-Pedersen og projekteret af G.R. Øllgaard. Det er en mindre udgave af Det hvide vandtårn i Fredericia, der har samme ingeniør. Konstruktionen er udført i beton med fladt tag og retkantede vinduer. Det indeholder en vandtank med et rumfang på 80 m³, der nu er åbnet til udstillingsformål. Kulturarvsstyrelsen har vurderet bygningen som havende bevaringsværdien 3 med henvisning til den arkitektoniske værdi som værende et "sjovt borgagtigt tårn" af god håndværksmæssig formåen, som kan ses i hele Bogense og omegn og er godt vedligeholdt. Se også Det hvide vandtårn (Fredericia) Referencer Informationstavle ved tårnet
Bogø Kirke

Bogø Kirke ligger på Bogø. I kirkelig henseende er Bogø Sogn siden 1. august 1978 et sogn i Stege-Vordingborg Provsti (Roskilde Stift). Forud for provstiskiftet i 1978 havde Bogø Sogn i 175 år, fra 1803 til 1978, hørt til Lolland-Falsters Stift (herunder falsterske provstier med skiftende navne) og endnu før under Fyns Stift. Bogø Sogn er siden 2005 tilknyttet Fanefjord-Bogø Pastorat. Farø indgår i Bogø Sogn, hvis folketal også omfatter indbyggerne på Farø. I 1754 blev gårdene på Farø overført fra Vordingborg Sogn til Bogø Sogn, men betalte fortsat præstetiende til sognepræsten i Vordingborg.Ved kongeligt reskript af 25. januar 1805 bestemtes det, at Farøs præstetiende herefter skulle betales til Bogø Sognekald. Kirken er en middelalderlig langhuskirke. Af langhuset er sydmurens midterparti i rå kampesten formentlig fra romansk tid, mens resten af bygningen har sengotisk præg. De øvrige dele af langhuset er opført i munkesten og kridtkvadre. Oprindeligt havde langhuset et fladt bjælkeloft. Omkring reformationstiden eller måske senere i 1500-tallet har langhuset, indbefattet dets østlige korafslutning, fået fire fag krydshvælv. Et våbenhus i syd og tårnet i vest med sydvendt trappehus er begge opført i munkesten i sengotisk tid. De øverste ca. seks meter af kirketårnet er så sent som i 1868 tilbygget med små mursten, såkaldte Flensborgsten, bl.a. for at tårnet bedre kunne tjene som sømærke. Tårnet er 16,4 m højt. På Middelaldercentret ved Nykøbing Falster har man i samarbejde med Moesgård Museum ved Aarhus støbt en kopi af kirkeklokken i Bogø Kirke. Klokken blev støbt i Indien og er siden ophængt i en klokkestabel ved siden af rekonstruktionen af Kippinge Kirke fra Nordfalster. Referencer Eksterne henvisninger Bogø Kirke hos KortTilKirken.dk Bogø Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Bolbro Kirke

Bolbro Kirke er en sognekirke i bydelen Bolbro i Odense. Den er opført i 1959-1961 af arkitektbrødrene Erik og Ebbe Lehn Petersen. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Bolbro Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Bolbro Kirke hos KortTilKirken.dk Bolbro Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Boller (Tårs Sogn)

For alternative betydninger, se Boller (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Boller) Boller er en herregård i Tårs Sogn i det tidligere Børglum Herred Hjørring Amt, nu i Hjørring Kommune. Dens historie går tilbage til det 14. århundrede, hvor den menes at have tilhørt en af Skjalm Hvides efterkommere, Stig Pedersen Skovgaard. Den nuværende hovedbygning er bygget i det 19. århundrede og består af en enkelt grundmuret og hvidpudset fløj, hvis gennemgående kvist på gårdsiden mod vest vest, har et større fremspring og et firkantet tårn. Ejere 14. århundrede Stig Pedersen Skovgaard 1380 Mathias Thorstensen 1440 ca. Peder Madsen 1465 ca. Jens Pedersen 1500 ca. Karen og Johanne Jensdatter 1530 ca. Claus Iversen (Dyre) 1547 ca. Jens Clausen (Dyre) 1587 Karen Hansdatter Stygge 1621 ca. Hans Jensen (Dyre) Niels Arenfeldt 1633 ca. Berte Nielsdatter Stygge 1637 Erik Juel 1637 Malte Sehested 1661 Margrethe Reedtz Jens Sehested 1684 Chr. Reedtz 1689 Rasmus Bartolin og Poul Vinding 1689 Jens Hansen Bergh 1717 Jørgen, Chr. v.Ginchel og Jakob Bergh 1719 Jakob Bergh (eneejer) 1735 Johanne Marie Werkmester 1755 Peder Marcussen Mørch 1796 Christen J. Schaarup 1802 Anne Cathrine Biering 1803 Fr. Joachim Abel 1806 Johan Conrad Schuchardt Munch 1826 Chr. Lemberg 1855 P. Ferdinand Lange 1870 C. H. Westermann 1875 Th. L. Bindeballe 1891 V. Tutein 1901 Johan Knudsen og N. Th. Nielsen 1901 Søren Chr. Pedersen Chr. Pedersen 1908 Esben Kjær 1910 Johs. Kjærgaard 1912 Johan Andersen 1915 C. Pedersen-Lindrup 1953 S. A. Lindrup Referencer Om Boller Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine på skeel.info
Boolsens Stenhave

Boolsens Stenhave er beliggende ved Bangsbo Museum i Frederikshavn. Samlingen blev grundlagt af forfatteren Johannes Boolsen. Samlingen blev oparbejdet i årene 1939 til 1973 og opbevaret i Boolsens private have og omfattede efterhånden mere end 1.000 sten, hvoraf størstedelen stammer fra Vendsyssel. I 1973 blev Boolsens ejendom og stenhaven købt af Frederikshavn Kommune og stenene overdraget til Bangsbo Museum. Samlingen omfatter brugssten af alle arter fra ca. 3.000 f.Kr., oldtidsfolkets kværnsten over middelalderens døbefonte, mortersten og op til nyere tids møllesten og fortøjningspullerter. Galleri Eksterne henvisninger Boolsens Stenhave – Bangsbo Museum Arkiveret 10. februar 2007 hos Wayback Machine
Borbjerg Møllesø

Borbjerg Møllesø er beliggende ved Borbjerg 11 km nordøst for Holstebro i Vestjylland. Natursti Rundt om søen er der en natursti, der fører til bl.a. nåletræer, bøgetræer, rørskov og vådområder. Dyrelivet I og omkring søen er der et meget rigt dyreliv. I søen er fisk som skalle, aborre, brasen og hundestejle almindelige, og der er også fundet ål i søen. I skoven omkring søen er dyrelivet repræsenteret i området med mosegrise som de almindeligste, men der er også ilder, mår og vildtlevende mink. Ligeledes er et så sjældent dyr som odder set et par gange. Af større pattedyr findes en del ræve, og grævlingen er også set. Man kan også være heldig at se et par rådyr. For den fugleinteresserede er området fantastisk. Stort set alle rørskovens fugle er at finde i området med rørskov og kratbevoksning. I tiden omkring Skt. Hans kan man være heldig at se og/eller høre nattergale. I 1989 observerede man også pungmejsen i området. Ved søen og dalen mod syd holder gøgen til. I søen findes både ænder og svaner, og ved søens bred ses fiskehejren ofte sammen med både rør- og blishøns og lappedykkere, der alle yngler omkring rørskoven. Eksterne kilder/henvisninger VisitHolstebro: Borbjerg Møllesø Arkiveret 14. marts 2017 hos Wayback Machine – Holstebro Kommunes "Vandreture Borbjerg Møllesø" kan downloades.
Bording Kirke

Bording kirke er en kirke fra 1897, tegnet af Claudius August Wiinholt. En stor del af inventaret stammer fra den gamle Bording kirke, som blev revet ned umiddelbart før opførelsen af den nuværende kirke, da den var blevet for lille til menigheden. Det skete efter at religiøse vækkelser og Hedeselskabets opdyrkningsarbejde på den jyske hede havde øget behovet for kirker på egnen. Det var arkitekten Wiinholts holdning, at kirken skulle løfte sit spir og sit tårn op over heden. For at spare materialer blev tårnet opført lige over korsskæringen, lige som der blev anvendt en hel del af kvadrene fra den gamle kirke, hvilket kan ses i blandt andet sokkelstenene og murhjørnerne. Blandt inventaret fra den gamle kirke blev blandt andet prædikestolen, døbefonten, en del af alteret og vinduesoverliggerne. Orglet, der har otte stemmer, blev bygget af Marcussen & Søn i 1967. Under kirkegulvet ligger et gammelt gramkammer, der dog nu er tomt. Kirkens klokke er fra 1487 og siges at stamme fra Karup Kirke. Den er ophængt i en muret klokkestabel. Eksterne kilder og henvisninger Bording Kirke hos KortTilKirken.dk
Bordings Friskole

Bordings Friskole er en friskole i København med cirka 450 elever. Skolen har to spor og går fra børnehaveklasse til 9. klasse. Den har tidligere også haft en 10. klasse. Det er en Grundtvig-Koldsk skole, som er forældrestyret, og skolens nuværende leder er Torsten Bo Kristensen fra Fyn. Frede og Sigrid Bording åbnede skolen på Dalgas Boulevard i København den 5. april 1945. I 1964 blev lokalerne for små, og skolen flyttede til Kochsvej i lejede lokaler. Efter 10 år købte skolen de nuværende lokaler på Øster Søgade, der tidligere husede Komtesse Moltkes Latin- og Realskole. Eksterne henvisning Skolens hjemmeside
Borgenhus

Borgenhus er en nietagers kontorbygning, opført i 1963 på Halmtorvet 20. Oprindeligt havde forsikrings- og ejendomsselskabet August Borgen til huse på ejendommens fire øverste etager, med oliefirmaet BP på 3. sal. Bygningen er det eneste nybyggeri på Indre Vesterbro, der efter sigende følger kommunens generalplanskitse for Vesterbro fra 1958, City Plan Vest, men denne påstand er svagt begrundet, eftersom der ikke findes fysiske beviser på dette, ud over en lignende bygning, der kan findes i modellen fra samme år. Byggeriet består af tre fløje, heraf en på 5 etager, en på 6, begge med tagterrasser, samt en mod Halmtorvet på 9 etager. Der er en parkeringskælder under det meste af komplekset, med nedkørsel hertil i Lille Istedgade. Kontorbygningen er overvejende opført i tegl og jernbeton, beklædt med grå Kolmårdenmarmor og serpentin, med den førnævnte type sten brugt som primært materiale på den nietagers bygningskrop. Borgenhus er tegnet af arkitekt Frederik Bojesen, med første skitseforslag til komplekset udarbejdet i januar 1958 for Civilingeniør P. Herskind Diemer under navnet Diemarshus. Til trods for et anderledes facadeudtryk og andre funktioner, for eksempel en bilforhandler og servicestation i stueplanet, er udformningen af komplekset fra denne periode stort set den samme som i dag, med samme overordnede form og antal etager, dog med en terrasse, kantine og inspektørbolig på taget af bygningens nietagers fløj. Af ukendte årsager endte projektet med ikke at blive realiseret under førnævnte bygherre, men derimod Ejendomsselskabet Borgenhus, som dermed lagde navn til ejendommen. To forskellige udkast til bygningens facade blev udarbejdet af Frederik Bojesens tegnestue for August Borgen i 1961, hvoraf det ene af disse blev det realiserede projekt. Første spadestik blev taget omkring sommeren 1959, og onsdag d. 19. december 1962 kunne man fejre rejsegilde på arbejdspladsen, hvor projektet ved samme lejlighed blev beskrevet af Børsen som det første kontorhus i det ny City. Kompleksets fløj langs Viktoriagade blev opført som en senere etape i projektet, med tegninger af denne dateret 1965. Nedrivning af de to bagvedliggende ejendomme blev udført i 1967, med henblik på at opføre ‘Hotel Amarin’ for advokat Ole S. Thamsen, dette blev - ligesom Borgenhus - også tegnet af Frederik Bojesen, men blev aldrig opført, til trods for ejendommenes nedrivning. Ejendommen husede en politistation (bedre kendt som Station 1-bygningen) fra 1994 til 2024, hvor Politiet flyttede ud grundet skimmelsvamp og forældelse. Herefter ombygges huset til hotel. Referencer
Borgen Shopping

For alternative betydninger, se Borgen. (Se også artikler, som begynder med Borgen) Borgen Shopping er et indkøbscenter i Sønderborg, som åbnede den 1.oktober 2013. Det ligger hvor Kvickly lå i Østergade og indeholder ca. 40 butikker, biograf, offentlige kontorer, boliger og 600 parkeringspladser. Selve indkøbscentret er 23.500 m² fordelt på 2 etager og indeholder bl.a. Føtex, H&M, Imerco, Bahne og Sport 24. En stor del af Sønderborg kommune har til huse på de øverste etage, heriblandt Jobcenter . Centret blev opført i et samarbejde mellem udlejerne braaten+pedersen og entreprenørfirmaet A. Enggaard A/S. Disse to står desuden bag Metropol i Hjørring, Citycenter i Nørresundby, Friis i Aalborg og Bloms Butikker i Skanderborg. Arkitekter er Schmidt, Hammer og Lassen. Byggeriet tog sin begyndelse i starten af 2011, efter at Kvickly lukkede den daværende butik i januar. Referencer
Borgsted Banke

For alternative betydninger, se Borgsted (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Borgsted) Borgsted Banke er et voldsted i Nørreskoven i Sønder Stenderup ved Lillebælt. Stedet er benævnt Borgsted Bakke i Generalstabens Kort. 100 meter fra strandkanten ligger en 12 meter høj bakke i forlængelse af skråningerne ned mod vandet. Borgsted Banke har en ca. 4 meter dyb voldgrav ind mod skoven, så det har været muligt at forsvare borgen til alle sider. Voldstedet er bygget i middelalderen og er dateret til ca. år 1067 Borgpladsen og voldgravene er velbevarede den dag i dag og stedet har et tværmål på kun ca. 25 meter. Den nord-vestlige brystværnet (jordvolden) blev fjernet i 1848 for at blive brugt til en rampe til kanoner der blev opstillet i treårskrigen. I borgpladsens NV hjørne fandtes et 3 m bredt kampestensfundament - tilsyneladende af et rundt tårn - samt en del kalkrester og munkesten. Inde i tårnet fandtes et faststampet lergulv samt en del trækul og ildskørnede sten - tilsyneladende fra et ildsted. Nedenfor Voldstedet ligger en fin gratis lejrplads. Referencer
Bork Havn

Bork Havn er et fiskerleje og nu turiststed ved sydenden af Ringkøbing Fjord, øst for fuglereservatet, Tipperne; den er beliggende mellem Tarm og Nørre Nebel i Ringkøbing-Skjern Kommune. Bork Havn blev grundlagt i 1933 af Bork Fiskeriforening. Havnen består af en lystbådehavn med plads til cirka 290 lystbåde, en fiskerihavn og en havn for husbåde. Havnen er mest kendt for Bork Festival, som har været afholdt hvert år siden 1979. Der ligger også en efterskole og der er undervisning i windsurfing; i nærheden ligger også Bork Vikingehavn, der er en del af Ringkøbing-Skjern Museum. Eksterne kilder og henvisninger Om Bork Havn Arkiveret 5. maj 2013 hos Wayback Machine på Ringkøbing-Skjern Kommunes websted. Den officielle turistside om Bork havn Arkiveret 23. oktober 2013 hos Wayback Machine på hvidesande.dk
Bork Havn

Bork Havn, auch Bork Hafen genannt, ist ursprünglich ein Fischerdorf in der dänischen Ringkøbing-Skjern Kommune in der Region Midtjylland im Westen von Jütland. Heute ist es ein Ferienort am südlichen Ende des Ringkøbing Fjords, östlich des Vogelschutzgebietes Tipperne. Es liegt zwischen Tarm und Nr. Nebel in der Gemeinde Ringkøbing-Skjern. Bork Havn wurde 1933 von der Bork Fischereivereinigung gegründet. Der Hafen besteht aus einem Jachthafen mit Platz für ca. 290 Freizeitboote, einem Fischereihafen und einem Hafen für Hausboote. Der Hafen ist vor allem für das Bork Havn Musik Festival bekannt, das jedes Jahr seit 1979 stattfindet. Etwas außerhalb des Ortes liegt eine weiterführende Schule. Außerdem kann man hier Windsurfunterricht direkt am Fjord erhalten. In der Nähe befindet sich auch das bekannte Bork Vikingehavn, ein nachgebautes Wikingerdorf, das zum Ringkøbing-Skjern Museum gehört. Weblinks Touristinformationen über Ringkøbing-Skjern havneguide.dk - Hafeguide Borg Havn
Bork Vikingehavn

Bork Vikingehavn er et Frilandsmuseum nær Bork Havn og sydenden af Ringkøbing Fjord, som beskæftiger sig med vikingetiden i Danmark og særligt i Jylland. Det er en del af Ringkøbing-Skjern Museum. Det blev grundlagt i 2000 med støtte fra Arbejdsmarkedets Feriefond, Egvad Kommune og Ringkøbing Amt. Museet er opbygget som en mindre vikingeby med en række huse, der bl.a. bygger på udgravninger i og omkring Tarm i 90'erne. Byen består af en række huse, håndværksboder, bådhuse, en kirke og flere vikingeskibe og både. På stedet afholdes vikingemarked én gang om året. Referencer Eksterne henvisninger