NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hjalmarsgård

Hjalmarsgård er en avlsgård under Brattingsborg Gods. Gården er opført i 1884 og ligger i Tranebjerg Sogn i Samsø Kommune. Hjalmarsgård er på 390 hektar agerjord Ejere af Hjalmarsgård (1884-1886) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr3 (1886-1914) Christian Frederik lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr4 (1914-1945) Aage Conrad lensgreve af Danneskiold-Samsøe (1945-1985) Elisabeth Henriette Aagesdatter komtesse af Danneskiold-Samsøe gift Lassen (1985-) Anders Aage Schou Danneskiold Lassen Eksterne henvisninger Svineproduktion på Hjalmarsgård Arkiveret 7. september 2011 hos Wayback Machine på Brattingsborg Gods' hjemmeside.
Hjarnø Kirke

Hjarnø Kirke under Hjarnø Sogn, Hedensted Provsti og Haderslev Stift på øen Hjarnø i Horsens Fjord er formodentlig fra 1500-tallet. Den er beliggende øst for færgelejet. Oprindelig var kirken uden tårn, men i 1877 tilføjedes et lille bindingsværkstårn på kirken. I spiret hænger kirkeklokken, som er fremstillet omkring 1425 og bærer indskriften: "Help Maria – Paulus nis eskel" Den hvidkalkede kirke opført af kampesten er ombygget flere gange, bl.a. efter en brand i 1804, og det er derfor vanskeligt at fastsætte dens nøjagtige alder, men den er senest fra slutningen af middelalderen. Over kirkens eneste indgang på nordsiden er der en rundbue, som ikke ses på grund af det lave loft på det senere tilbyggede våbenhus. I våbenhuset findes en gravspade, hvis skaft er lavet af pastor Fenger i Glud omkring 1940. I skaftet er der indskåret symboler for ordene ved jordpåkastelse, en vintergæk, et kors og en opgående sol. Kirkerummet med 50 siddepladser blev tidligere opvarmet om vinteren af en kakkelovn. Koret er forholdsvis stort. Her står den gamle døbefont af granit fra 1100- eller 1200-tallet, hvis hulning dækkes af en træramme om et smukt, gammelt døbefad. Fontens alder tyder på, at der har været en kirke på øen på dette tidspunkt. Altertavlen og prædikestol i nyklassisk stil fra 1805 er udskåret af billedskæreren Jens Hiernø i Horsens. Over alteret er der en altertavle (nyklassisk) med et maleri af maleren Wenzel Ulrik Tornøe forestillende Jesus ved Nadveren. På alteret står et alterbæger af sølv, som er skænket kirken af Jacob Sørensen, Glud i året 1641. Desuden findes der to gamle messinglysestager og en syvarmet lysestage af malm, skænket kirken af gårdejer N. Vestergaard og hustru (omkring 1930). Nytår 1960 modtog kirken en smuk dåbskande i sølv af en anonym giver. Kirkeskibet fra 1955 er en model af et vikingeskib, der henviser til øens skibssætninger. Orgelet fra 1839 er fremstillet af orgelfirmaet Marcussen & Søn, Aabenraa. Kirkebøssen ved vestvæggen er forarbejdet af træ og beslået med jern. På kirkeloftet er der bevaret en ligbåre, som har været anvendt til at bære ligkisten på det sidste stykke vej til kirken. Eksterne kilder og henvisninger Hjarnø Kirke hos KortTilKirken.dk Hjarnø Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hjardemål Kirke

Hjardemål Kirke ligger i Nordvestjylland i Thisted Kommune, tidligere Hanstholm Kommune. Se også Thylejren om besættelsen af Hjardemål Kirke i 1970. Eksterne kilder og henvisninger Den Store Danske – Hjardemål Kirke Hjardemål Kirke hos KortTilKirken.dk Hjardemål Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hjedding Mejerimuseum

Hjedding Mejerimuseum ligger lidt syd for Ølgod i Sydvestjylland. Det hører under Museet for Varde By og Omegn. Ved indvielsen af mejeriet d. 10. juni 1882 var det verdens første andelsmejeri. Udformningen af mejeriets vedtægter blev grundstammen i mange andre andelsforetagender, og gårdejernes ide fik vidtrækkende konsekvenser for dansk landbrug. Her startede andelsbevægelsen, der siden fik stor betydning for landbruget. Hjedding Andelsmejeri fremstår, som da det blev taget i brug og viser i al sin enkelthed, hvorledes den lille, originale Maglekilde-centrifuge og smørkernen, begge drevet af en dampmaskine, revolutionerede dansk mejeridrift. Maglekilde-centrifugen blev opfundet af værkfører L. C. Nielsen ansat på Maglekilde Maskinfabrik. 2007 blev Hjedding Andelsmejeri udpeget som nationalt industriminde af Kulturarvstyrelsen. Se også Industribygninger i Danmark Eksterne henvisninger Hjedding Mejerimuseum under Museet for Varde By og Omegn Hjedding Mejerimuseum på Kulturarvsstyrelsens hjemmeside Maglekilde-centrifugen 25fantastiske industrier – Kulturarvsstyrelsens hjemmeside
Hjedding Dairy Museum

Hjedding Cooperative Dairy (Danish: Hjedding Andelsmejeri), situated close to Ølgod, Varde Municipality, was Denmark's first cooperative dairy. It is now operated as a museum. History Hjeding Cooperative Dairy was founded by local dairy farmers on 10 June 1882. In 1905. it was moved to Ølgod. In 1948, its original building was converted into a museum. References
Hjerm Østre Kirke

Hjerm Østre Kirke er en kirke ca. tre kilometer nordøst for Hjerm og ca. seks kilometer sydøst for Struer. Kirken er bygget i 1904 i røde mursten med korte korsarme og tårn i vest med højt pyramidespir. Stilen er enkel, nygotisk med hvidkalkede spidsbuehvælvinger. Kirken fik i 2004 nyt alterparti og ny altertavle. Fra 1. oktober 2010 til 1. januar 2024 hørte kirken under Hjerm Østre Sogn. Eksterne henvisninger Hjerm Østre Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Hjerm Østre Kirke hos KortTilKirken.dk
Hjerm Vestre Kirke

Hjerm Vestre Kirke er en kirke, der ligger umiddelbart syd for Hjerm. Kirken er en korskirke, og er bygget i 1200-tallet. I kirken er der en bispegrav under søndre korsarm, samt grave for adelige familier fra herregården Volstrup, forskellige steder i kirken. Eksterne henvisninger Hjerm Vestre Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Opslag "Hjerm Kirke" Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Hjerm Vestre Kirke hos KortTilKirken.dk
Hjermeslevgård

Hjermeslevgård eller Hjermitslevgård er en herregård i Tolstrup Sogn i Vendsyssel. Herregården har et stenhus der er det ældste beboelseshus i Nordjylland (bygningsåret er usikkert men ml. 1540 og 1570). På herregården findes et tårnfundament fra middelalderen. Den nyere hovedbygning er fra 1883. Hjermitslevgaard indgår i Østre Hjermitslev, der er en unik randbebyggelse. Laden der er opbygget af den oprindelige lade fra 1793 er en af Danmarks længste kørelader. Vognsen I det 13. årh. ejede adelslægten Vognsen gården. Det var en rig slægt, med mange hovedgårde i Vendsyssel, blandt andre Fuglsig ved Hjørring. Den sidste Vognsen på gården var Morten Johansen Vognsen, der druknede i 1498 i sammen med sin svigerfar. M.J. havde tre døtre hvoraf en af dem blev gift adeligt og derved fik arveret til gården. Det var Mette Vognsen og hun ægtede Bagge Pallesen Griis. Griis døde i 1534 i forsøget på at slå Skipper Clement ihjel. Mette Vognsen giftede sig derefter med Jens Thomesen Dan. Enevold Kruse Omkring 1540 solgtes gården til rentemester dvs.: finansminister og rigsrådsmedlem Enevold Kruse, der senere blev statholder dvs. vicekonge i Norge. Kruse var gift med Else Marsvin, Ellen Marsvin til Tjeles søster Herregården er fredet. Fredningen omfatter borggårdens vestre stenhus (ca. 1575-1600), den søndre bindingsværkslænge (ca. 1650-1700) og den østre hovedbygning (1883). Fredningen er fra 1918 og blev udvidet 1989 af Carl F. Szabad til at omfatte alle 3 af hovedbygningens længer. Ejere 1400 ca. Niels Vognsen 1425 ca. Inger Hermansdatter Pennow 1444 ca. Morten Nielsen 1471 Niels Mortensen 1481 Johan Mortensen Morten Johansen 1542 ca. Dorte Jespersdatter Lunow 1550 ca. Svend Orning og Jens Thomesen Dan 1587 Enevold Kruse 1632 Jørgen kruse 1665 Otto Pogwisch 1668 Kronen 1668 Nicolaj Hansen Bennich 1678 Torben Nielsen 1679 Jørgen Arenfeldt 1681 Otte Ottesen Skeel 1696 stamhuset Birkelse 1771 Fr. Chr. Skell 1859 S. Fr. O. Skeel 1918 J. P. Pedersen 1930 Anna Petersen (?) E. M. Konnerup 1959 Valdemar Petersen 1988 Carl Felician Szabad 2000 Søren von Dosenrode Noter
Hjerritsdal Vandmølle

Hjerritsdal Vandmølle er en vandmølle der ligger ved Valsgård Bæk, et par kilometer nord for Mariager Fjord i Valsgaard Sogn, Mariagerfjord Kommune. Den er kendt tilbage til midten af 1400-tallet og hørte oprindeligt under herregården Bramslevsgård, der i 1541 kom under godset Havnø. Møllen er brændt flere gange, senest i 1829. Møllen var oprindelig en kornmølle, men mølledriften ophørte i begyndelsen af dette århundrede, men mølledammen, stigbord, malekarm og møllehjulet, der er et overfaldshjul bevaret og restaureret i 2002. Det vinkelbyggede mølle- og stuehus samt det fritliggende udhus fra ca. 1830 blev fredet i 1959. Kilder og eksterne henvisninger Hjerritsdal Vandmølle Arkiveret 18. december 2013 hos Wayback Machine Nordjyllands Historiske Museum Kulturarvstyrelsen om Hjerritsdal Vandmølle
Hjerpsted Kirke

Hjerpsted Kirke ligger lidt vest for landsbyen Hjerpsted – ca. otte kilometer nord for Højer – på Hjerpsted Bakkeø, tæt ved Vadehavskysten. Den lå angiveligt oprindelig midt i sognet, hvilket vil betyde, at sognets vestgrænse må have været øen Jordsand, en hallig ca. otte kilometer fra kysten. Den har da også tidligere været beboet, men havet fortærede den efterhånden, så den i dag er helt forsvundet. Kirken blev opført i romansk stil i 1130'erne og hørte oprindelig til Ribe Stift. I 1570'erne kom den under Slesvig Stift og kom først under Ribe Stift igen efter genforeningen 1920. Fra den oprindelige kirke stammer kor – forlænget i 1715 – og skib i granitkvadre, mens tårnet er sengotisk. Dertil kommer et våbenhus. Tidligere var der også et sakristi, men det blev på et tidspunkt revet ned. Alterbordets dydefigurer – håb, tro, retfærd og styrke – i relief stammer fra 1622, mens altertavlen er fra 1938-39. Ophavsmanden til tavlen er bager og billedskærer Peter L. Brodersen i Hjerpsted, der forærede den umalede egetræstavle til kirken. Døbefontens materiale er granit og er forsynet med et dåbsfad fra ca. 1650. Der er også en fontehimmel, hvor årstallet 1747 kan læses sammen med ordene: "Går hen og lærer alle folk og døber dem i Faderens og Sønnens og den Hellige Ånds navn" fra Matt 28,19. Kirkens prædikestol stammer fra ca. 1580 og havde fem fag oprindelig, hvor hvert fag viste en dydeskikkelse. Da alterbordets relieffer blev udført blev der imidlertid tilføjet endnu en dydeskikkelse til prædikestolen, så den i dag fremstår med seks sådanne. Mod vest er der et pulpitur med 10 bemalede felter. Eksterne kilder og henvisninger Hjerpsted Kirke hos KortTilKirken.dk Hjerpsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hjerting

Hjerting is a district of Esbjerg in southwest Jutland, Denmark, some 7 km (4.3 mi) north of the centre. As of 2011, it has 7,289 inhabitants. With a history as a fishing village going back some 700 years it is now an exclusive suburb with views over the sandy beach and the Wadden Sea. History Hjerting has a history going back over 700 years. It was originally a fishing village and port for Varde. In the mid-19th century, meat was exported from Hjerting to England until Esbjerg Harbour was developed. The housing estate which has been extended since 1960 is located on the coast with views out to the Skallingen peninsula. Hjerting Church, completed in 1992, was designed by Alan Havsteen-Mikkelsen. The district today Today Hjerting is a pleasant seaside resort and an exclusive suburb overlooking the bay of Ho Bugt on the Wadden Sea. In addition to the views out over the bay, the main attraction is the sandy beach which has a reddish colour. Thanks to the Skallingen peninsula to the west, the water is usually calm. Large private villas line the coast road, rather like those in the north of Zealand. The octagonal church from 1992 with a separate tower looks a little like a modern version of a medieval castle. Inside, the impressive round nave is illuminated by natural light from above. The chancel is decorated with figures crafted by Robert Jacobsen. References
Hjerting

Hjertling est un ancien village du Danemark dans le sud-ouest du Jutland, aujourd'hui district de Esbjerg dont il est situé à 7 km au nord du centre. Histoire Hjertling est mentionnée dans l'histoire dès 1291. Il s'agit à l'origine d'un village de pêcheurs. Au XIXe siècle, il était le lieu de départ des steamers pour Lowestoft mais perd de son ampleur lors de la création en 1868 du Port de Esbjerg. Lieux et monuments L'église octogonale de Hjertling, avec son clocher séparé du bâtiment principal, a été achevée en 1992. Dans le cœur figurent des sculptures de Robert Jacobsen. Notes et références Liens externes Portail du Danemark
Hjerting Kirke (Esbjerg Kommune)

For alternative betydninger, se Hjerting Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hjerting Kirke) Hjerting Kirke, Hjerting Sogn i Esbjerg Kommune. Sognet opstår Hjerting Sogn blev udskilt fra Guldager Sogn i 1983. Men Hjerting by kendes tilbage fra middelalderen. Her var både fiskeleje og ladeplads. Den første dampskibstrafik til England udgik fra Hjerting, men snart overtog havnen i den nye by Esbjerg denne trafik. Allerede før 1983 havde man afholdt gudstjenester i Hjerting, selvom den manglede en egentlig kirke. Fra 1933 anvendte man en kirkesal, der lå på Gl. Guldagervej; en sal som usædvaneligt nok blev delt med den lokale metodistmenighed. Siden anvendtes en såkaldt vandrekirke, dvs. en træbarak, som siden er flyttet og nu anvendes som spejdercenter. Med Hjertings ekspansion fra 1960'erne som en forstad til Esbjerg, blev behovet for en egentlig kirkebygning stadig mere udtalt. I september 1992 kunne den nye kirke indvies. Kirkebygningen Kirken blev tegnet af arkitekten Alan Havsteen-Mikkelsen. Den fremstår i det ydre hvidkalket og med gråt blytag. I dens indre er den stærkt præget af et inventar skabt af den verdensberømte kunstner Robert Jacobsen. Eksterne kilder og henvisninger Hjerting Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hjerting Kirke hos denstoredanske.dk Hjerting Kirke hos KortTilKirken.dk (historisk:) Hjerting Vandrekirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hjerting Kirke (Vejen Kommune)

For alternative betydninger, se Hjerting Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hjerting Kirke) Hjerting kirke er en senromansk kirke fra omkring år 1200. Kirken ligger i Hjerting få km nord for Rødding. Kirken ligger i Hjerting Sogn og hører under Malt Provsti. Kirkens hvidkalkede mure er rejst af rå kampesten, kun tilhugget i hjørnerne. På sydsiden findes en tilmuret dør samt flere tilmurede vinduer der har måttet vige pladsen for de nuværende større. De små vinduer er bevarede på nordsiden af kirken. Korets nordside skal indtil nyere tid have haft et lille vindue med blyindfattede hornruder, placeret omtrent i mandshøjde. Tagbeklædningen er for størstedelen bly. Tagrytteren er skifertækket. Den blev i 1893 skænket til kirken af en gårdejer i sognet. Før denne tid havde klokken sin plads i en klokkestabel ved kirkens østlige ende. Kirken blev restaureret 1934-35, hvor gulvet bl.a. blev sænket og kirkerummet gjort lidt højere. Den rigt udskårne altertavle i højrenæssancestil med dæmpede farver i rødt, grønt og gyldent fylder hele korets endevæg. På tavlens midterfelter ses forneden en fremstilling af nadverindstiftelsen, øverst korsfæstelsen. På sidefelterne ses to kvindeskikkelser, der symboliserer troen og håbet. På alteret står to store alterstager af messing fra 1677, som er er skænket af bagermester Jacob Petersen København i 1705. I skibet, ved korbuens nordside, står døbefonten af granit med messingfad. På en hylde på skibets nordvæg, står tre udskårne gotiske figurer, to mandsskikkelser og en biskop, måske biskop Nicolaus af Lyra, som var en af kirkens skytshelgener. I skibets sydvæg er indsat en marmorplade med navne på sognets faldne i første verdenskrig. Eksterne kilder og henvisninger Hjerting Kirke hos KortTilKirken.dk Hjerting Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hjortekær Vandtårn

Hjortekær Vandtårn er et vandtårn fra 1937 ved Trongårdsskolen i Lyngby-Taarbæk Kommune, som ejes og drives af Gentofte Kommune. Dog vil selve grunden med vandtårnet blive udstykket til det fællesejede Nordvand som er en fusion af Gentofte Vand A/S, Gladsaxe Vand A/S, Gentofte Spildevand A/S og Gladsaxe Spildevand A/S. Vandtårnet er i virkeligheden en samling af 6 halvcirkelformede tårne der mødes i et hexadiagonaltmidtertårn. Referencer Eksterne henvisninger Vandforsyningsloven af 1926 historie om Hjortekær Vandtårn på The Internet Archive.
Hjortholm (Fodslette Sogn)

For alternative betydninger, se Hjortholm. (Se også artikler, som begynder med Hjortholm) Hjortholm nævnes første gang som Fodslettegaard i 1509. Navnet Hjortholm er fra 1601 og gården er nu en Hovedgård. Gården ligger i Fodslette Sogn, Langelands Sønder Herred, Svendborg Amt, Langeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1789. Hjortholm Gods er på 440,8 hektar Ejere af Hjortholm (1509-1536) Markvard Hvas (1536-1575) Jens Markvardsen Hvas (1575-1602) Melchior Jensen Hvas (1602-1608) Abel Knudsdatter Akeleye gift Hvas (1608-1610) Slægten Hvas (1610-1623) Niels Gaas (1623-1637) Hilleborg Pors gift Gaas (1637) Christen Nielsen Gaas (1637-1638) Kirsten Nielsdatter Gaas gift Kaas (1638-1676) Erik Nielsen Kaas (1676-1677) Kirsten Nielsdatter Gaas gift Kaas (1677-1701) Niels Eriksen Kaas (1701-1714) Anna Margrethe Nielsdatter Banner gift Kaas (1714-1744) Christian Nielsen Banner Kaas (1744-1754) Niels Rasmussen (1754-1780) Christiane Zumbildt gift von Kragenskiold (1780-1782) Johan Christopher von Kragenskiold (1782) Mads Christensen (1782-1823) Christen Madsen Christensen (1823-1863) Julianus Jensen Hastrup (1863-1883) Christopher Ludvig Julianusen Hastrup (1883-1896) Adolf Julianus Christophersen Hastrup (1896-1916) Christian Johan Frederik lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (1916-1928) Hans Benedict greve Ahlefeldt-Laurvig (1928-1932) Jacob de Neergaard (1932-1972) Christian Carl greve Ahlefeldt-Laurvig (1972-) Hans Benedict greve Ahlefeldt-Laurvig
Hjortshøj Kirke

Hjortshøj Kirke ligger i Hjortshøj Sogn, Aarhus Kommune i den nordlige del af Hjortshøj ca. 11 km NØ for Aarhus C. Eksterne kilder og henvisninger Hjortshøj Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hjortshøj Kirke hos KortTilKirken.dk
Hjørring Baptistkirke

Hjørring Baptistkirke er en kristen frikirke, som er beliggende på Sct. Olai Plads i centrum af Hjørring. Kirken er en del af Baptistkirken i Danmark. Eksterne henvisninger Hjørring Baptistkirke Baptistkirken i Danmark Baptisternes Verdensalliance Arkiveret 4. august 2009 hos Wayback Machine
Ho Kirke

Ho Kirke er en kirke i landsbyen Ho på Ho Bugts vestside. Kirkebygningen Kirken er bygget af munkesten i romansk stil omkring midten af 1400-tallet. Mod syd er der et våbenhus, som blev opført omkring 1820 til afløsning for et ældre våbenhus af bindingsværk. Der er ikke noget tårn, men på taget sidder en tagrytter med klokke fra 1968. Inventar I kirken findes en altertavle i rokokostil fra 1753. Der har tidligere været en sengotisk altertavle fra omkring 1500. Fra den tid findes rundt om i kirken forskellige figurer udskåret i træ. Alterlysestagerne stammer fra omkring år 1500, og de er forsynet med indgravering af alle præsternes navne. Desuden hænger der i kirken to kirkeskibe, hvoraf det ene er nordens ældste, idet det stammer fra begyndelsen af 1600-tallet. Det blev hængt op i kirken i 1710, og forestiller et navnløst orlogsskib (en galeon). Skroget er fremstillet uden anvendelse af nagler, og galeonsfiguren forestiller en turbanklædt nøgen, skægklædt mand med en fisk i sine foldede hænder. Agterspejlet er ligeledes udskåret og ornamenteret med to herre med skæg og rundpullede hatte. Disse er dog påklædte. Skibet er repareret i 1843, i slut 1880'erne og i 1952, hvor rigningen blev ført tilbage til en ældre tilstand. Det andet skib udgøres af barken "Valpariso", der er bygget over en virkelig bark, der var bygget i 1866, og en lang tid hørte hjemme i Ribe. Modellen er fra 1904 og skænket af kaptajn P. Lorentzen i Ribe, der oprindeligt var født i sognet. Skibet blev ophængt i 1930. Der findes skriftlige kilder, som fortæller om ældre skibe ophængt i Lund og Helsingør; men skibet i Ho er det ældste bevarede. Galleri Noter Eksterne kilder og henvisninger Henningsen, Henning 1958: Kirkeskibe i Ribe Amt. Fra Ribe Amt 1958 s. 353-369. Ho Kirke hos KortTilKirken.dk Ho Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Gravsteder ved Ho Kirke.
Hobro Kirke

Hobro kirke ligger i Hobro Sogn der er et sogn i Hobro-Mariager Provsti (Århus Stift). Sognet ligger i Mariagerfjord Kommune; indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Onsild Herred (Randers Amt). Den nuværende kirke blev indviet den 31. oktober 1852. Den er tegnet af daværende bygningsinspektør for Jylland, Michael Gottlieb Bindesbøll (mest kendt for Thorvaldsens Museum). I 1846 var den oprindelige kvaderstenskirke ved at falde sammen, så den blev revet ned i 1848 for at give plads for den på mange måder utraditionelle nye kirke; bl.a. er tårnet i østenden (over koret), så det bedre ses fra byen. Ekstern henvisning Hobro Kirke hos KortTilKirken.dk
Hobro Vesterfjord

Hobro Vesterfjord er en lavvandet brakvandssø, der oprindeligt har været den inderste del af Mariager Fjord. Udløbet ligger i centrum af Hobro, som ligger rundt om den. Den gennemløbes af Onsild Å, og har tilløb fra nord, af Hodals Bæk. Søen er en del af et vildtreservat på 259 ha, der blev oprettet i 1940 for at beskytte dyre- og fugleliv. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Hofmansgave

Hofmansgave er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1483, kaldt Knyle, kaldt Qvitzowsholm fra 1588, kaldt Roseneje fra 1683 og kaldt Bøttigersholm fra 1718. Navnet Hofmansgave er fra 1785. Gården ligger tæt ved den nordvestlige ende af Odense Fjord, i Norup Sogn, Lunde Herred, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1784-1787 ved J. C. Seyffert. Hofmansgave Gods er på 1100 hektar Parken Der er offentlig adgang til den 7 hektar store park med museum fra 15. maj til 15. oktober fra kl. 9.00 til kl. 16.30. I parken findes et lille Kartoffelmuseum, som er åbent fra påske til ca. 1. oktober. Der er gratis adgang. Parken rummer desuden et mindre, nyrestaureret skitsemuseum, dels med skitser og forstudier af malerinden Ellen Hofman-Bang, dels med en række gipsskulpturer af billedhuggerinden Ausa Hofman-Bang (entré 10 kr.). Åbent fra forår til efterår. Ejere af Hofmansgave (1483-1510) Anders Drage (1510-1588) Forskellige Ejere (1588-1610) Frederik Qvitzow (1610-1656) Jørgen Qvitzow (1656-1677) Birgitte Gjøe gift Qvitzow (1677-1683) Erik Qvitzow (1683) Christian von Pappenheim (1683) Anna Margrethe Eriksdatter Qvitzow gift von Pappenheim (1683-1695) Jens Rosenkrantz (1695-1697) Beate Sehested gift Rosenkrantz (1697-1718) Jørgen Jensen Rosenkrantz (1718-1735) Johan Frederik Bøttiger (1735-1742) Constance Johansdatter Bøttiger (1742-1745) Christen Nøragger (1745-1754) Søren Lund (1754-1759) Mikkel Lange (1759) Enke Fru Lange (1759-1760) Christian Mikkelsen Lange (1760-1771) Johan D. Mikkelsen Lange (1771-1780) Niels Kragh Mikkelsen Lange (1780-1783) Johan Frederik von Bardenfleth (1783-1785) Niels de Hofman (1785-1855) Niels de Hofman-Bang (1855-1886) Niels Erik de Hofman-Bang (1886-1929) Niels Erik de Hofman-Bang (1929-1934) Charlotte Louise Carlsdatter Müller gift de Hofman-Bang (1934-1951) Niels Oluf de Hofman-Bang (1951) Inger Nielsdatter de Hofman-Bang / Ebba Nielsdatter de Hofman-Bang / Ellen Nielsdatter de Hofman-Bang (1951-) Stiftelsen Hofmansgave Eksterne henvisninger Stiftelse Hofmansgave