NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Læderstræde 5

Læderstræde 5 is a Neoclassical property situated on Strædet, close to Højbro Plads, in the Old Town of Copenhagen, Denmark. A private synagogue was from 1800 to 1836 and again from 1845 to 1986 based on the first floor of the building. The second synagogue was opened by Moses Levy and was for many years the only alternative to the Great Synagogue in Krystalgade. In his will, Levy converted the building into a foundation under the name Moses Levys Stiftelse og Synagoge. The building was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1945. Architecture Læderstræde 5 is constructed with three storeys over a walk-out basement. The building is ten bays long with slightly projecting outer bays. The plastered facade is finished with a belt course above the ground floor, an embedded Greek key frieze between the four central windows of the two upper floors and a simple cornice. A gateway is located in the two central bays and the two basement entrances are located in the fourth and 10th bay. An opening in the eastern wall of the gateway provides access to the main staircase of the building. The pitched roof is clad with red tile and features five dormer windows towards the street and five dormer windows towards the yard. The roof ridge is pierced by two chimneys. The building is towards the yard rendered iron vitriol yellow. A two-bay-long two-storey appendix projects from the rear side of the building at its western end. It was constructed in 1870. See also Henriette Melchiors Stiftelse History of the Jews in Denmark References External links Mayer Isac at geni.com Vintage photo, 1055 Vintage photo, 1955 Source Spirce Source Source Source (Gammel Strand 34)
Møntmestergården

Møntmestergården är en dansk byggnad från senare delen av 1600-talet, som ursprungligen uppfördes vid Borgergade i Ny-Köpenhamn i Köpenhamn och nu finns i restaurerat skick i Den Gamle By i Århus. Historik Møntmestergården uppfördes i korsvirke 1683 vid Borgergade 25 av den kunglige myntmästaren Gregorius Sessemann som en praktfull privatbostad. Sessemans bodde i bottenvåningen, medan första våningen var en paradvåning. Fram till 1752 bodde hans efterföljare som myntmästare och deras familjer i huset. Huset moderniserades under 1700-talet av myntmästarfamiljen Wineke. Därvid målades huset, så att det såg ut som ett stenhus. År 1720 byttes de då omoderna utvändiga trapporna och svalgångarna mot en elegant invändig barocktrappa. Den konstnärliga utsmyckningen av rummen genomfördes på 1760-talet. Vid mitten av 1700-talet var huset som förnämligast, och den senare restaureringen runt sekelskiftet 1900/2000 gjordes också med denna tidsepok som utgångspunkt. Murarmästaren Brandemann ägde Møntmestergården 1767-1803 och gjorde då om utsmyckningen efter den tidens rokokostil. Senare omfattande ombyggnader skedde från början av 1800-talet för att huset skulle kunna inhysa flera invånare. I det sammanhanget putsades korsvirket över och revs burspråket. På bottenvåningen inrättades butikslokaler. Restaureringen Under senare delen av 1800-talet förslummades Borgergade och 1938 ansåg Indenrigsministeriet att området var hälsovådligt. I den hårda saneringen av Ny–Köpenhamn under 1900-talet räddades Møntmestergården efter en insats av Københavns Bymuseums chef Christian Axel Jensen. År 1944 dokumenterades den och togs ned i bitar, med tanke på att uppföras i en köpenhamnsk variant av friluftsmuseet Den Gamle By i Århus. Husets delar magasinerades i ett skjul på Vestre Kirkegård, men planerna på ett friluftsmuseum kom inte att realiseras. År 1995 övertogs husdelarna av Den Gamle By i Århus. Byggnaden återuppfördes i Århus och restaurerades fram till 2009 till det skick den hade under andra delen av 1700-talet i barock- och rokokostil. Bildgalleri Källor Møntmestergården på Den Gamle bys webbplats Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Møntmestergården.﻿ Den Gamle bys webbplats
Telefonkiosk i Den Gamle By

Telefonkiosk i Den Gamle By er en telefonkiosk, som siden januar 1973 har stået i Den Gamle By i Århus. Telefonkiosken er tegnet af Thorkel Møller og åbnede den 26. maj 1900 på Skt. Clemens Torv i Aarhus. Senere stod den på hjørnet af Tordenskjoldsgade og Peder Skrams Gade i bydelen Trøjborg, inden den i januar 1973 blev flyttet til Den Gamle By, hvor den i dag (stand: 2022) er del af 1927-kvarteret. Eksterne henvisninger Beskrivelse af telefonkiosken på Den Gamle Bys website Arkiveret 29. januar 2022 hos Wayback Machine
Nakskov Indrefjord

Nakskov Indrefjord er et naturområde, der er en del af Nakskov Fjord vest for Lolland. I 1987 erhvervede Fugleværnsfonden 10 hektar af Nakskov Indrefjords sydlige del og administrerer det som naturreservat. Denne østlige del af den kringelkrogede og salte Nakskov Fjord er en sø, der får sit vand fra Rude Å og nedbøren. Nakskov Indrefjord er udpeget af EU som et Natura 2000-område nr. 179 Nakskov Fjord og Inderfjord, hvis naturindhold kræver en særlig bevågenhed og indsats. Naturreservatet består af rørskov og lavvandet sø. Søens miljøtilstand er forbedret de senere år, hvilket kan aflæses på antallet af ynglefugle. Blishønen er områdets talrigeste ynglefugl med omkring 30 ynglepar i kanten af rørskoven. Toppet lappedykker er næsten lige så talrig, mens andre ynglefugle tæller knopsvane, grågås, skeand, grønbenet rørhøne, knarand og vandrikse. Området er desuden berømt for sin ynglebestand af rødhovedet and, der i 2021 ynglede igen efter at have forladt fjorden i en årrække. Kilder og henvisninger
Bremsbøl Sø

Bremsbøl Sø er et naturreservat i Tøndermarsken. Søen, der er 16 ha stor, blev dannet i 2012 som et fælles dansk-tysk klimatilpasningsprojekt med økonomisk støtte fra EU's InterReg-midler. Der skulle skaffes mere plads til vandmængderne, når der som følge af rigelige mængder nedbør er en stor afstrømning i Sønderåen. Så det nordlige ådige blev fjernet, og i stedet blev det nye dige på søens nordside bygget. Så blev der plads til vandet og en nye sø dannet. Fugleværnsfonden overtog Bremsbøl Sø i 2013. Mange vandfugle fandt hurtigt vej til søen. Bare i løbet af det første år, blev der set flere end 100 forskellige fuglearter i og ved Bremsbøl Sø. Marsklandet nær den dansktyske grænse huser desuden Danmarks tætteste ynglebestand af sydlig blåhalse. Fugleværnsfondens naturreservat rummer i dag den nyskabte sø, afgræssede enge og en kunstig yngleø. Fugleværnsfonden har desuden opført et fugleskjul, hvorfra man kan opleve søens fugleliv på tæt hold. Kilder og henvisninger Folder om søen
Hvolris Jernalderlandsby

Hvolris Jernalderlandsby er et arkæologisk frilandsmuseum ved Bjerregrav ca.16 km nord for Viborg, der beskæftiger sig med jernalderen. Nær ved området har man siden 1962 gjort adskillige arkæologiske fund fra enkeltgravskultur (omkring 2500 f.Kr.) og frem til middelalderen. På baggrund af dette har man forsøgt at genskabe en jernalderlandsby med tre beboelseshuse og to værksteder. Her bliver der udført dagligdags aktiviteter som håndværk og madlavning. Siden 1. januar 2016 har museet været en del af Viborg Museum. Allerede i december 2015 blev det offentliggjort at Hvolris Jernalderlandsby i fremtiden kommer til at danne ramme for arkæologiske formidling af forhistorien i museets ansvarsområde. Det er ikke nærmere besluttet hvornår og hvordan den nye arkæologiske formidling etableres. Hvert år i august afholdes der arrangementet "Ild i natten". I 2015 optrådte duoen Trotto, der består af to personer fra den tidligere Truppo Trotto, her. I september afholdes historisk marked. Til disse markeder kommer der foruden jernalderreenactere også reenactorgrupper , der portrættere vikingetiden og middelalderen. De seneste år har gøglergruppen Ramashang optrådt på markedet. Referencer Eksterne henvisninger Hvolris Jernalderlandsbys hjemmeside Arkiveret 16. september 2016 hos Wayback Machine
Scandic Opus Horsens

Scandic Opus Horsens er et hotel ved Nørrestrand i Horsens. Hotellet blev åbnet under navnet Hotel Opus Horsens den 7. oktober 2007. Det er tegnet af Kim Utzon Arkitekter og indrettet af designer Michael Mammen og har 132 værelser. Ejerne er de tre søskende Jette, Hans og Jens Geschwendtner, som også er ejere af Munkebjerg Hotel og Vejle Center Hotel. Fra og med den 1. oktober 2022 blev hotellet udlejet til Scandic Hotels, der overtog driften af hotellet under navnet Scandic Opus Horsens. Referencer Eksterne henvisninger Hotellets hjemmeside Arkiveret hjemmeside for Hotel Opus Horsens Arkiveret 1. september 2017 hos Wayback Machine
Gedmose Solcellepark

Gedmose Solcellepark (eller Solcellepark øst for Bur) er et solcelleanlæg vest for Holstebro og øst for Bur et par kilometer nord for Storå og umiddelbart nord for Den vestjyske længdebane. Anlæggets areal er på 222 hektar og den forventede årlige strømproduktion er på 203.000 Megawatt-timer. Solcelleparken åbnede i oktober 2021 og var opført af Better Energy og ejet af Heartland A/S. Størrelsen gjorde den til Nordeuropas hidtil største solcellepark. Energien fra anlægget bliver solgt gennem såkaldte power purchase agreements. I området er der også en vindmøllepark. Ørbæk Rundhøj ligger midt i solcelleparkens sydlige område og der opretholdes en fortidsmindebeskyttelseslinje. Tre andre fortidsminder ligger vest for solcelleparken. Bækken Ørbæk løber igennem solcelleparken og fortsætter til mod syd til Storåen. Henvisninger
Jels Midtsø

Jels Midtsø er den midterste af Jels Søerne, og ligger mellem Jels Nedersø mod syd og Oversø der ligger øst for søens nordende. Den ligger nord for byen Jels i Vejen Kommune godt 20 km nordvest for Haderslev. Ved søens vestbred ligger Jels Voldsted. Midtsø har et areal på 25 hektar har en middeldybde på 4,1 meter og en maksimal dybde på 7 meter. Søen ligger fuldstændig omkranset af skovene Klaskeroj Skov, Jels Nederskov og Barsbøl Skov. Ved Jels Søerne og deres nærmeste omgivelser blev et område på i alt 100 hektar fredet i 1960, for at sikre at der ikke bliver bygget mere langs søbredderne, og at der tages hensyn til de rekreative interesser. En del af skovene ved søerne er udlagt som urørt skov eller drives ved plukhugst. Kilder og henvisninger Vandretursfolder naturstyrelsen.dk
Rudersdal Rådhus

Rudersdal Rådhus (tidligere Søllerød Rådhus) Øverødvej 2 i Holte, er det administrative centrum for Rudersdal Kommune. Kommunen erstattede i 2007 Søllerød Kommune. Rådhuset er opført for Søllerød Kommune 1940-1942 efter tegning af arkitekterne Arne Jacobsen og Flemming Lassen. Bygningen blev indviet den 16. marts 1942 under Besættelsen. I 1964 opførtes tilbygningen mod øst ved samme arkitekter. Det regnes for et af Jacobsens hovedværker i Danmark og blev fredet i 1992. Rådhuset afløste det gamle Søllerød Rådhus i palæstil på Søllerødvej 64 fra 1903-1904 (indviet 21. maj) efter tegning af Christian Mandrup-Poulsen og Martin Larsen. Det gamle rådhus findes endnu. Kilder Om rådhuset Arkiveret 3. februar 2014 hos Wayback Machine
Søllerød Town Hall

Søllerød Town Hall (Danish: Søllerød Rådhus), now renamed Rudersdal Town Hall, was built for the former Søllerød Municipality which in 2007 became part of Rudersdal Municipality, combining Søllerød and Birkerød. The building is located in Holte some 19 km to the north of Copenhagen's city centre. Designed by Danish architects Arne Jacobsen and Flemming Lassen, it was completed in 1942. Architecture Like his Aarhus City Hall, Jacobsen's Søllerød Town Hall was inspired by the modernist Swedish architect Gunnar Asplund, especially his Functionalist extension to the City Hall in Gothenburg which was completed in 1936. The complex consists of two staggered buildings. The main entrance, made almost completely of glass, is located on the corner of the front building and is complemented by the four large windows of the lofty council chamber diagonally across the facade to the west. The building contains meeting rooms on the first floor. An extension, completed in 1964 and also designed by Jacobsen, contains three floors of offices. Standing further back, it is connected to the original building with a glass corridor. The complex is built in reinforced concrete, faced in marble from Porsgrunn in Norway, with a copper-plated roof. The square windows are set flush to the outside. When it was opened in 1942, its chairs, desks, lamps and textiles were all designed by Arne Jacobsen. Examples can still be seen inside the building. Comprehensive restoration work was completed in 2003, taking full account of the original design and the materials used. In 1992, Søllerød Town Hall became the first building in Denmark built after 1900 to be given the status of a listed building. References
Tunnelfabrikken

Tunnelfabrikken, tidligere ØTC-Hallen, er en tidligere fabrik i Nordhavnen i København, der blev opført i 1990'erne for at støbe 20 tunnelelementer, som skulle bruges til Øresundsforbindelsen, mellem 1996 og 1998. Efter at have udtjent sit formål blev hallen solgt af dens tidligere ejer, Øresund Tunnel Contractors, til Københavns Havn og er blevet brugt blandt andet som et lager og til konstruktion af store facader. Den har en højde, længde og maksimal bredde på henholdsvis 24, 261 og 125 meter, samt et areal på mere end 18.000 kvadratmeter. Hallens nuværende ejer, By & Havn, som Københavns Havn overgik til i 2007, har pr. 2022 planer om i samarbejde med ejendomsudviklerne NREP og Unionkul at gøre hallen og et omkringliggende areal til et bolig-, erhvervs- og kulturkvarter, som forventes at være klar til brug i 2025. Historie Tunnelfabrikken blev opført i midten af 1990'erne med det formål at støbe 20 tunnelelementer, der skulle bruges til Øresundsforbindelsen. Ejeren af fabrikken var Øresund Tunnel Contractors. I alt blev 650.000 kubikmeter beton støbt i fabrikken mellem december 1996 og december 1998, og da støbningen var færdig, købte Københavns Havn hallen for 20 millioner kroner, som de var forpligtede til ifølge den politiske aftale om Øresundsbroen; de overtog den formelt den 1. maj 1999. Efterfølgende blev den blandt andet brugt til opbevaring af teaterkulisser, både, byinventaret til Århusgadekvarteret, Tømrerforbundets årlige udstilling af svendestykker, konstruktion af 1:1-modeller af Operahusets facade og konstruktion af The Silos facadeelementer. Københavns Havn overgik i 2007 til By & Havn. Fremtidige planer By & Havn har planer om sammen med ejendomsudviklerne NREP og Unionkul at gøre hallen og et omkringliggende område til et bolig-, erhvervs- og kulturkvarter. I 2022 blev en lokalplan om at bygge kvarteret vedtaget og godkendt af Københavns Kommune. Ifølge planen skal der være "almene boliger, atelier, kontorer, caféer, værksteder plus et større koncertsted" og et kollegium med 450 studieboliger. Det forventes, at kvarteret er klart i 2025, og at 5.000 mennesker vil bo i, arbejde i og besøge det dagligt. Noter Kommentarer Kildehenvisninger
Amerika Plads

Amerika Plads (deutsch „Amerikaplatz“) ist der Name eines Viertels im Kopenhagener Stadtteil Østerbro rund um den namensgebenden öffentlichen Platz. Geschichte und Hintergrund Das Viertel befindet sich am südlichen Ende des Kopenhagener Hafenviertels und grenzt an den ehemaligen Freihafen von Kopenhagen, der aufgrund der zunehmenden Verlagerung des Verkehrs auf die Straße 1985 geschlossen wurde. In den 1990er Jahren wurde die Neuwidmung des Geländes diskutiert, um ein dichtes und aktives städtisches Umfeld mit vielfältigen Funktionen und unterschiedlicher Architektur zu schaffen. Hierzu wurde teilweise die bestehende Bebauung renoviert und modernisiert, zudem wurden moderne Gebäude integriert. Ergebnis der Umgestaltung ist ein gemischt genutztes Viertel, das aus Wohnungen, Büros und Einzelhandelsgeschäften besteht und umgebaute historische Gebäude mit moderner Architektur kombiniert. Der Name des Platzes und der daraus abgeleitete Name des Viertels, ist eine Anspielung auf die Amerikabåten, d. h. große Passagierschiffe, die insbesondere in der ersten Hälfte des 20. Jahrhunderts dänische Auswanderer nach New York City brachten. Etliche Finanzdienstleistungs- sowie Wirtschaftsprüfung- und Beratungsunternehmen und Anwaltskanzleien haben ihren Hauptsitz im Viertel gefunden. Hierzu gehören unter anderem die Versicherungsgesellschaften Lærerstandens Brandforsikring und LB Forsikring til PFA, KPMG Dänemark und Plesner. Daneben befinden sich die australische Botschaft sowie die Vertretung der dänischen Regionen im Viertel. Weblinks
Rågø

Rågø er en lille ubeboet ø i Smålandsfarvandet nord for Lolland omkring 2 km ud for Urne havn på Lolland og omkring 2 km vest for Skalø. Øens højeste punkt rækker 6 m over havets overflade. Nord for Rågø ligger den mindre ø Rågø Kalv. Øen er først nævnt i 1231 som Raø (ra, gammelt dansk for rådyr), og indtil 1930'erne var der ca. 30 indbyggere på Rågø, men de sidste beboere forlod øen i 1960'erne. Rågø og Rågø Kalv ejes siden 1998 af Aage V. Jensens Fonde med det formål at bevare oprindelige danske træer og buske, idet det udnyttes, at øen ligger så isoleret, at bestøvning fra fastlandet er minimal. Øen består af overdrev og strandenge og er yngleplads og rasteplads for vandfugle og er både udpeget som fuglebeskyttelsesområde og habitatområde. Der er fri adgang til øerne i dagtimerne. Noter
Rågø

Rågø ist eine unbewohnte dänische Insel im Smålandsfarvandet (deutsch Smålandsfahrwasser) nördlich der Insel Lolland. Die Insel gehört zur Kirchspielsgemeinde (dän.: Sogn) Horslunde Sogn, die bis 1970 zur Harde Lollands Nørre Herred gehörte, danach zur Ravnsborg Kommune damaligen Storstrøms Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der Lolland Kommune in der Region Sjælland aufgegangen ist. Rågø ist 83 ha groß und hatte noch in den 1930er Jahren ca. 30 Bewohner, die aber bis in die 1960er Jahre alle die Insel verließen. Die Insel befindet sich seit 1988 im Besitz der Umweltstiftung Aage V. Jensen Naturfond. Ziel des Erwerbs war, die urwüchsige Baum- und Buschvegetation zu bewahren, da Einflüsse durch Windbestäubung von den dänischen Hauptinseln minimal sind. Weideflächen und Strandwiesen dienen Vögeln als Rast- und Brutplätze und sind als Vogelschutzgebiet ausgewiesen. Segler und Surfer dürfen Rågø bei Tageslicht betreten. Siehe auch Liste dänischer Inseln Weblinks Rågø Naturbehörde Naturstyrelsen (dänisch) Einzelnachweise
Rågø

Rågø es una isla de Dinamarca, localizado en el estrecho de Smålandsfarvandet, al norte de Lolland. El punto más alto de la isla se encuentra a 6 metros sobre el nivel del mar. Hasta los años 30, la isla albergaba una población de cerca de 30 habitantes, pero quedó deshabitada en los años 60. Rågø y la isla vecina Rågø Kalv son de propiedad privada desde 1998, pero se pueden visitar durante el día. La isla está tan aislada que la polinización del continente es mínima.​ La isla está formada por pastos y praderas de ribera y es lugar de nidificación y descanso de aves marinas, zona de protección de aves y espacio Natura 2000. Se utiliza en un proyecto de conservación de antiguas especies de árboles y arbustos daneses.​ Referencias Enlaces externos
Rågø

Rågø är en liten dansk ö som ligger mellan Lolland och Själland. Ön ligger i Smålandsfarvandet och högsta punkten är endast 6 meter över havsytan. Mellan 1930- och 1960-talet hade ön en liten grupp (ca 30) bofasta människor men numera är den obebodd. Rågø och grannön Rågø Kalv är sedan år 1998 privatägda, men kan besökas dagtid. Ön ligger så isolerat att pollination från fastlandet är minimal. Det utnyttkas i ett bevarandeprojekt för gamla danska trädslag och buskar. Ön består av betesmark och havsstrandängar och är häcknings- och rastplats för sjöfågel, fågelskyddsområde och Natura 2000 område. Källor
Eisbjerghus Efterskole

Eisbjerghus Internationale Efterskole er en international efterskole i Nørre Aaby på Fyn. Efterskolen blev grundlagt i 1996 af Lars Tegen og har fokus på læring og kulturmøde. Ved siden af findes tre andre efterskoler (Viby Efterskole, Nørre Åby Efterskole og Vesterdal Efterskole). Forstander Skolen har fra 2015-2023 haft Mads Poulsen som forstander. Han afløste grundlæggeren Lars Tegen. Fra 2023 har skolen haft Kåre Kramer som forstander. Parken Parken er et centralt højdepunkt på Eisbjerghus efterskole. Viby Å løber igennem parken; MTB sporene og kilden hører også hjemme her. I parken ser man også mange sjældne træer, der i sin tid er blevet udvalgt og plantet af Jørgen Kristensen. Parken er offentligt tilgængelig, selvom parken bliver brugt til mange aktiviteter på efterskolen. Kilder Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Trekroner (ø)

For alternative betydninger, se Trekroner. (Se også artikler, som begynder med Trekroner) Trekroner er en kunstig ø i Københavns Havn nord for Refshaleøen. Trekroner lå oprindeligt ca. 200 m længere mod nord og fungerede fra 1713 til 1731 bl.a. som karantænestation og fængsel (1728). Det nuværende område grundlagdes i 1786, men var ikke færdigt ved Slaget på Reden (2. april 1801) eller ved det engelske bombardement i 1807. Først i 1828 blev man færdig med byggeriet efter en periode med økonomisk nedgang. Der er normalt kun adgang til Trekroner med sejlbåd, motorbåd, kano eller kajak. Der er en sommercafe og selskabslokaler på fortet. Kronprinseparret deltog fredag den 25. juni 2010 i den officielle åbning af Københavns befæstning og søfortet Trekroner. Historie Trekroner var en del af Københavns Befæstning, men blev lukket i 1932. I 1934 blev stedet overtaget af Københavns Havnevæsen og var udflugtssted indtil 2. verdenskrigs udbrud. Under krigen blev fortet benyttet til indkvartering for besættelsesmagten. I 1983-84 blev fortet fredet og solgt til Statens Bygningsfredningsfond for det symbolske beløb: 3 kroner. Efterfølgende blev de stærkt forfaldne bygninger og bygværker restaureret. I 1994 blev det igen åbnet som udflugtsmål. Trekroner blev overtaget af Kulturarvsstyrelsen. Der oprettedes i den tidligere kommandantbolig en café og restaurant, men i 2006 overgik forpagtningen til den daværende ejer af Middelgrundsfortet. Da kasematbygningen var ved at forfalde pga. fugt, blev der i 2005 foretaget en større renovering. Omkring 2009 blev Trekroner igen restaureret. I 2025 startede flytningen af Trekroners bølgebryder til Lynetteholmen. Trekroner Søfort Trekroner Søfort var et befæstningsanlæg ved indgangen til Københavns havn. Søfortet udgjorde en del af Københavns befæstning. Det oprindelige Trekroner Søfort lå nogle hundrede meter nord for det nuværende. Det blev anlagt i 1713 ved at man satte tre gamle linjeskibe på grund og fyldte dem op med sten. Ét af linieskibene hed Trekroner, og deraf har søfortet fået sit navn. Bygningen af det nuværende søfort blev påbegyndt i 1787 ved opfyldning på stedet med jord inden for en konstruktion af nedrammede pæle. Fortet udgjorde en vigtig del af den danske forsvarslinje i forbindelse med Slaget på Reden den 2. april 1801, hvor det var bestykket med hele 60 kanoner. Det var også i aktion ved det engelske angreb i 1807. Fra 1818 til 1828 og i 1860´erne blev det kraftigt udvidet. Fortet var en del af Københavns Befæstning fra 1870´erne til 1920. Det blev nedlagt som fort ved hærloven af 1922. Herefter blev det brugt til uddannelse af kystartilleriets værnepligtige indtil 1932, da det blev endeligt nedlagt. Galleri Referencer Eksterne kilder/henvisninger Søfortet Trekroner Trekroner Fort Arkiveret 27. maj 2009 hos Wayback Machine Københavns Besfæstning, Trekroner Arkiveret 3. februar 2020 hos Wayback Machine Kulturplakaten Arkiveret 18. juni 2010 hos Wayback Machine