NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Collstropgrundene

Collstropgrundene er 13 stærkt forurenede grunde i Danmark beliggende i: Aalborg, Allerød (Rytterhegnet og Kongevejen), Brabrand ved Aarhus, Brande, Hillerød, Horsens, Ishøj, Køge, Nyborg, Odense og Stevnstrup ved Randers. Virksomheden Collstrop har efterladt en omfattende jordforurening med stoffer såsom arsen, kobber, krom, kulbrinter, phenoler, tjærestoffer, flygtige oliestoffer (BTEX) og tungmetaller. Oprydningen på disse grunde anslås at beløbe sig til ca. kr. 1 mia., hvilket placerer Collstrop-grundene som Danmarks mest bekostelige med hensyn til oprydning efter miljøforurening. Derudover er en række tidligere ansatte blevet skadet af arbejdet på Collstrop. Den værst forurenede og mest omtalte af disse grunde (geomærkningen refererer til denne) er en forurenet grund i Hillerød Kommune. Udsivende arsen forurener den nærliggende Esrum Sø. Grunden, som består af matrikelnumrene 4ab og 4o i ejerlavet Stenholtsvang i Hillerød kommune, er forurenet med bl.a 105 tons arsen, og klassificeret V2. Forureningen stammer fra produktionen af imprægneret træ; produktionen i Hillerød sluttede i 1976, Hillerød-grunden omtales nogle gange som Esrum. I 1987 fandt myndighederne efter et anonymt tip fra en tidligere ansat 300 metaltønder med gift på grunden i Stenholtsvang. Tønderne var dumpet i en mose på grunden og dækket med flis. Det viste sig senere, at tønderne indeholdt imprægneringsvæske. Produktionsperiode på grundene Køge (fra 1889) Horsens (oprettet 1900, aktivitet fra 1890 til 1978) Hillerød (fra 1936 til 1976) Stevnstrup (fra 1936 til 2002) Allerød (fra 1961 til 1981 og 1967 til 1974, 2 adresser) Brabrand (fra 1963 til 2007) Randers (1966 til 2005) Odense (fra 1970) Ishøj (fra 1974 til 1990) Aalborg (fra 1970 til 2004) Brande (fra 1978) Hvidovre Se også Høfde 42 Kærgård Klitplantage Eksterne henvisninger Spørgsmål i Folketinget om statens engagement i grunden Spørgsmål i Folketinget om grunden Information om alle 13 grunde DTU-rapport, 2010. Menneskerne i afsløringen Arkiveret 15. august 2021 hos Wayback Machine Noter
Copenhagen Marriott Hotel

Copenhagen Marriott Hotel er et dansk hotel beliggende på Kalvebod Brygge i København, der drives af Marriott-kæden. Det var kædens første hotel i Skandinavien og er Danmarks største femstjernede hotel. Opførelsen blev påbegyndt i 1999, og hotellet blev indviet i 2001. Det er tegnet af PLH Arkitekter. Forud for byggeriet protesterede beboere på Islands Brygge, idet de frygtede at området ville henligge i skygge som følge af den høje bygning. Københavns Borgerrepræsentation godkendte dog byggeriet, der anslås at have kostet 500 mio. kr. Tv-serien Hotellet på Bryggen fra 2003 handlede om hotellet, ligesom dele af afsnit 9 og 10 af dramaserien Livvagterne fra 2009 også var optaget der. Anerkendelser Denmark's Best Business Hotel, 2007 og 2008 (World Travel Awards) Se også Københavns hoteller Referencer Eksterne henvisninger Copenhagen Marriott Hotels hjemmeside
DGI-Huset Aarhus

DGI-huset i Aarhus er et idrætscenter på over 5.000 m², hovedsageligt indrettet i fredede bygninger på Centralværkstedets tidligere område i centrum af Aarhus, ved siden af Bruuns galleri og Aarhus Hovedbanegård. Huset blev indviet 11. oktober 2003. DGI-Århusegnen tog initiativ til huset og har amtskontor, konsulent- og mødevirksomhed her. Foreningen blev opmærksom på mulighederne i det tidligere vognrevisionsværksteds tre sammenbyggede haller i vinteren 1996-97. Ombygning, renovering og tilbygning har kostet ca. 50 mill. DKK og blev udført af entreprenørfirmaet NCC med firmaerne Schmidt Hammer Lassen og 3XN som arkitekter og Rambøll som ingeniør. Faciliteter Huset er både for idrætsforeninger og for borgere, der ikke er medlem af en forening. Foruden 3 haller af forskellig størrelse er der springsal, klatrevæg og rytmesal. Der blev opført et nyt forhus, som bygger bro til en fjerde hal og rummer reception, cafeområde, mødelokaler og Body & Mind på 110 m², der kan bruges til møder og receptioner for maks. 60 personer eller som træningslokale for rolige aktiviteter som yoga, pilates og anden mindfullness. I august 2007 blev DGI-huset udvidet med fitness- og spinninglokaler i de to nederste etager af den fredede naboejendom Baumannhuset, som oprindeligt har rummet centralværkstedets kontorer. Eksterne kilder/henvisninger DGI-huset: Lokaleoversigt Arkiveret 8. februar 2015 hos Wayback Machine - se også: Om DGI-huset
DGI-Huset

DGI-Huset or DGI Huset Aarhus is a sports center located in Aarhus, Denmark. Parts of the buildings are historic, built in 1910 as part of the Aarhus Central Workshops for the Danish national railway company DSB. In 1990, DSB closed and sold their repair facilities to Aarhus Municipality and in 1997 the sports organization of DGI bought the building. An extensive renovation and construction project was completed on 11 October 2003, including new extensions. The buildings now serves as the primary facility for the sports organization Danske Gymnastik- & Idrætsforeninger in Aarhus, featuring a number of sports facilities, conference rooms. It is also home to some local sports clubs. The organization DGI-Århusegnen, the local chapter of the national organization DGI, took initiative to establish the sports center in the building. Facilities There are 3 halls of different sizes in addition to a trampoline hall, climbing wall and rhythmic hall. A new house was built in front of the old repair facilities and it connects to a fourth building which contains reception, café, conference rooms and a commercial wellness shop on 110 m². The facilities in the fourth building can be used for meetings of up to 60 people and quiet activities such as yoga and pilates. In August 2007 DGI-huset was expanded with fitness and spinning facilities in the two bottom floors of the neighboring Baumann House which originally contained the train repair yard offices. The facilities are for both sports organizations and people who are not members of an organization. Architecture DGI-huset has a floor area of some 5.000 m², mainly in a listed building in the area of the former train and rail central workshops. It is situated next to Bruuns Galleri and Aarhus Central Station. The renovation in 2003 was carried out by the construction company NCC by drawings from the architect firms Schmidt Hammer Lassen and 3XN while Rambøll was the leading engineer on the project. The building is 3 connected halls which used to here locomotives were brought for repair. Original details from the repair facilities are preserved in the renovated buildings. The large gates letting trains into the building are still there along with the internal cranes that could be moved along the length of the building. Other features are the characteristic shed-roof with windows facing north and the large windows - some 10 meters tall with iron frames and some only 6 meters tall with the original wooden frames. The renovation also preserved the raw, industrial look of the buildings - visible support structures, large skylights and naked brick walls. See also Architecture of Aarhus References External links Official website
Dagmarhus

Dagmarhus er en kontorbygning i København, der nu rummer biografen Dagmar Teatret på Jernbanegade 2 ved Rådhuspladsen i København. Bygningen erstattede den egentlige teaterbygning Dagmarteatret, der blev revet ned 1937, og den nye funktionalistiske bygning, der rejstes 1937-39, er tegnet af Christian Kampmann og Hans Dahlerup Berthelsen. Under besættelsen blev bygningen Dagmarhus besat af tyskerne og blev i 1943 sammen med Shellhuset tyskernes hovedkvarter. Gestapo havde en afdeling der. Danske stikkere, blandt andre Petergruppen, holdt også til på Dagmarhus. Andre stikkere der også holdt til på Dagmarhus var: Max Pelving (27. januar 1899 – 28. september 1995) Arne Oskar Hammeken (11. november 1906 – 15. september 1949) Rudolf F. Pedersen (11. juni 1906 -) Robert Andreas Peter Süstmann Ment (26. februar 1902 – 7. august 1944)[1] Edvard Anker Aage Petersen (15. januar 1902 – 1944) Svend Bernhard Kilyö (28. december 1895 – ) Kaj Jørgen Godtfredsen Schmidt ( – 13. april 1945)[2] John William Schrøder (15. januar 1898 – ) Hans Diehl (1. april 1907 – ) De fangne danske modstandsfolk, som Gestapo fik fat i, blev overført til Shellhuset hvor de blev udsat for tortur. Se også Dagmarhus bygges, reportagefilm fra 1939 om bygning og indvielse af ejendommen Referencer Danske stikkere på Dagmarhus.
Dagmarsgade Vandtårn

Dagmarsgade Vandtårn er et vandtårn på hjørnet af Dagmarsgade og Hundegade i Ribe opført 1887 til forsyning af 425 ejendomme. Arkitekt for byggeriet var J.V. Petersen. For at opretholde trykket til et stigende befolkningstal, blev tårnet i 1947 forhøjet til ca. 20 meter, af ingeniør A.G. Bruun. Vandværket lukkede i 2011, og tårnet blev sat til salg. Man borede ned til ca. 80 m. - på hvilken dybde man fandt store mængder af godt vand. Til vandværket var opført en tilbygning, der fungerede som både bestyrerbolig og pumpehus. Niels Tarp bestyrede værket fra dets start og 43 år frem. Kilder Ovennævnte oplysninger i.flg. Bogen Danmarks Vandtårne af Kim Lykke Jensen, side 117.
Dalby (Kolding Kommune)

For alternative betydninger, se Dalby. (Se også artikler, som begynder med Dalby) Dalby er en bydel i Koldings sydøstlige udkant. I bydelen findes blandt andet Dalby Kirke, klynger af gårde og bebyggelse med karakter af landsby. Der er udlagt store arealer til boligformål bl.a. 34 grunde til opførelse af lavenergihuse i området. Den lokale skole, Dalby skole, har ca. 300 elever fra 0. til 6. klasse. Kirken ligger på det højeste punkt i landskabet. Området var tidligere domineret af de to store gårde: Ankerhus og Dalbygård. Dalby Møllebæk er grænse mod vest og mod byområderne Brændkjær og Tved. Dalstrøget omkring bækken skaber forbindelse for flora og fauna mellem fjorden og det åbne land. Kilder
Dalby Kirke (Faxe Kommune)

For alternative betydninger, se Dalby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Dalby Kirke) Dalby Kirke er sognekirken i Sønder Dalby Sogn i Faxe Kommune. Efter reformationen tilhørte kirken dels kronen, dels de lokale herregårde. Fra 1747 til 1917 hørte kirken under Bregentved. Herefter overgik den til selveje. Kirken er en oprindelig romansk kirke, der omkring 1300 er forlænget mod øst (unggotisk kor). Mellem 1350–1400 blev hvælvet. I 1400-tallet tid blev kirken forlænget mod vest. Omkring 1500 blev den forsynet med våbenhus, kapel og sakristi. Døbefonten er en romansk granitfont. Orglet er bygget af Gunnar Husted, Fredensborg, i 1989. Altertavlen er malet i 1848 af Jørgen Roed. Prædikestolen er i højrenæssance fra ca. 1605. Kirken blev renoveret 2001-02. Series Pastorum Kirkens Series Pastorum strækker sig tilbage til 1536. Eksterne kilder og henvisninger Dalby Kirke hos KortTilKirken.dk Dalby Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Dalbyegaard

Dalbyegaard er en lille hovedgård, som er oprettet i år 1800 som en afbyggergaard til Skjørringe af Carl Adolph Stampe. Gården ligger i Falkerslev Sogn, Falsters Sønder Herred, Maribo Amt, Guldborgsund Kommune. Dalbyegaard Gods er på 297,6 hektar Ejere af Dalbyegaard (1800-1831) Carl Adolph Stampe (1831-1846) Henrik Stampe (1846) Enke Fru Stampe (1846-1897) Carl Schultze (1897-1898) Carl Schultzes dødsbo (1898-1899) prpt. Jensen (1899-1935) C. L. Thorsen (1935-1955) I. I. N. Thorsen (1955-1961) K. E. Thorsen (1961-) Jens Christian Friis Thorsen Ekstern henvisninger Dalbygaard - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 6. januar 2018 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 1955, Kraks Landbrug
Dalbyneder Kirke

Dalbyneder Kirke er en kirke i Dalbyneder Sogn i Randers Kommune. Kirkens kor og skib er oprindelig romansk, mens våbenhus, tårn og hvælvingerne i kor og skib er gotiske. Døbefonten er sammen med de to tympanonsten fra hhv. kvindedøren og mandsdøren rester fra den romanske byggestil. Tympanonstenen fra kvindedøren sidder på sin plads over døren imellem våbenhuset og skibet. Tympanonstenen fra mandsdøren står på bænken i våbenhuset. Døbefonten er hugget i sten og er af bægerbladstypen. Den består af to kar, hvoraf det ene nu er vendt på hovedet og fyldt med mørtel og således benyttes som fod for det andet kar. Indhugningen i stenen forestiller en blomst. Prædikestolen og adelsstolene er fra slutningen af 1500-tallet. De er udsmykkede med våbenskjold og citater fra Bibelen. I 1511 blev hvælvingerne i kirken udsmykket med kalkmalerier, der i stor udstrækning er blevet restaurerede i perioderne 1912-1913 og 1979-1980 og derfor kan en stor del af dem ses den dag i dag. Kalkmalerierne er typisk gotiske og stærkt moraliserende. Således er hvælvingen i koret forbeholdt præstens billeder – med billeder af f.eks. fire apostle: Paulus, Bartholomæus, Andreas og Peter. Billederne i hvælvingerne i skibet er til menigheden. I den østligste hvælving i skibet – dvs. den hvælving nærmest koret findes billeder af "det gode" heriblandt billeder af "Nådestolen" og flere helgeninder f.eks. Jomfru Maria, Dorothea og Barbara. I den vestlige hvælving i skibet findes billederne af "det onde". Billederne her symboliserer den katolske kirkes syv dødssynder. F.eks. billeder af en kentaur, symboliserende vreden, en havfrue, der symboliserer vellystighed og to blemmya, der hhv. symboliserer gerrighed og fråseri. I tårnrummet, hvor orglet nu er opstillet findes rester af en totaludsmykning med billeder fra historien om Sankt Jørgens kamp mod dragen. Kalkmalerierne har været kalket over med lyserød i renæssancen og mange billeder er forsøgt destrueret, bl.a. er en enkelt figur i koret så ødelagt, at man ikke længere kan bestemme den. Jomfru Maria i den østlige hvælving i skibet er også slemt medtaget. Kun den hellige Barbara er ikke forsøgt ødelagt, muligvis fordi hun beskyttede mod ildebrand og lynnedslag! Kalkmalerierne i Dalbyneder Kirke minder meget om kalkmalerierne i nabokirken Råby Kirke. Orglet er fra 1979-1980, fra Jysk Orgelbyggeri. Det havde oprindelig fem stemmer med pedal, men er nu udvidet med to stemmer. Kirkens nuværende altertavle er malet af Arne Haugen Sørensen i 1993. Altertavlen er en moderne udgave af Middelalderens fløjaltertavler. De to fløje kan vendes og dermed kan altertavlen skifte karakter med årets forskellige højtider. Dalbyneder Kirke, Dalbyover Kirke og Øster Tørslev Kirke deles om samme sognepræst. Dalbyneder kirke er åben for besøgende året rundt på hverdage mellem ringetiderne. Kilder Peder Svejgaard Pedersen: "Dalbyneder Kirke – en kort introduktion". Folder købt i Dalbyneder Kirke 2007. Dalbyneder Kirkes hjemmeside Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Eksterne kilder og henvisninger Dalbyneder Kirke hos denstoredanske.dk Dalbyneder Kirke hos KortTilKirken.dk
Dalbyover Kirke

Dalbyover Kirke ligger i den vestlige udkant af landsbyen Dalbyover ca. 20 km NØ for Randers (Region Midtjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Århus Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Gjerlev Herred (Randers Amt) Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Syddøren er bevaret i brug med indvendige karme, der er pyntet med tovstave, syddøren har oprindelig været retkantet som den tilmurede norddør, der har bevaret en omløbende rundstav. Østvinduet er bevaret som indvendig niche. Tårnet er opført i sengotisk tid og blev stærkt skalmuret i 1891, da man opførte det nyromanske våbenhus mod syd. I våbenhuset ses et brudstykke af en runesten, som man har fundet i kirkediget, teksten tolkes: "Tue, kitu søn satte (stenen efter) sin fætter, Thorgnys foster søn". Den runde korbue er overpudset og muligvis udvidet. Kor og skib har fået indbygget hvælv i sengotisk tid. I hvælv og korbue har man afdækket kalkmalet, dekorativ udsmykning fra slutningen af 1400-tallet udført af de såkaldte håndværksmalere. Altertavlen i rokoko er fra 1762 og er skænket af Erik Rosenkrantz baron Holck og Hedvig Margrethe Raben, i storfeltet ses det oprindelige maleri, som en tid var afløst af en kopi efter Carl Bloch, kopien er nu opsat på bagsiden af altertavlen, storfeltet flankeres af Peter og Paulus. I koret står en træfont, som formodentlig er samtidig med altertavlen, fonten er udformet som en putto, der holder kummen og står på en krukke, hvorfra vandet strømmer ud. Kirken har haft en romansk granitfont med bukler, et brudstykke af denne er nu i Randers museum. Prædikestolen er som altertavlen fra 1762 og er skænket af samme personer. Foran orglet er opstillet en række rokokomalerier fra et pulpitur. I tårnrummet er ophængt rester af et epitafium over etatsråd Peder Marsvin til Trudsholm (død 1758). Peder Marsvin har været gravsat i tårnrummet. Eksterne kilder og henvisninger Dalbyover Kirke på gravstenogepitafier.dk Dalbyover Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Dalbyover Kirke på KortTilKirken.dk
Dalgaarden

Dalgaarden ligger på Dalgaardsvej 8 i Gadevang udenfor Hillerød. Gården nedbrændte og blev genopført i 1945. I 1970 blev den tredje længe bygget til og i 1995 blev denne længe ombygget fra swimmingpool til værelser. Gribskovvænget er opstået på Dalgårdens jorde og består af 45 husstande, hvor de fleste huse er opført under udstykningen i starten af 70'erne.
Dalgas Have

Dalgas Have er en bolig- og undervisningsbebyggelse på den østlige side af Dalgas Boulevard på Frederiksberg, lige nord for Lindevang Station, der er tegnet af Henning Larsen Architects for pensionskasserne Dansk Ingeniørforenings Pensionskasse og PKA. Bebyggelsen består dels af en undervisningsbygning, der er opført i årene 1985-1989 og dels af to sammenhængende og 16 fritliggende udlejningsejendomme med i alt 484 lejligheder, der er opført i årene 1989-1991. Det hele er opført i postmodernistisk stil. Foruden diverse fællesfaciliteter ligger der en børnehave og en vuggestue i bebyggelsen. CBS i København har lejet sig ind i undervisningsbygningen, hvor man blandt andet har placeret Instituttet for Interculturel Business and Culture, Det Internationale Kontor og en stor del af studieadministrationen. Dalgas Have er opbygget over to akser, der skærer hinanden ved et torv foran undervisningsbygningen. Facaderne er lyse og pudsede, og de fleste lejligheder har en eller flere altaner eller privat have. Den centrale del af bebyggelsen, de såkaldte buehuse, er formet som to halvcirkler, som forbindes med en mellembygning ud for torvet. Det får bebyggelsen til at fremstå som en helhed. Parkeringspladser er placeret i periferien, og området er således bilfrit. I yderkanten af bebyggelsen ligger 16 punkthuse i fem etager, opført i røde og gule sten. Punkthusene danner en overgang til resten af kvarteret, der hovedsageligt består af villaer. Navnet Dalgas Have refererer til Dalgas Boulevard, som bebyggelsen ligger ud til. Grunden, hvorpå Dalgas Have er bygget, husede tidligere trådvarefabrikken NKT. Kilder
Dallerup Kirke

Dallerup Kirke er en kirke i Dallerup Sogn i det tidligere Gjern Herred Skanderborg Amt; Indtil kommunalreformen 2007 lå den Gjern Kommune, men er nu i Silkeborg Kommune. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Byggematerialerne til kirken kommer delvis fra Bjarup Ødekirke, der blev nedbrudt formentlig omkring 1530. Syddøren er bevaret i brug med glatte karme og tympanonfelt, hvor man ser den tronende Kristus flankeret af Peter og Paulus. Våbenhuset er opført af munkesten i sengotisk tid men er noget omdannet i 1700-tallet. Tympanonfeltet fra den tilmurede norddør er indsat over våbenhusets dør, i feltet ses en mandsfigur mellem to løver, motivet skal muligvis tolkes som Daniel i løvekulen. I våbenhuset er opstillet et brudstykke af en romansk gravsten med rankeornamenter og et romansk granitornament, som muligvis har været gavltop til gravstenen. Kirken blev istandsat i 1943 og i 1965-67. Kor og skib har flade bjælkelofter. Korbuen er bevaret med forskellige kragbånd, det ene med tovsnoning, det andet med arkademotiv. Altertavlen er udført af Jørgen Maler i 1614, i storfeltet er indsat et maleri fra 1804. Prædikestolen er samtidig med altertavlen. I kirken hænger et stort sengotisk korbuekrucifiks. Orglet fra 1926 er indbygget i en herskabsstol fra 1700-tallet. Ved prædikestolen står en reliefkvader med en løve. I skibets vestende står en kvader med et ret nedslidt ornament. Den romanske granitfont har en dekoration af primitive palmetter på den lave kumme (Mackeprang s.338). Galleri Eksterne kilder og henvisninger Dallerup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Dallerup Kirke hos KortTilKirken.dk Dallerup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Dalsgaard

Dalsgaard er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1410. Gården ligger i Vive Sogn, Hindsted Herred, Ålborg Amt, Hadsund Kommune. Dalsgaard Gods er på 125,9 hektar Ejere af Dalsgaard (1410-1440) Thomas Mogensen Seefeld (1440-1470) Mogens Thomsen Seefeld (1470-1500) Thomas Mogensen Seefeld (1500-1530) Tyge Thomsen Seefeld (1530-1538) Jens Tygesen Seefeld (1538-1557) Enevold Jensen Seefeld (1557-1568) Agathe Pogwisch gift Seefeld (1568-1599) Jacob Enevoldsen Seefeld (1599-1608) Sophie Bille gift Seefeld (1608-1630) Enevold Jacobsen Seefeld (1630-1666) Jørgen Enevoldsen Seefeld (1666-1668) Claus Jørgensen Seefeld (1668) Jacob Enevoldsen Seefeld (1668-1672) Peder Jacobsen Seefeld (1672) Erik Krag (1672-1675) Vibeke Rosenkrantz gift Krag (1675-1705) Frederik Gjedde (1705-1730) Slægten Gjedde (1730-1759) Tyge Høg Banner (1759-1780) Niels Møller (1780-1807) Mads Thygesen (1807-1837) Thyge Madsen Thygesen (1837-1855) C. H. Lund (1855-1885) P. Jacobsen (1885-1899) Niels Svanholm (1899-1901) Kn. Dahl (1901-1916) Th. Hollesen (1916-1921) Husmændens Udstykningsforening (1921-1924) Frederik Castenschiold-Benzon (1924-1930) Johannes Kristensen (1930-1933) A. Frederiksen (1933-1941) L. Pagh (1941-1985) Carl Frode Obel (1985-2016) Henrik Frode Obel (2016- ) Erik Skovsgaard Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Dalum Landbrugsskole

Dalum Landbrugsskole er en af Danmarks største og ældste landbrugsskoler med ca. 250 årselever og ca. 30 specialiserede lærere. Skolen blev grundlagt af Jørgen Petersen i 1886, i de bygninger, der siden 1862 havde huset Christen Kolds højskole i Dalum ved Odense. Den oprindelige bygningsmasse er vedligeholdt og restaureret, og nye bygninger tilføjet. Fra mejeriskolens start i 1889 ændredes navnet til Dalum Landbrugs- og Mejeriskole, indtil Mejeriskolen i 1979 blev udskilt. I 2003 fusionerede landbrugsskolen med Korinth Landbrugsskole ved Fåborg, så de to skoler kom til at fungere som én skole med to afdelinger. Der er et ungdomsmiljø på afdelingen i Korinth og et voksent studiemiljø på afdelingen i Odense. I 1902 oprettedes elevforeningen Dalum Lærlinge. Den omfatter i dag også medlemmerne fra den tidligere forening Korinth Elever med landmænd, mejerister og procesteknologer som medlemmer. Skolens motto er: "Aldrig færdig – men altid på vej". Forstandere 1886-1908 Jørgen Petersen (1854-1908) 1909-1920 Thomas Madsen-Mygdal 1920-1953 Johannes Thyge Petersen-Dalum 1953-1972 Vagn Fog-Petersen 1972-1990 Peder Lykke Nygaard 1990-2011 Jørgen Peder Jensen 2011-2012 Brian Caspersen 2012-2013 Konstitueret Jens Munk Kruse 2013- Jens Munk Kruse Nogle lærere 1888-1918 Jakob Lange (2. april 1864—27. december 1941), botaniker og socialøkonom Christen Moesgaard-Kjeldsen Kendte elever Bertel Dahlgaard – embedsmand, indenrigs- og økonomiminister Erik Larsen (1965) – gårdejer, borgmester i Egebjerg Kommune, folketingsmedlem, statsrevisor Lars Erik Hornemann – gårdejer, borgmester i Gudme Kommune, borgmester i Svendborg Kommune Erik Eriksen – gårdejer, statsminister 1950-1953. Kilder Litteratur Knud V. Jespersen, Aldrig færdig - men altid på vej : Dalum landbrugsskole 1886-1986, Odense (1986). Eksterne henvisninger Dalum Landbrugsskoles websted