NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Karen Blixens Plads

Karen Blixens Plads er en universitetsplads og -park beliggende mellem DR Byen, Tietgenkollegiet samt bygninger tilhørende Det Kongelige Bibliotek og Københavns Universitet (KU) på Søndre Campus ved Islands Brygge. Pladsen blev indviet i sommeren 2019. Arkitektur Karen Blixens Plads er designet af Cobe og opført af Bygningsstyrelsen. Projektet blev realiseret med en donation fra A.P Møllers Fonde. Pladsen er især kendetegnet ved sine tre cykelbakker, der er hule og huser cykelparkering indenvendigt, mens der er mulighed for at opholde sig oven på bakkerne. Bakkerne er af anmeldere blevet sammenlignet med landskabet i Teletubbies og Tolkiens Herredet samt Dødstjernen fra Star Wars. Tilsammen er der 2.000 cykelparkeringspladser, som står til rådighed for fakultetets 16.000 studerende, 2.000 undervisere og pladsens øvrige besøgende. Søndre Campus Søndre Campus huser Det Humanistiske Fakultet, Det Juridiske Fakultet og Det Teologiske Fakultet for KU. Campusområdet, der tidligere var kendt som Københavns Universitet Amager (KUA), har været hjemsted for Det Humanistiske Fakultet, siden indvielsen af KUA's tidligere røde bygninger i 1979. I slutningen af det 20. århundrede vedtog man at nedrive de gamle bygninger og opføre nye universitetsbygninger over tre faser: KUA1 blev indviet i 2002, KUA2 i 2013 og KUA3 i 2017. Det Humanistiske Fakultet holder til i de to førstnævnte dele af campus, mens Det Juridiske og Teologiske Fakultet indtager KUA3. Pladsen er opkaldt efter en af Danmarks mest kendte humanister, den danske forfatter Karen Blixen, som døde i 1962. Referencer
Rådhusstræde 3

Rådhusstræde 3 is a Neoclassical property located in the Old Town of Copenhagen, Denmark. It was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1939. History 18th century The property was listed in Copenhagen's first cadastre of 1689 as No. 142 on Sbaren's Quarter, owned by Anders Larsen. The property was listed in the new cadastre of 1756 as No. 125 and belonged to Andreas Adam Kolmes at that time. The property was later acquired by brewer Ole Nielsen Lind. He lived there with his daughter Olive Benedicte Lovise Lind, four employees and a maid at the 1787 census. The property was destroyed in the Copenhagen Fire of 1795, together with most of the other buildings in the area. The present building on the site was constructed in 1796-1797 for brewer Carl Adolph Frost. 19th century The building was not long after its construction sold to court bookprinter Nicolaus Møller. His property was home to four households at the 1801 census. Wendelia Christiane Lovise [Møller], the owner's son, was also a resident in the building. He lived there with his wife Anna Sophie Seyfart, their five children (aged 2 to 11), the wife's sister Anne Marie Frideriche Seyfart, the literatus Gustav Wemmenhøy, three apprentices and two maids. Another household consisted of overkrigskommisær Poul Terchelsen, his wife Hans Giødert Terchelsen, their seven-year-old daughter Anna Friderica Margrethe [Terchelsen] and the lodger Henrich Georg Tønder. Jens Dreyer, a royal customs officer, resided in the building with two maids. Peder Espensen Møller, a used goods dealer, resided in the basement with his wife Bolette Jensdatter, three children from the wife's first marriage and a maid. The property was listed in the new cadastre of 1806 as No. 45 in Snaren's Quarter. It was still owned by Møller & Søn (Møller & Son) at that time. The theologian and filologist Børge Riisbrigh Thorlacius (1775–1829) was a resident in the building from 1804 to 1821. The statistician and historian Frederik Thaarup (1766–1845) was a resident in the building in 1831–32. He had just served as editor of Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn from 1825 to 1831. The writer M. A. Goldschmidt(1819–1887) was a resident in the building in 1859. 20th century Harald Carstensen (died 1927) established a sugar refinery in the building on 4 April 1878. The company was in 1903 converted into a limited company (aktieselskab). It was on 1 February 1947 acquired by Axel Kofoed (born 1897). Architecture The complex consists of a main wing towards the street, a side wing, a cross wing and a rear wing. The main wing is seven bays wide. The building was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1939. References
Blåvand Fyr

Blåvandshuk Fyr, Blåvands Huk eller Blåvand Fyr er et anduvningsfyr på 39 m oprettet i 1900 som erstatning for et vinkelfyr, der var opført på en træbåke 12 år tidligere. Fyret har en flammehøjde på 55 m og fyrkarakter på tre hvide blink hvert 20. sekund. Idet Blåvands Huk er Danmarks vestligste punkt udgør Blåvand Fyr landets vestligst beliggende bygning. Tårnet blev elektrificeret i 1948 og brugte indtil det tidspunkt traditionelle lyskilder som f.eks. glødenetsbrændere. Den pære, der anvendes i dag er på 400 W. Oprindeligt skulle fyret sikre indsejlingen til Esbjerg Havn sammen med de to fyrskibe på Horns Rev og Grådyb, der dog ikke er i anvendelse længere. Eksterne henvisninger Blåvandshuk Slots- og Kulturstyrelsen om Blåvandshug, via web.archive.org Kulturarvsstyrelsen om Blåvand Fyr Arkiveret 27. oktober 2007 hos Wayback Machine Søfartsstyrelsen: Dansk fyrliste 2018 Arkiveret 18. august 2020 hos Wayback Machine Blåvands Huk på fyrtaarne.dk
Blåvandshuk Fyr

Blåvandshuk Fyr ist der westlichste Leuchtturm Dänemarks und steht auf der Landzunge Blåvands Huk an der Westküste Jütlands. Der Leuchtturm (dänisch Fyr) warnt die Seeschifffahrt vor dem gefährlichen Horns Rev. Er ersetzte im Jahr 1900 einen kleineren Vorgänger aus dem Jahr 1888. Beschreibung Der viereckige, sich verjüngende Turm wurde aus Beton errichtet, misst 39 Meter und besitzt zwei über den Turmschaft auskragende Obergeschosse. Der Zierfries im Sockelgeschoss ist in rotem Ziegelstein von der weißen Tünche abgesetzt. Die rotierende Linse wurde ursprünglich von einem Uhrwerk angetrieben, das erhalten geblieben ist. Mittlerweile sind die Lichtquelle und der Linsenantrieb elektrifiziert, das Leuchtfeuer arbeitet automatisch. Mit der 1.000 Watt starken Lampe und der Fresnel-Linse werden 180.000 Candela und eine Tragweite von 22 Seemeilen erreicht. Der Leuchtturm kann ganzjährig besichtigt werden. 170 Treppenstufen führen zur Aussichtsplattform. In dem ehemaligen Leuchtturmwärterhaus sind eine Touristeninformation und eine Ausstellung zum Offshore-Windpark Horns Rev untergebracht. Zwischen dem Leuchtturm und einem freistehenden Gittermast ist eine vierdrahtige T-Antenne gespannt, die von einem DGPS-Sender genutzt wird. In der Nähe steht ein Betonturm, der während der deutschen Besatzung Dänemarks im Zweiten Weltkrieg für die Marine-Flak der Kriegsmarine errichtet wurde. Als Teil des Atlantikwalls war auf ihm die Stellung „Bamberg“ – ein Funkmessgerät vom Typ FuMO 214 („Seeriese“) – für die Feuerleitung installiert. Der seit 2002 unter dänischem Schutz für Denkmalgeschützte Gebäude (dänisch: Fredede Bygninger) stehende Leuchtturm ist öffentlich zugängig. Philatelistische Würdigung Im Jahr 1996 gab die dänische Post den ersten Briefmarkenblock anlässlich des Tags der Briefmarke einer neuen Serie mit Leuchttürmen der dänischen Küste heraus. Eine der vier Briefmarken zeigt den Leuchtturm Blåvandshuk, Wert 5.00 kr. Siehe auch Leuchtfeuertypen Liste von Leuchttürmen in Dänemark Weblinks Blåvands Huk. fyrtaarne.dk; abgerufen am 16. März 2014 (dänisch). Dansk Fyrliste 2020. (PDF; Seite 21 von 354) Søfartsstyrelsen, abgerufen am 15. April 2023 (dänisch). Dänemark: Blåvandshuk, Leuchttürme der Europäischen Union Einzelnachweise
Blåvand Lighthouse

Blåvand Lighthouse (Danish: Blåvand Fyr) is a seacoast lighthouse in Blåvandshuk near Esbjerg, Denmark. Built in 1900 to replace an older light, the lighthouse lies on Blåvandshuk, the westernmost point in Denmark, making Blåvand Lighthouse the country's westernmost building. The lighthouse is 39 metres (128 ft) tall with a focal plane height (height of the light above sea level) of 55 metres (180 ft). The light can be seen up to 20 nautical miles (37 km; 23 mi) out at sea and flashes three times every 20 seconds. The lighthouse has a square floor plan constructed on a granite plinth with brick walls, which are whitewashed in modern day. Access to the battlemented rooftop is by a winding staircase ascending through a small trapdoor. See also List of lighthouses and lightvessels in Denmark Gallery References External links Blåvand Lighthouse at Marinas.com Blåvand Lighthouse at waymarking.com
Blåvandshuk Fyr

A Blåvandshuk Fyr Dánia legnyugatibb részén lévő világítótorony megnevezése (blåvandshuki világítótorony). A Jütland-félsziget nyugati részén lévő Blåvands Huk földnyelven található. A világítótorony (dánul: Fyr) a közelben elhaladó hajókat figyelmezteti a Horns Rev veszélyes homokpadjaira. 1900-ban vette át az 1888-ban épített kisebb méretű elődjének szerepét. A négyszög alapú, felfelé keskenyedő tornyot betonból öntötték. Magassága 39 méter és tetején két szinten termek találhatók. Az alsó részén lévő fríz piros téglái elkülönülnek a torony fehér festésétől. A körbe forgó lencsét eredetileg egy óramű hajtotta, mely máig fennmaradt. Időközben a fényforrást valamint a meghajtást villamosították és a rendszert automatizálták. Az 1000 wattos teljesítménnyel 180 000 candela fényerőt állít elő, melyet 22 tengeri mérföldes (50 km) távolságból is észlelni lehet. A világítótornyot egész évben látogatható, a kilátói szintre 170 lépcsőfok vezet fel. Az egykori karbantartói házban információs iroda üzemel és itt megtekinthető a Horns Rev tengeri szélparkról egy kiállítás. A világítótorony és a szabadon álló rácsos oszlopok között egy négyágú antenna van kifeszítve, amelyet egy DGPS-jeladó használ. A közelében áll egy betontorony, melyet a német megszállás idején a Kriegsmarine légvédelme számára emeltek és az Atlanti fal részét képező Bamberg-állás tűzvezetését szolgáló FuMO 214 Seeriese típusú rádiólokátorának adott otthont. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Blåvandshuk Fyr című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Linkek "Blåvands Huk" (dán nyelven). fyrtaarne.dk. Hozzáférés: 2014. március 16.. "Dansk Fyrliste 2015" (PDF) (dán nyelven). Søfartsstyrelsen. Hozzáférés: 2016. február 8.. Archiválva 2016. január 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
Farul Blåvand

Farul Blåvand (în daneză Blåvand Fyr) este un far maritim amplasat pe capul Blåvandshuk de lângă Esbjerg, Danemarca. Blåvandshuk este cel mai vestic punct geografic al Danemarcei, astfel acest far este cea mai vestică clădire din țară. A fost construit în 1900 pentru a înlocui un far mai vechi. Farul are 39 metri (128 ft) înălțime de la nivelul solului, iar altitudinea la care se află semnalul luminos constituie 55 metri (180 ft) deasupra nivelului mării. Din largul mării, semnalul poate fi observat de la o distanță de până la 20 mile marine (37 km). Acesta constă din trei clipiri la fiecare 20 de secunde. Construcția reprezintă un trunchi de piramidă patrulateră. Este construit pe un soclu de granit cu pereți de cărămidă, văruiți în alb. La nivelul superior se poate intrând pe o ușă mică și urcând o scară curbată. Note Legături externe Materiale media legate de farul Blåvand la Wikimedia Commons Farul Blåvand la Marinas.com Farul Blåvand la waymarking.com
Blåvand fyr

Blåvand fyr är en 39 meter hög angöringsfyr på Danmarks västligaste punkt, Blåvandshuk som vägleder fartyg på väg till Esbjerg Havn förbi Horns rev. En första fyr på platsen byggdes av trä år 1888. Den nuvarande fyren byggdes 1899–1900 av tegel på en sockel av granit. Tornet är vitkalkat och dekorerat med band av rött tegel. Lanterninen högst upp har rött tak. Det är 170 trappsteg upp till toppen. Fyrvaktarbostaden av tegel intill fyren har skiffertak och nedanför klitten ligger två hus till assistenterna. Fyrapparaten visar tre vita blänk var tjugonde sekund. Lysvidden är 23 sjömil. Fyrlyktan eldades ursprungligen med oljegas från fyrens eget gasverk och fyrapparaten var forsedd med en planlins av andra ordningen på en bädd av kvicksilver. Från år 1911 eldades fyrlyktan med acetylengas och år 1948 elektrifierades fyren. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Blåvand fyr.
BonBon-Land

BonBon-Land er en forlystelsespark beliggende ved Holme-Olstrup i Sydsjælland. Historie Bonbon-Lands historie begyndte, da bolsjemageren Michael Spangsberg fik idéen til BonBon-slikket med navne som mågeklatter, hundeprutter og tissebleer. Slikket blev så populært, at mange skoler og børnehaver ville besøge slikfabrikken i Holme-Olstrup og se, hvordan slikket blev til. Slikproduktionen skulle opfylde nogle strenge hygiejnekrav og kunne derfor ikke modtage besøgende. Det betød, at Michael Spangsberg besluttede sig for at åbne et lille BonBon-Land. I 1992 så forlystelsesparken dagens lys med et bolsjeværksted, en biograf, butik og fire andebåde i en sø. Gennem årene er forlystelsesparken løbende blevet udvidet, og parken var i 2008 den 8. mest besøgte attraktion i Danmark. BonBon-Land er i dag ejet af den spanske forlystelseskoncern Parques Reunidos, der er den tredjestørste udbyder i Europa af forlystelsesparker, safarilande og vandlande. Parques Reunidos ejer i alt 67 forlystelsesparker rundt om i verden. Efter at Parques Reunidos efter sæson 2007 overtog BonBon-Land, har forlystelsesparkens økonomi været svingende. Bl.a. har sommervejret ikke vist sig fra sin bedste side. Efter en regnfuld 2011-sæson kom BonBon-Land ud med et underskud i omegnen af 16 millioner. Koncept Konceptet har fra starten været, at det skulle være en familiepark med så mange forlystelsesaktiviteter, at gæsterne ikke kunne nå dem alle på en dag. Parken har i dag forlystelser til børn i alle aldre, bl.a. Bæver-raftingbanen, Vandrotten og Vildsvinet. Desuden findes der legepladser og en sørøversti, hvor gæsterne selv kan være aktive. Nøgletal Frem til 1998 fyldte BonBon-Land 85.000 m². Ved tilføjelsen af Bæverrafting-forlystelsen i 1998 blev BonBon-Land udvidet til 110.000 m². I 2003 blev parken atter udvidet med 15.000 m² i forbindelse med tilføjelsen af Vildsvinet. Parkens areal er i dag på 130.000 m². Forlystelser Nyheder år for år Galleri Transport BonBon-Land bliver betjent med Holme-Olstrup Station der ligger på Lille Syd der går mellem Næstved og Roskilde over Køge, samt primærrute 54 der går igennem om Holme-Olstrup der ligger imellem Næstved og Sydmotorvejen E47/E55 ved Rønnede. I de kommede år vil tilgængligheden til BonBon-Land blive kraftig forbedret, da Vejdirektoratet er i gang med at planlægge en ca. 15 km lang motorvej på primærrute 54 mellem Næstved og Rønnede (Næstvedmotorvejen), Efter linjeføring A blev valgt kommer motorvejen til at gå nord om BonBon-Land og Holme-Olstrup. Referencer Eksterne henvisninger BonBon-Lands hjemmeside Parques Reunidos hjemmeside Arkiveret 9. oktober 2010 hos Wayback Machine (engelsk)
BonBon-Land

BonBon Land is a 34-acre Danish amusement park located in Holme-Olstrup in the South of Zealand, approximately 100 km away from Copenhagen. History The Bonbon Land theme park dates back to Danish sweets boiler, Michael Spangsberg. He began producing candies with names that children would find humorous, such as 'mågeklatter' (Seagull Droppings) 'hundeprutter' (Dog Farts) and 'tissebleer' (Pee Diapers). As the candies became popular, consumers began wanting to tour the factory in Holme-Olstrup. However, the factory could not offer tours due to strict hygiene regulations, leading Michael Spangsberg to opening Bonbon-Land. In 1992, the park opened with a mini candy factory, a cinema, a shop, and four small boats shaped like ducks located in a small pond. Bonbon Land’s park covered an area of 85.000 m² (21 acres), increasing to 110.000 m² (27 acres) after the Beaver Rafting course was finished in 1998. The park was expanded to its current size of 130.000 m² (32 acres) when the ’Vildsvinet’ ride was added in 2003. BonBon Land was purchased by the Spanish entertainment company Parques Reunidos in 2007. The most expensive attractions are the Beaver Rafting course, with a price of 32 million DKK (Danish Krones; 4.7 Million US Dollars), 'Vildsvinet', with an estimated price of 25 million DKK (3.7 Million US Dollars), and 'Hankatten,' with a price of 20 million DKK (3 Million US Dollars) as of 2024. The new amusements added in 2010 were 'Svend Svingarm' and a new 4D cinema. In 2012, it was ranked as one of the weirdest parks by Time Magazine. Bonbon-Land has over 60 different attractions with 4 roller coasters, 2 water rides, various playgrounds, and a pirate track. Roller coasters Water rides Other rides * The raccoon tower Kiddie rides Other The park has Arcade Games, various Test-Your-Skill Games, and a Kiddie Show. Picture gallery References External links BonBon-Land's homepage
BonbonLand

BonbonLand est un parc d'attractions situé à Holme-Olstrup, au Danemark, à 45 minutes de Copenhague. Ouvert en 1992, par Michale Spangsberg, le parc proposait à l’origine la visite de l’usine de bonbons de la marque danoise, alors propriétaire. Il a été racheté en 2007 par le groupe Parques Reunidos. Le parc d'attractions Les montagnes russes Disparues Les attractions aquatiques Bæverrafting - Rivière rapide de bouées (1998) Vandrotten - Bûches (1995) Autres attractions Alba-Tossen - Disk'O (2004) Zamperla Carin Crow's Tree-Trunk Tilt - Shoot, tilt & drop tower (2006) Bear Rides Cobra-Tårnet - Tour (2001) Fabbri Group Dillen - Huss airboat (1999) Huss Rides Hestepærerne - Chevaux Galopants Hurlum-Haj - (2001) Fabbri Group Klap-Torsken - Bateau à bascule (2002) Lossepladsen - Condor (2000) Huss Rides Mågeklatterne - Monorail Rejen - Toboggan Sprutten - Carrousel Skøre Skildpadde - Chaises volantes Zierer Références Liens externes Site officiel Portail des parcs de loisirs Portail du Danemark
BonBon-Land

BonBon-Land is een pretpark gelegen in Holme Olstrup, Denemarken, ongeveer 1 uur rijden van de hoofdstad Kopenhagen. Het 34 hectare groot park werd geopend in 1992 door Michael Spangsberg. Hij opende het park nadat hij wegens strengere hygiënevoorschriften geen rondleidingen meer kon organiseren in de BonBon snoepfabriek. In 2007 werd het bedrijf gekocht door Parques Reunidos dat ook eigenaar is van o.a. Bobbejaanland, Attractiepark Slagharen en Movie Park Germany. BonBon-land trekt jaarlijks rond de 450 duizend bezoekers. Attracties Achtbanen Thrill rides Alba-Tossen - Disk'O Cobra-Tårnet - Vrije val Klaptorsken - Schommelschip Svend Svingarm - Frisbee Dragen - Rupsbaan Familieattracties Bæverrafting - Rapid river Vandrotten - Boomstamattractie Sprutten - Polyp Hestorado - Schiettent Skildpadden - Zweefmolen Kragetræerne - Vrije val Mågeklatterne - Monorail Rejen - Waterglijbaan Søløven - Rondvaart Bon-Bio 4D - 4D-film Andebådene - Roeiboten, waterfietsen Kinderattracties Guldgraveri - Goudzoeken Ormen - Draaimolen Leo-Farterne - Rondrit Hestepærerne - Paardenbaan Pelle Piratsprøjt - Speeltuin Bisonfortet - Speeltuin Bremsesporrutschebanen - Speeltuin Hyggerotten Legeplads - Speeltuin
Botanisk Have

Der Botanische Garten (dänisch Botanisk Have) in Kopenhagen gehört zur Universität Kopenhagen. Er bildet gemeinsam mit dem Geologischem und dem Zoologischem Museum das Staatliche Naturkundemuseum Dänemarks in Kopenhagen. Der Botanische Garten der dänischen Hauptstadt bildet einen Teil der Kopenhagener Wallanlagen und ist sowohl als Forschungsinstitution wie auch als Erholungsraum genutzt. Er liegt in unmittelbarer Nähe zum Königsgarten. Geschichte Ein Hortus medicus wurde bereits im August 1600 angelegt. Er bestand bis 1778, nach dem Wiederaufbau der Stadt nach der Brandkatastrophe von 1728, allerdings nur mehr in reduzierter Form. Mit dem Aufschwung der Naturwissenschaften im 18. Jahrhundert kam es auch zu einem vermehrten Interesse an der Pflanzenkunde Der deutsche Botaniker Georg Christian Oeder gestaltete 1752 einen Botanischen Garten auf einem von König Frederik VI. geschenkten Grund. Ein kleiner Teil des Gartens war öffentlich zugänglich. 1778 wurde im Schlosspark von Charlottenborg ein weiterer botanischer Garten eingerichtet. Dieser wurde vom Publikum erfolgreich aufgenommen, der Bedarf der Wissenschaft nach einem Hortus academicus war damit aber nicht gedeckt. 1871 bis 1874 wurde anstelle eines Teils der östlichen Wallanlagen und dem zugehörigen Glacis der heutige botanische Garten gestaltet. Der botanische Garten zeigt heute unter anderem repräsentative Beispiele der heimischen Flora, einen Moränengarten und einen Steingarten mit alpinen Pflanzen auf den Resten der alten Befestigungen. Es besteht auch eine ostasiatische Abteilung. Dazu kommen 24 Gewächshäuser. Literatur Johan Lange: Beretning Om Universitetets Botaniske Have: For Aarene 1871-1873 (1874). 2010, ISBN 978-1-167-42043-6 (dänisch) Weblinks Webauftritt des Staatlichen Naturkundemuseums Dänemarks
Orto botanico di Copenaghen

L'orto botanico di Copenaghen è un giardino botanico situato nella città di Copenaghen, nello stato della Danimarca. Si tratta di uno dei più importanti in Europa. Storia La prima fondazione dell'orto botanico risale al 2 agosto del 1600, grazie ad una concessione di Cristiano IV, a quel tempo veniva chiamato Hortus Medicus. Si trattava di un piccolo centro con poche piante esposte, la sua esistenza fu garantita da alcuni contributi volontari come quello di 1200 corone di Rasmus Bartholin avvenuto nel 1696. Dopo l'incendio di Copenaghen del 1728 il giardino venne ulteriormente ridotto. A quel punto venne chiamato il botanico Georg Christian Oeder (1728 - 1791) nel 1752 che curò la creazione di un nuovo orto botanico e ne divenne il primo direttore. Nel 1769 Cristiano VII donò 2.500 talleri per l'università adiacente e parte dei fondi andarono al giardino. Fra i successori di Oeder Jens Hornemann Wilken e Joakim Frederik Schouw. Solo a partire dal 1870 l'orto botanico occupò la posizione attuale. Composizione Nei primi anni del XXI secolo si contano più di 15.000 specie di piante Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Orto botanico di Copenaghen Collegamenti esterni Sito ufficiale, su botanik.snm.ku.dk. (EN) Copenhagen University Botanical Garden, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Jardim Botânico de Copenhaga

O Jardim Botânico de Copenhaga - em dinamarquês Botanisk Have - é um jardim botânico com cerca de 10 hectares de extensão, localizado no centro da cidade de Copenhaga, na Dinamarca. Pertence ao Museu de História Natural da Dinamarca, gerido pela Universidade de Copenhaga. Referências Ligações externas Página oficial do Jardim Botânico de Copenhaga