NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vejrø (Kattegat)

Ikke at forveksle med Vejrø (Smålandsfarvandet). Vejrø er en blot 0,5 km² stor ø i Kattegat, omtrent otte kilometer nordøst for Samsø. Øen er ikke beboet men er et væsentligt levested for mange dyr og planter, for ikke at nævne det rige fugleliv. Undersøgelser har påvist, at øen inden for de seneste år er skrumpet betydeligt, og at den stadig skrumper som følge af erodering og andre naturlige processer. Vejrø blev i 1981 fredet sammen med de nærliggende Kyholm og Lindholm samt området omkring Stavns Fjord på østsiden af Samsø. Øen er også en del af Natura 2000-område nr. 55 Stavns Fjord, Samsø Østerflak og Nordby Hede. Eksterne kilder/henvisninger
Vejrø (ö i Danmark, Region Mittjylland)

Vejrø är en ö i Danmark. Den ligger i Region Mittjylland, i den centrala delen av landet. Arean är 0,54 kvadratkilometer. På ön växer gräs och lite skog. Terrängen på Vejrø är mycket platt. Öns högsta punkt är 20 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,1 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Vessø

Vessø er en cirka 1½ km lang sø umiddelbart syd for jernbanen syd for Ry. Søen har afløb gennem Skærså til Rye Mølle Sø. Fra jernbanen er der godt udsyn over søen, men ellers ligger den gemt af vejen i landskabet. Der er ikke offentlig adgang til søen. Der lever oddere ved søen. Ved søen er fundet en boplads af Gudenåkulturen. Referencer
Vigø

Vigø is an uninhabited island in Denmark. It is located in Helnæs Bugt in Region Syddanmark, in the southern part of the country, 170 km west of Copenhagen. The area is 0.18 square kilometers. The terrain on Vigø is very flat. The island's highest point is 16 meters above sea level. It stretches 0.6 kilometers in a north–south direction and 0.8 kilometers in an east–west direction. References
Vigø

Vigø is een Deens eilandje in de Helnæs Bugt, aan de Kleine Belt. Het eilandje ligt tussen Helnæs en Funen, ten noordoosten van Horsehoved en Illumø. Het eiland is bebouwd, maar wordt slechts tijdelijk bewoond. Vigø maakt net als de andere eilanden in de Helnæs Bugt deel uit van de parochie Svanninge, behorende tot de gemeente Faaborg-Midtfyn.
Vigø

Vigø är en obebodd ö i Danmark. Den ligger i Helnæs Bugt i Region Syddanmark, i den södra delen av landet, 170 km väster om Köpenhamn. Arean är 0,18 kvadratkilometer. Terrängen på Vigø är mycket platt. Öns högsta punkt är 16 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,8 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Vresen

Vresen er en smal ca. 50.000 kvadratmeter stor ubeboet holm i Storebælt, 12 kilometer (6,5 sømil) sydøst for Nyborg på Fyn og 6,5 sømil nord for Lohals på Langeland. Øen Vresen, der oprindeligt var en forholdsvis stor moræneø med to huse, eksisterer ikke længere. I nutiden er det kun sandrevet Langesand og Tamodde, der bærer navnet Vresen. Fra Langelands vestkyst ud for Lohals strækker der sig en ca. 2 km bred undersøisk ryg mod nord. Ryggen, der har flere gennemskæringer, er oversået med grunde og puller og fra syd mod nord ligger holmene Smørstakke, Langesand og Vresen. Ryggen er skabt af Storebæltsgletsjeren i sidste istid, og danner sammen med Sprogø og nogle rev længere mod syd, en såkaldt morænebue. Vresen er kun cirka en kilometer lang og meget smal. Den ligger ikke mere end to-tre meter over havets overflade. Vresen er i en proces, hvor den langsomt forsvinder, idet bølgerne eroderer den bort. Historie 1529 ejede Johan Friis, Hesselagergård Vresen. I 1767 kom øen under stamhuset Broholm ved mageskifte med Glorup. Omkring 1700 husede øen en af de fem danske karantænestationer, der blev oprettet for at isolere epidemiramte skibsbesætninger. 1845 var der på øen lidt skov, overdrev og mose og den var beboet af fiskerfamilien Gregers Andersen og Anne Kirstine Andersdatter med to børn. De sidste beboere var en fiskerfamilie, der fra 1898 til 1922 boede på øen. De måtte efter en stormflod i 1922 omgående forlade øen. Godset Broholm havde i mange år et sommerhus på øen. Betonfundamenterne kan stadig ses ud for den nordlige kyst. 1995 købte staten Vresen. Natur I nutiden ses kun græs og marehalm. Holmen er desuden et beskyttet fuglereservat. Vresen Vildtreservat omfatter 123 ha og består af foruden et havområde af en lille rest af øen Vresen samt sandrevlen Langesand, der tilsammen udgør 4 ha og som tilsammen har en længde på lidt over en kilometer. Øens fugle og planteliv er truet af invasionsplanten rynket rose. En lang række planterarter, som er hjemhørende på øen har måttet vige pladsen i konkurrencen med rynket rose og dermed forsvinder også de dyr og insekter, der er afhængige af det oprindelige økosystem. Af øens mest almindelige ynglefugle kan nævnes edderfugl svartbag, strandskade, gråand, knopsvane og grågås. Muslingebankerne omkring Vresen er et meget vigtigt fourageringsområde for edderfugle. Sandrevlerne er betydningsfulde som rasteplads for grågås og skarv samt som fældningsplads for toppet skallesluger. Vresen er en del af Natura 2000-område nr. 116 Centrale Storebælt og Vresen; For at beskytte fuglelivet, er der fra den 1. oktober til den 30. juni adgang forbudt på holmen og vandet i en afstand af 300 meter fra øen. Se også Sprogø Kilder og henvisninger Natura 2000-planen Arkiveret 14. maj 2018 hos Wayback Machine Basisanalysen 2016-21 Arkiveret 14. maj 2018 hos Wayback Machine
Vullum Sø

Vullum Sø er er en kalkrig sø med kransnålalger på tidligere omkring 87 ha, men nu, efter dræning ved grøftegravning, kun på omkring 16,3 ha. Den ligger i Hjardemål Sogn, Thisted Kommune, vest for Hjardemål Plantage, nordvest for Østerild Klitplantage, og et par km syd for Vigsø Bugt i Skagerrak. Den afvandes i den vestlige ende til Vullum-Vasholm Grøft som er den øvre del af Kløv Å, og som via Storåen og Lønnerup Fjord løber ud i Limfjorden. Den har lagt navn til, og ligger centralt i Natura 2000 -område nr. 23 Vullum Sø. Der har tidligere været en god fiskebestand i søen, med op til 10 forskellige arter så sent som i 1962, men den lave vandstand gør at der formentlig ikke er mange tilbage. Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Vullum Sø

Vullum Sø är en sjö på ön Vendsyssel-Thy. i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den nordvästra delen av landet. Vullum Sø ligger 2 meter över havet. Arean är 0,18 kvadratkilometer och den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,8 kilometer i öst-västlig riktning. Vullum Sø ingår i Natura 2000 området Vullum Sø'". Runt Vullum Sø förekommer träskmark, betesmarker och blandskog. Källor
Teglsø

Teglsø er en lille opstemmet sø i den sydvestlige del af Rold Skov. Den første dæmning ved den sydvestlige ende af søen, blev bygget omkring 1890; i 1966 brød den sammen, og søen blev tømt for vand. En ny blev opført og søen gendannet. Udløbet Grødebæk løber mod vest i en smal kløft til den nærliggende Lindenborg Å Nord for søen ligger det fredede område Enebærstykket. Søen ligger i den skovpart der hører under Lindenborg Gods Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Teglsø

Teglsø är en uppdämd sjö i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den norra delen av landet. Teglsø ligger 62 meter över havet och har sitt utlopp i Lindenborg Å via Grødebæk. Den högsta punkten i närheten är 102 meter över havet, 1,0 km söder om Teglsø. Området runt Teglsø består till största delen av blandskog. Källor
Teglstrup Hegn

Teglstrup Hegn er et skovområde beliggende i Helsingør Kommune. Skoven er en del af Kronborg Statsskovdistrikt og fordeler sig sammen med Hellebæk Skov på 806 ha. Teglstrup Hegn og Hellebæk Skov fremstår i dag som blandingsskove af løv- og nåletræ, hvor løvtræet (fortrinsvis bøg) dominerer nærmest kysten og på den højereliggende bund. Nåletræet er overvejende indplantet i moserne, men omkring Sortesø, Klaresø, Hvidlykkedam og Kobberdam findes store partier af birk og el, der har været den oprindeligt forekommende vegetation på disse arealer. I Teglstrup Hegn ligger også Hammermøllen, langs Hellebækken og den næsten intakte, næringsfattige højmose Skidendam. Teglstrup Hegn er en del af Natura 2000-område nr. 130 Teglstrup Hegn og Hammermølle Skov og indgår i Nationalpark Kongernes Nordsjælland. Naturpakken 2016 medførte i 2018 at der blev udpeget 316 hektar urørt løvskov og 160 ha anden biodiversitetsskov i Hellebæk Skov og Teglstrup Hegn. Teglstrup Hegn blev i 2022 udpeget til en del af den 631 hektar store naturnationalpark Hellebæk Skov og Teglstrup Hegn Eksterne henvisninger Seværdigheder i Teglstrup Hegn og Hellebæk Skov på naturstyrelsen.dk Teglstrup Hegn og Hellebæk Skov Folder fra Naturstyrelsen "Planuddrag for Kronborg Statsskovdistrikt 1994-2011 (Skov- og Naturstyrelsen)". Teglstrup Hegn på helsingorleksikon.dk
Tjørneholm

Tjørneholm er en lille ubeboet ø i Østersøen syd for Lolland. Øen er ca. 1 km lang og ca. 150 m bred på det bredeste sted. Holmen er på ca. 13 tønder land (ca. 70.000m²). Det højeste punkt: 1 m over havets overflade. Tjørneholm er sammen med naboøerne Kalveholm og Hylleholm udlagt som ynglereservater for fugle. Bl.a. yngler gråænder, skeænder, edderfugle, rødben, klyder, strandskader, havterner, splitterner og hættemåger i området. De 3 øer tilhører lokale gårde i Vester Ulslev Sogn og har gennem tiderne været anvendt til græsning for får, ungkreaturer og lejlighedsvis heste. I 1930’erne blev fårene f.eks. staget og trukket fra Handermelle havn til Tjørneholm på en flåde, der kunne rumme 50 får ad gangen. Ungkreaturer og heste blev som regel bundet til en båd og fik lov at svømme den korte tur ud til øerne, hvor de så formodedes at opholde sig hele sommerhalvåret. Dyrene opførte sig dog ikke altid efter bogen. Når de f.eks. kunne svømme ud til øerne kunne de vel også af egen drift svømme tilbage, eller også vadede de fra ø til og var i begge tilfælde ikke lige til at finde. Ved en lejlighed i 1930’erne lykkedes det en flok kvier at ødelægge en del rejeruser for fiskerne fra Errindlev. Trafikken med at sende græssende dyr til øerne forsatte tilsyneladende mindst frem til 1985. Foruden at tjene som græsning for kreaturer, blev der i sommerens løb samlet en mængde tang derovre. Tangen blev presset i baller, der vejede 40-50 kg og solgt til en fabrik, der lavede madrasser og isolering af det, og som bl.a. eksporterede til Tyskland. Om vinteren, når det var så hård frost, at vandet mellem øerne og fastlandet frøs til, kørte man med heste og slæde over til øerne, hvor der blev hentet sten til reparation af vejene samt årets forbrug af sand. Kilde Krumsøarkivets årsskrift 1985
Tofte Skov

Tofte Skov er en skov på 500 ha i den sydlige del af Lille Vildmose i det østlige Himmerland ud til Aalborg Bugt, og er blandt de største, sammenhængende naturskove i Danmark. Nordøst for skoven ligger Tofte Sø hvor man finder landets største koloni af skarv. Den nærliggende Tofte Mose dækker ca. 2000 ha. Tofte Skov og Mose blev i 1907 omkranset af cirka 27 kilometer vildthegn, og der lever nu en bestand på omkring 400 krondyr og 150 vildsvin. Skoven er en blanding af meget forskelligartet skov, afvekslende med af store sletter. Her er bøgeskov, blandet egeskov, på tørre arealer og birkeskov og elleskov hvor skovbunden er vådere. Desuden er der lokaliteter med småbladet lind. Hovedparten af skoven ligger i Mariagerfjord Kommune, en mindre del ligger i Aalborg Kommune. Tofte Skov er en del af Natura 2000-område nr. 17 Lille Vildmose, Tofte Skov og Høstemark Skov, og en del af Danmarks største naturfredning på 7.700 ha – hele Vildmoseområdet; Størstedelen ejes af Aage V. Jensens Fonde. Der er kun adgang til skoven på arrangerede ture. Der er fundet næsten 600 arter svampe i naturskovene Lille Vildmose, og de har også nogle af landets tætteste bestande af hulrugende fugle som mejser, broget fluesnapper, rødstjert, huldue og spætter. Skoven fik bisoner fra Randers Regnskov i et 5*8 km område i 2019, og flere er kommet til, bl.a fra Knuthenborg Safaripark i 2022 og skoven har i alt 20 styk i 2023. Historie Fra 1500-tallet lå i området landsbyerne Tofte og Kragelund. I midten af 1800-tallet var der 8 gårde og 7 boelssteder i området, og i slutningen af 1800-tallet hørte disse alle under godset Lindenborg. Også i slutningen af 1800-tallet var der konflikter mellem gårdene og godset om jagtretten, og dette førte til at man i 1906-1908 nedlagde gårde og landsbyer i området for alene at have det som skov og greveligt jagtrevir. Eksterne kilder og henvisninger
Tokkekøb Hegn

Tokkekøb Hegn is a forest located north of Blovstrød and east of Lillerød in Allerød Municipality, North Zealand, some 20 km north of central Copenhagen, Denmark. It adjoins Store Dyrehave to the north, although an open landscape surrounding the village of Kirkelte partly separates the two forests. To the south it adjoins the Høvelte-Sandholm military trainings grounds. History The forest was from 1391 owned by the crown as part of Hørsholm Manor. Donse Krudtværk, a water-powered gunpowder mill, was built in 1704. A brickyard opened in 1879. In 1771, ownership of the forest was ceded to the state. Most of the forest disappeared in the beginning of the 1800s. In 1992, a large explosion killed several people. It closed in 1910. Historic features Dæmpegård is a half-timbered, thatched houselocated next to an open area, Dæmpegårdssletten, which takes its name after it. Tokkekøb is known for its many dolmens from the Bronze Age. Dæmpegårdsdyssen is located on Dampegårdssletten and dates from 4000 BC. It is 38 metres long and 9 metres wide and has two burial chambers. King Frederick VII participated in its excavation and it is therefore also known as Kongedyssen. His monogram his carved in one of the stones. Other dolmens are located at Hjortemose, Avlskarlevold and Linjevej. Activities A 9 kilometre mountain bike route was inaugurated in 2010. It is part of a 23 kilometre single-track route, Kongeruten, whose remaining portion is located in Store Dyrehave. Fishing is permitted in Lergraven. References
Tornby Klitplantage

Tornby Klitplantage er en typisk sandflugtsplantage ud mod Jammerbugten ca. fire km syd for Hirtshals. Plantagens bevoksningsgrænse ud mod kysten følger en 15 – 25 meter høj havskrænt, som er gennembrudt af talrige dybt nedskårne ådale. Plantagen dækker et areal på ca. 548 ha og blev anlagt for statsmidler i årene 1910 – 1930. De første beplantninger i plantagen bestod af bjergfyr som hovedtræart. I den salte, skarpe blæst udviklede bjergfyren sig dårligt og er i de senere år påbegyndt forynget med sitkagran, som ofte indfinder sig spontant i den døende bjergfyrskov. Nogle meget smukke, højproduktive bevoksninger af sitkagran, stammende fra plantningernes første år, har bevist denne træarts eminente overlegenhed på stedet. Området grænser op til Natura 2000-område nr. 6 Kærsgård Strand, Vandplasken og Liver Å. Ude hvor asfalten ender midt i plantagen har Claus Gajhede og hans venner skabt en vikingelandsby ved navn Yxengaard. Vandreture Fra nummererede parkeringspladser udgår afmærkede vandreture på mellem to og seks kilometer. Ekstern henvisning og kilde Tornby Klitplantage Hirtshals, Skov- og Naturstyrelsen, folder nr. 54 Arkiveret 9. december 2018 hos Wayback Machine
Tvorup Klitplantage

Tvorup Klitplantage er en plantage i Thy beliggende nordøst for Nørre Vorupør, som administreres af Naturstyrelsen. Plantagen er den ældste klitplantage i Thy. Vest for plantagen ligger Vesterhavet, mod nord ligger Vangså Hede og Nystrup Klitplantage, mod syd ligger Ålvand Klithede, og plantagens østside vender ud mod landbugsområder, bl.a. den udtørrede Sjørring Sø. I østkanten af plantagen lå Tvorup Kirke, som blev nedlagt i 1794 pga. sandflugten og siden er blevet til ruin. Materialer fra Tvorup Kirkeruin har været anvendt til reparation af Vang Kirke. Eksterne kilder/henvisninger Naturstyrelsens vandretursfolder nr. 116, "Tvorup Klitplantage"
Tranekærs slott

Tranekærs slott (danska: Tranekær Slot) är ett slott i byn Tranekær i Langelands kommun i Region Syddanmark i södra Danmark. Slottet ligger på ön Langeland, cirka 20 meter över havet.. Terrängen runt Tranekærs slott är mycket platt. Närmaste större samhälle är Svendborg, 17,8 km väster om Tranekær Slot. Källor
Troldholme

Troldholme i Øland Sogn, Brovst Kommune, er nogle holme i Limfjorden beliggende mellem Øland og Attrup. De tilhørte tidligere gårdene i Østerby, som benyttede holmene til fælles græsning af kvier. Troldholmene oversvømmes ved højvande og bortskylles langsomt. I 1796 fandtes der 46 holme, i dag er der 3 små holme igen. Troldholmene hører i dag under Skov- og Naturstyrelsen og har status som vildtreservat. Eksterne henvisninger Nibe og Gjøl Bredning – Skov- og Naturstyrelsen
Tuelsø

Tuelsø er en 189 ha stor sø, som ligger nordøst for Sorø. Det er den dybeste sø ved Sorø, med en dybde op til 18 meter, og en omkreds på 8 km. Ved den sydøstlige bred ligger Søskoven. Den er kendt i lystfiskerkredse, især for den store bestand af fisken sandart.
Tuelsø

Tuelsø är en sjö i Danmark. Den ligger i Region Själland, i den sydöstra delen av landet. Tuelsø ligger 29 meter över havet. Arean är 1,4 kvadratkilometer. Den ligger på ön Sjælland. Den högsta punkten i närheten är 55 meter över havet, 1,0 km söder om Tuelsø. Trakten runt Tuelsø består till största delen av jordbruksmark och lite skog. På västra sidan ligger orten Sorø. Den sträcker sig 1,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,3 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Tyreholm

Tyreholm er en lille, lav og sumpet ø i Stege Bugt tilhørende Stege Sogn. Området er en del af fuglebeskyttelsesområdet i Ulvshale-Nyord Vildtreservat, og der er færdselsforbud hele året. Ekstern henvisning Skov- og Naturstyrelsens reservatfolder om Ulvshale-Nyord Vildtreservat
Undallslund Skov

Undallslund er en plantage nordvest for Viborg ejet af Viborg Kommune. Den blev etableret i 1852 og således en del år før Hedeselskabet blev stiftet og påbegyndte den store beplantning af de jyske heder. Den er opkaldt efter fængselsinspektør, kaptajn Laurids Christian von Undall, som stillede fanger fra Viborg Tugt- og Forbedringshus til rådighed for arbejdet. Plantagen hænger sammen med Skrikes og Neckelmanns plantager. Det samlede areal af de tre plantager er 365 hektar, hvoraf Undallslund udgør 215 hektar. Den vestlige del af plantagen har tidligere været et militært område uden adgang for publikum. Der er nu fri adgang til hele området. Her findes fortsat 20 bunkers, som oprindeligt blev opført af værnemagten under 2. verdenskrig. Forsvarets leje af området ophørte 2013, og området er dermed gået tilbage til ejeren, Viborg Kommune, hvorefter alle anlæg, som er bygget efter indgåelsen af lejemålet i 1947, er blevet fjernet. Kun de 20 bunkers er bevarede. Af disse er to fortsat tilgængelige, mens indgangene er kastet til med jord for de 18 øvrige. Under retsopgøret efter besættelsen blev 16 danske dødsdomme i perioden 8. oktober 1946 til 12. juli 1949 eksekveret ved skydning på det militære areal i plantagen. Henrettelserne fandt sted i en pansergrav, som var blevet udvidet og indrettet til formålet. Efter den sidste henrettelse blev pansergraven dækket til og alle spor slettet, således, at stedet nu kun kan findes af stedkendte. De 30 andre blev henrettet i Henrettelsesskuret på Bådsmandsstrædes Kaserne. Henrettet i Undallslund Skov Se også Dødsstraf i Danmark Referencer
Vandet Sø

Vandet Sø ligger i Thy nordvest for Thisted ved Vester Vandet. En del af søen ejes af staten, mens den øvrige del er privatejet. Oplandet øst for søen anvendes fortrinsvis til landbrugsdrift, mens de øvrige arealer rundt om søen fortrinsvis er beplantet med nåleskov. Vandet Sø modtager vand fra Rind Bæk og Skadekær Bæk. Søen har afløb mod nordvest gennem Klitmøller Å til Vesterhavet. DR Nyheder skrev den 18. april 2007: "Danmark har fået en ny sø. Vandmasserne efter forårets regn har omformet landskabet i Thy og dannet en helt ny sø på Danmarkskortet sydøst for Vandet Sø." Vandet Sø er en del af Hanstholm-reservatet og den og dens omgivelser blev i 2008 en del af Danmarks første nationalpark, Nationalpark Thy. Den er en del af Natura 2000-område 24: "Hanstholm-reservatet, Hanstholm Knuden, Nors Sø og Vandet Sø" og er et habitatområde. Særlig flora og fauna Vandet sø har en helt særlig og usædvanligt rig og varieret flora og fauna. Dels er det en lobeliesø, men en undersøgelse af vegetationen i Vandet Sø foretaget af Viborg Amt i 2002 godtgjorde, at søen rummer 38 forskellige arter af undervandsplanter. Det er det største antal fundet i nogen dansk sø. Der blev også fundet den meget sjældne Liden Najade, som ellers kun kendes fra Nors Sø herhjemme, men det lader til at den er forsvundet fra Vandet Sø de seneste år. Søen har en fin fiskebestand, domineret af gedde, aborre, skalle og ål. Desuden forekommer helt, hork og hundestejle. Tilstanden i Vandet Sø er under forandring pga. kraftig tilførelse af næringsstoffer, fra især landbrug og delvist fugleekskrementer. Næringsstofferne giver øget algevækst og skygger for de sårbare planters fotosyntese og nye rodskud får svært ved at trænge frem. Andre planter får øgede vækstbetingelser og vil med tiden udkonkurrere de nuværende sjældne arter. Badeaktiviteter forværrer situationen, da sediment hvirvles op fra bunden og ligeledes skygger og skaber øget algevækst i vandsøjlen. Prognosen for Vandet Sø er - sammen med flere klare søer i området - pt. vurderet ugunstig, ifølge Naturstyrelsen (2011). Noter Eksterne kilder/henvisninger Naturstyrelsen 2011: Natura 2000-plan 2010-2015, Hanstholm Reservatet, Nors Sø og Vandet Sø Nationalpark Thy: Karstsø Arkiveret 13. marts 2017 hos Wayback Machine
Vandet Sø

Vandet Sø är en sjö på ön Vendsyssel-Thy i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den nordvästra delen av landet. Vandet Sø ligger 12 meter över havet.} Arean är 4,4 kvadratkilometer och den sträcker sig 2,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,6 kilometer i öst-västlig riktning. Vandet Sø ingår i Natura 2000 området Hanstholm-reservatet, Hanstholm Knuden, Nors Sø og Vandet Sø. Runt sjön är det huvudsakligen jordbruksmark. Skogen Vilsbøl Plantage ligger i närheten. Källor
Vansø

Vansø er en lille privat ejet sø på knap 15 hektar, der ligger ca. 6 km nordøst for Viborg. Søen ligger i samme tunneldal som Tjele Langsø, som den også har afløb gennem via Tjele Å Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0 Om Vansø Arkiveret 16. januar 2022 hos Wayback Machine på Viborg Kommunes websted
Vedsø

Vedsø er en ca. 3 km lang øst-vestgående sø beliggende i Almind Sogn lidt syd for Viborg, mellem Viborg Søndersø mod nord og Hald Sø mod sydvest. Den har tilløb i den vestlige ende fra Nonmølle Å der kommer fra Hald Sø og i nord fra Vintmølle Sø. Selve søen er delt i to ved det smalle Spangsund, og har udløb i øst ved Rindsholm Kro, hvor der også er et dambrug ved en tidligere vandmølle. Nord for søen ligger den lille Viborg Flyveplads, og fra kommunens arealer omkring flyvepladsen er der frit lystfiskeri i søen (der kræves dog statsligt fisketegn). Eksterne kilder og henvisninger Viborg Kommune Vedsø i Den Store Danske på Lex.dk Viborg Turistbureau Arkiveret 22. april 2021 hos Wayback Machine