NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ove Sprogøes Plads

Ove Sprogøes Plads er en plads i Odense, navngivet i 2005 efter skuespilleren Ove Sprogøe, som blev født i byen i 1919. Pladsen opstod ved at man i midten af 1980'erne lukkede en del af Jernbanegade mellem Gråbrødre Plads og Vestergade for trafik. Pladsen er siden blev belagt med fliser og er i dag præget af udendørsservering fra de omkringliggende caféer. Pladsen ligger i tilknytning til gågaden og er et af de mest besøgte restaurations- og cafeområder i Odense om sommeren. Pladsen fik officielt sit navn ved afsløringen af navnepladen den 24. oktober 2005. Afsløringen blev forestået af Ove Sprogøes søn Henning Sprogøe og skuespillerkollegaen Morten Grunwald. Seancen blev desuden overværet af Ove Sprogøes to øvrige sønner, Sven og Jørgen, og akkompagneret af jazzorkesteret Odense Banden, der spillede kendingsmelodien fra Olsen-Banden-filmene. Referencer
Over Hadsten Kirke

Ikke at forveksle med Hadsten Kirke. Over Hadsten Kirke er en kirke i den sydlige del af stationsbyen Hadsten. Den blev opført omkring år 1200 som en annekskirke til Vitten Kirke. I dag ses kun svage spor af den oprindelige kirke. I 1871-72 lod ejeren, greven fra Frijsenborg Christian Emil Krag-Juel-Vind-Frijs, kirken renovere. Arkitekten på denne renovering var Christian Kiilsgaaard. Kirkens nord- og sydindgange sløjfet, da det nuværende tårn blev tilføjet. Tårnrummet blev også brugt som våbenhus. Kirken ligger majestætisk på toppen af en næsten 100 meter høj bakke. Omkring kirken fandtes tre kilder: de to mod øst var Sct. Laurentiuskilden og Munkekilden. Lidt nede mod den nuværende stationsby fandtes yderligere en kilde, kaldet Helligkilden. Kirkens klokke er støbt hos Stallknecht i Horsens og bærer greve C.E. Friis’ navnetræk og årstallet 1874. Eksterne kilder og henvisninger Over Hadsten Kirke på KortTilKirken.dk Over Hadsten Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Overgård

Overgård Gods er en hovedgård beliggende i Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred i det tidligere Randers Amt. Den ligger på sydsiden af Mariager Fjord ikke langt fra udløbet i Kattegat, sydøst for Hadsund, nu i Randers Kommune. Bygningerne er opført omkring 1550 af rigsråd Jørgen Lykke, der havde overtaget godset fra kronen ved nogle byttehandler i 1545. Hovedbygningen består af en lang hovedfløj med to korte sidefløje og et slankt rundt vindeltrappetårn. Godset fik birkeret i 1549 og havde det til 1815. 1938-1981 var Overgård ejet af Flemming Juncker, der var kendt fra modstandsbevægelsen under 2. verdenskrig . Han iværksatte store landvindingsarbejder, der udvidede godsets jorder med ca. 1.000 ha, dels fra Mariager Fjord, dels fra Kattegat. I 1947 begyndte Juncker eksperimenter med majsdyrkning og tilsåede større arealer med majs i 1948 og 1949. Erfaringerne rapporterede han om i Tidsskrift for Landøkonomi. Siden kom det i Alex Brask Thomsens eje (perioden 1984-2005). Han lod de gamle avlsbygninger nedrive. Godset ejes i dag af Brask Thomsens svigersøn, Peter Andersen. Der er 3.322 ha jord inkl. Dronninglund Storskov i Nordjylland, og godset har i alt 40 ansatte. I 2022 åbnedes en 152 MW vindmøllepark hvoraf en del er på godsets jorder, og kommunen gav tilladelse til en stor solcellepark. Referencer Eksterne kilder/henvisninger Trap Danmark 4. udg. 1925 Overgård Gods' hjemmeside
Overklit

Overklit eller Ørklit (Årklit) beliggende i Vennebjerg Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt er en Herregård, som i 1552 tilhørte Niels Iversen Juel (Krabbe – Juel). Overklit hører under Aastrup og har derfor de samme ejere. Kilder J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 223 – 224
Ovsted Kirke

Ovsted Kirke er Danmarks tredje højest beliggende kirke. Den ligger på den sydøstlige side af Ejer Bavnehøj i Ovsted Sogn, tæt ved landsbyen Riis i Skanderborg Kommune, (tidligere Voer Herred, Skanderborg Amt). Kor og skib er opført i frådsten og kamp i romansk tid, mens tårnet i vest er sengotisk, og våbenhuset er fra slutningen af 1700-tallet. Omkring 1475 er bygget krydshvælvinger i kor og skib, og det senere tilbyggede tårn, hvis underste rum føjer sig til kirkerummet gennem en spidsbue, fik også hvælving. Tårnet er bygget i munkesten. Altertavlen er et billedskærerarbejde fra renæssancen, omkring 1600 med maleri af Jesus og Johannes ved nadveren fra midten af 1800-tallet. Tre helgenfigurer fra en ældre altertavle fra omkring 1500 er ophængt i kirken. Prædikestolen er fra begyndelsen af 1600-tallet. Døbefonten er en romansk granitfont med løvemotiver. Der er et sydtysk dåbsfad fra omkring 1575 med motiv af bebudelsen og et våbenskjold med inskriptionen KID. Som dåbskande har der tidligere været en romersk akvamanile (en vandkande udformet som et dyr), men den er nu på Nationalmuseet. Eksterne kilder/henvisninger Opslag Ovsted Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Ousted Kirke på korttilkirken.dk Ovsted Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) J.P. Trap Danmark, Skanderborg Amt 5. udg. 1964 Note
Ovtrup Kirke (Morsø Kommune)

For alternative betydninger, se Ovtrup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Ovtrup Kirke) Ovtrup Kirke er en kirke i Ovtrup Sogn i Morsø Kommune. Kirken ligger højt med vid udsigt over Dragstrup Vig og Thy. Dens kor og skib er i romansk stil fra 12-tallet. Tårnet er tilføjet i den sene Middelalder. I 1870 er våbenhuset kommet til. I en gård ved siden af kirken er Morsø Traktormuseum blev indrettet. Eksterne henvisninger Ovtrup Kirke hos KortTilKirken.dk Outrup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
P.O. Pedersen Kollegiet

P.O. Pedersen Kollegiet er et kollegium opkaldt efter Peder Oluf Pedersen (1874-1941). Kollegiet er beliggende på adressen Haraldslundvej 38 mellem Haraldslundvej og Bagsværdvej (Ring 4) i Bagsværd nær grænsen til Kongens Lyngby. Kollegiet blev opført i 1964 og gennemgik en større renovering i 1993-94, hvor tagetagen bl.a. blev brugt til at udvide halvdelen af etagens værelser til hemselejligheder. Kollegiet er opdelt i to lige store sammehængende blokke med et trappetårn imellem, og for hver 11 eller 12 kollegieværelser deles et fælleskøkken, som er litreret fra A til Y. Der er ingen dagligvareforretninger i forbindelse med selve kollegiet (som det fx ses på Nybrogård Kollegiet og Skjoldhøjkollegiet). Kollegiet er et af "ingeniør-kollegierne" opført af Polyteknisk KollegieByggeselskab (PKB), det nuværende Polyteknisk KollegieSelskab (PKS). Eksterne kilder/henvisninger Kollegiets hjemmeside Info om kollegiet hos PFs indstillingsudvalg.
P. Andersens Vandtårn

P. Andersens Vandtårn, eller blot Andersens Vandtårn, er et tidligere vandtårn beliggende ved Fasanvej Station på Frederiksberg. Tårnet blev opført i 1877 med Vilhelm Tvede som arkitekt og blev fredet i 1991 på grund af dets arkitektoniske kvaliteter. Historie I anden halvdel af 1800-tallet var Frederiksberg foruden vandforsyning, hvilket jernstøberen Peter Andersen personligt tog sig af med opførelsen af et privat vandværk i 1869, der forsynede den østlige del af kommunen. Allerede i 1877 besluttede han sig for at udvide, hvorfor han byggede et nyt vandværk med vandtårn. Disse blev i 1897 overtaget af kommunen, som herfra drev forsyningen. Tårnet blev taget ud af drift i 1948 og blev i 1991 fredet. I midten af 1990'erne blev tårnet restaureret for at kunne brugt til andre formål. Renoveringen dækkede dog kun det basale med blandt andet indsættelsen af en brandtrappe, og man indså hurtigt at flere tiltag, som for eksempel lapning af taget, måtte til. I midten af 2000'erne blev tårnet inkluderet i et campusområde som en del af Handelshøjskolen i København. Kulturelle tiltag I fobindelse med Kulturby 96 blev tårnet taget i brug som nyt kultursted på Frederiksberg. Det var umiddelbart forinden blevet nødtørftigt restaureret og havde nu 32 rum (halvdelen i dobbelt etagehøjde) og en cirkelformet scene under taget med plads til 96 tilskuere. Restaureringen gjorde det muligt at holde udstillinger og opvisninger af forskellig art, hvilket der blev åbnet for med den kombinerede danseforestilling, Mother Earth, og tekstiludstilling, Handshake i juni 1996. Det var dog lidt trægt med idéer til anvendelsen af det nye rum, hvilket fik kommunen til at efterlyse foretag. Der var dog stadig ideer, og siden blev der blandt andet i 1997 afholdt en stor keramikudstilling kaldet Junta med gæster, i 1998 en række arrangementer med temaet mandala og i 1999 endnu en tekstiludstilling. Herefter syntes aktiviteten dog at løje af, på trods af at rummet fandtes velegnet til kulturelle formål. Tårnet har siden stået ubenyttet hen og anses i dag for at være kondemneret indvendigt. Det er tidligere blevet anslået, at det vil koste i omegnen af 40 millioner kroner at gøre vandtårnet anvendeligt. Referencer
Paderup Gymnasium

Paderup Gymnasium er et mellemstort gymnasium beliggende i Randers-forstaden Paderup. Gymnasiet blev bygget i 1980. Dengang bar det navnet Amtsgymnasiet i Paderup, men skiftede pr. 1. januar 2007 navn til Paderup Gymnasium, da skolen blev selvejende. Gymnasiets største årgang har været på 11 klasser inklusiv en autismeklasse. De fysiske rammer er præget af store, lyse fællesarealer og mange grupperum. Undervisningslokalerne er teknisk veludstyrede (fysik, kemi, biologi, musik, idræt, billedkunst mm.), og der er for elever og lærere fri adgang til computere i alle fællesarealer og i de fleste faglokaler. Der er tilbud om sociale, kreative og musiske aktiviteter som alle kan deltage i, såsom skolefester, fernisering, koncerter, fredagscaféer, fællestimer og idrætsdage. I modsætning til byens andet gymnasium, (Randers Statsskole), ligger Paderup Gymnasium i byens udkant tæt ved Randers Storcenter og Paderup Mose. Kendte studenter 1986: Roger Buch, lektor, ph.d. 1988: Charlotte Munck, skuespiller 1991: Karen Busck, sangerinde 1991: Kasper Hjulmand, træner for det danske fodboldlandshold (herrer) 1999: Katrine Fruelund, håndboldspiller 2002: Maja Panduro,Folketingsmedlem 2003: Andreas Steenberg, tidligere folketingsmedlem 2008: Rasmus Thude, sanger 2011: Mikkel Cramer, fodboldspiller Se også Paderup Gymnasiums hjemmeside
Pagterold

Pagterold er en lille herregård som er oprettet i 1672 af Frederik von Arenstorff til Svanholm og var en avlsgård under Oreberg Gods. Gården ligger i Krogstrup Sogn i Frederikssund Kommune. Pagterold er på 125,5 hektar. Ejere af Pagterold (1672-1689) Friedrich von Arenstorff (1689-1698) Augusta Elisabeth von Rumohr gift von Arenstorff (1698-1735) Christian von Arenstorff (1735-1745) Adolf Andreas von der Lühe (1745-1746) Christian 6. (1746-1748) Frederik 5. (1748-1763) Jonas Jørgensen (1763-1798) Niels Jørgensen de Svanenskiold (1798-1801) Johanne de Neergaard gift de Svanenskiold (1801-1805) Peder Jørgensen de Svanenskiold (1805-1821) Preben Bille-Brahe (1821-1827) Den Danske Stat (1827-1854) O.G. Müller (1854-1880) Johan Friedrich Hellmers (1880-1901) Carl Johan Hellmers (1901-1911) Christoffer Nielsen (1911-1930) C. Kühnel (1930-1946) P.C. Olsen (1946-1961) G. Olsen (1961-1990) Gunnar Jensen (1990-1995) Jørn E. Jensen (1995-2003) Jørn E. Jensen / Jeppe L. Jensen / Thomas J. Jensen (2003-) Pagterold ApS v/a Jørn E. Jensen / Thomas J. Jensen / Bent Jeppesen Kilder J.P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug
Palads Hotel Viborg

Palads Hotel Viborg er et hotel i Sct. Mathias Gade i centrum af Viborg. Hotellet blev indviet i 1935. Historie Hovedbygningen er fra år 1900, men det var først i 1935, der åbnede hotel på adressen. I 1948 købte forældrene til den nuværende ejer hotellet. Sønnen Gerner Bach Nielsen overtog hotellet fra forældrene i 1986. Hotellet har gennem årene udvidet antallet af værelser og bygninger og har nu også værelsesbygninger i sidegaderne Dumpen og Sparretoftestræde. Hands of fame Palads Hotel har på fortovet foran hovedbygningen og i indgangspartiet omkring 100 støbte håndaftryk fra kendte gæster. Det begyndte med aftrykkene i fortovet, og blandt andet satte Danmarks damehåndboldlandshold deres håndtryk lige inden afrejse til Sommer-OL 1996, hvor de vandt guld i Atlanta. Eksterne henvisninger Hotellets officielle hjemmeside
Paletten (Viborg)

For alternative betydninger, se Paletten. (Se også artikler, som begynder med Paletten) Paletten er spillested for rytmisk musik i Viborg. I en af byens tidligere biografer, blev der i 1993 etableret 2 sale til musik, med plads til henholdsvis 160 og 422 tilskuere. Statens Kunstråd udnævnte i oktober 2004 Paletten til regionalt spillested. Paletten blev igen udnævnt til regionalt spillested i 2020 - udnævnelsen gælder i perioden 2021-2024 Spillestedet Paletten er projekteret til at flytte til helt nye lokaler beliggende i nybyggeri tæt ved Viborg Stadion og Tinghallen. Byggeriet af Palettens nye hal startede i foråret 2018 og blev færdig i august 2021 Den nye hal tilbyder op til 500 gæster adgang til musikalske- og kulturelle oplevelser i en flot designet hal med helt nyt lyd- og lysudstyr Eksterne henvisninger Paletten´s hjemmeside Paletten.dk Noter
Palstrup

Palstrup er en herregård beliggende ca. tre kilometer syd for Rødkærsbro, i Højbjerg Sogn i det tidligere Lysgård Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Den hørte i middelalderen under Tvilum Kloster. Den nuværende hovedbygning ligger på et stort voldsted efter et tidligere anlæg, opført af rigsråd Oluf Parsberg i midten af 1600-tallet. Af Parsbergs gård er der tilbage kun fire løvefigurer i sandsten, ved broerne over de to voldgrave, med hans våbenskjold, og årstallet 1656. Den nuværende hovedbygning opført 1722-36 af major Janus Friedenreich er bygget af røde mursten i to etager med en midterkvist, formentlig med Nicolaus Hinrich Rieman som bygmester. Palstrup blev i 1918 købt af grosserer Chr. J. Kampmann, der lod sin bror Hack Kampmann stå for en større ombygning og modernisering i 1919, hvor der tilføjedes to sidefløje i stedet for to, der var revet ned i det 18. århundrede. Der er en stråtækt ladebygning fra 1784 og stenbroen over den indre voldgrav er fra 1656. Eksterne kilder og henvisninger Om Palstrup på www.hcandersen-homepage.dk Den Store Danske Jytte Ortmann: Guide over Danske herregårde og Slotte 1985 ISBN 87-7600-108-3 J.P. Trap: Danmark, bd. 7 Viborg Amt, femte udgave 1962.
Pandum

Pandum Hovedgård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1421. Gården ligger i Vokslev Sogn, Hornum Herred, Ålborg Amt, Nibe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1905 Pandum Gods er på 175,5 hektar Ejere af Pandum Hovedgård (1421-1450) Malte Nielsen (1450-1480) Forskellige Ejere (1480-1498) Vitskøl Kloster (1498) Niels Glob (1498-1536) Palle Pedersen Glob (1536-1652) Kronen (1652-1662) Samuel von Surch (1662-1686) Ove Juel (1686-1690) Christian Ovesen Juel-Rysensteen (1690) Jeanne Marie Henriksdatter Rüse gift (1) Juel-Rysensteen (2) Daa (1690-1712) Gregers Daa (1712-1749) Ove Henrik Christiansen baron Juel-Rysensteen (1749-1769) Otto Henrik Ovesen baron Juel-Rysensteen (1769-1782) Christian Frederik Ovesen baron Juel-Rysensteen (1782) Christiane Dorothea Mohrsen gift (1) Juel-Rysensteen (2) von Adeler (1782-1785) C. V. baron von Adeler (1785-1789) Christiane Dorothea Mohrsen gift (1) Juel-Rysensteen (2) von Adeler (1789-1804) Christian Frederik Christiansen baron Juel-Rysensteen (1804-1810) N. Bassesen (1810) Johanne L. H. Jacobsen (1810-1819) Frederik J. Jacobsen (1819-1821) Ludvig C. Rosenbeck (1821-1840) grosserer Poppe (1840-1890) E. Cordes (1890-1909) Mathias Carl Cilius Bjerregaard (1909-1914) Espen Leth Espensen (1914-1915) J. Jespersen (1915-1916) J. Bech (1916-1919) A. W. Benzon (1919) Alfred Benzon (1919-1921) A. Chr. Sørensen (1921-1922) Alfred Benzon (1922-1928) V. Egenfledt-Nielsen (1928-1936) P. Svenstrup (1936-1944) Otto Tyge Skeel (1944-1964) Jens Christian Pedersen (1964- 2020) Poul Jørgen Pedersen og Doris Pedersen (2020-) Michael Pedersen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Panoptikonbygningen

Panoptikonbygningen er et modernistisk højhus på 12 etager og 35 meter, på Vesterbrogade 5 i København ved Københavns Hovedbanegård, på hjørnet af Bernstorffsgade. Bygningen blev opført for Arbejdernes Landsbank i 1950-52 og var indtil 1954 det eneste højhus i Danmark, hvor det blev overgået af bebyggelsen på Bellahøj. Det er tegnet af Mogens Jacobsen og Alex Poulsen. Historie Det særprægede navn har bygningen overtaget fra den tidligere bygning på grunden, som nedbrændte 4. januar 1950. I 1885 åbnede den forhenværende direktør for Tivoli Bernhard Olsen Danmarks første vokskabinet, Skandinavisk Panoptikon, på adressen. Ordet panoptikon betyder netop vokskabinet. Bygningen var opført 1883-85 efter tegninger af Henrik Hagemann, og flere sale var indrettet af Arnold Krog, der arbejdede på Hagemanns tegnestue. I 1898 blev kunstmaler og fabrikant Vilhelm Pacht direktør i Skandinavisk Panoptikon. Han havde siden 1896 drevet Danmarks første biograf, Kjøbenhavns Panorama, i en træpavillon foran Københavns Rådhus, der var under opførelse. I 1898 blev biografen sagt op, fordi træpavillonen skulle rives ned. Året efter flyttede biografen ind hos vokskabinettet i Panoptikonbygningen, hvor Pacht drev den frem til sin død i 1912. I 1909 åbnede endnu en biograf i bygningen, Panoptikon-Teatret. Den eksisterede til foråret 1927. Han skyldte et større beløb til den krakkede Diskonto- og Revisionsbanken, der havde pant i bygningen. Arbejdernes Landsbank havde et større beløb til gode i den krakkede bank og overtog pantet til dækning af gælden. Banken var nemlig vokset ud af dens lokaler på Frederiksberggade og flyttede således ind i Panoptikonbygningen. Da bygningen brændte i 1950, lod banken den nuværende bygning opføre, hvor banken stadig havde til huse indtil 2025 hvor hovedsædet flyttede til nye lokaler i Sydhavnen. Huset var klar til indflytning i efteråret 1952. Facaden blev renoveret 1996 uden, at dens æstetik blev ændret. I 2025 blev Panoptikonbygningen solgt til hotelkæden Comwell. Det er planen at bygningen skal ombygges til et hotel med 190 værelser, restaurant, café og rooftopbar. Kilder Eksterne henvisninger Dansk Arkitektur Guide
Paul Bergsøe Kollegiet

Paul Bergsøe Kollegiet er et kollegium i Søllerød nord for København. Hovedparten af beboerne er studerende på DTU, 68% pr. 1. januar 2012. Kollegiet er opført i 1966-67 som en selvejende institution, og er derfor omfattet af bekendtgørelse 666 "Bekendtgørelse om organisation af ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte" af d. 7/09/1991. Kollegiet har fra år 2001 ansat Polyteknisk KollegieSelskab til at udføre den daglige administration. Kollegiet er opkaldt efter den danske fabrikant, civilingeniør og Dr. techn Paul Bergsøe (1873-1963), og er bygget på Paul Bergsøes ejendom Kofoedsminde. Kollegiet består af 16 blokke i 2 etager og har i alt 352 enkeltværelser, 32 dobbeltværelser og 32 fælleskøkkener. Alle værelser har eget bad og toilet. Faciliteterne på kollegiet inkluderer et vaskeri og en fællesbygning med bar, festsal, mødelokale og gæsteværelse. Kollegiet består udover ungdomsboliger også af en inspektørbolig, et skovareal og en sø. Derudover er kollegiet i besiddelse af Kofoedsminde (bygningen), som var Paul Bergsøes residens fra 1916 til hans død i 1963. I sin tid på Kofoedsminde gjorde Paul Bergsøe et stort arbejde for at tilplante og få fredet arealerne omkring ejendommen, bl.a. i samarbejde med fabrikant Hempel fra Vaterlunden. Eksterne referencer Kollegiets hjemmeside
Pederstrup Kirke

Pederstrup Kirke (Tjele Kommune, Viborg), ligger på en bakke i landskabet ved Skals Å. Kirken fremtræder i sit ydre beskedent. Kor og skib er opbygget i granitkvadre i 1100-tallet. Et lille våbenhus er siden føjet til, bygget i røde mursten. Kirken er uden tårn. Prædikestolen er fra 1635. Døbefonten af granit har løver samt fremspringende menneskehoveder. Over korbuen er et gotisk krucifiks. Ved kirkens vestvæg er to gotiske figurer, muligvis apostle. Litteratur Politikens bog om Danmarks kirker ISBN 87-7870-195-3 Viborg Amt af J. P. Trap (4. udg.) Eksterne kilder og henvisninger Pederstrup Kirke hos KortTilKirken
Pejrupgård

Pejrupgård er en gammel gård, som nævnes første gang i 1674. Gården ligger i Orte Sogn, Båg Herred, Odense Amt, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1844 Pejrupgård Gods med St. Laaningegaard er på 370 hektar Ejere af Pejrupgård (1674) Dorthe Daa (1674-1696) Knud Beedske (1696-1725) Margrethe Knudsdatter Beedske (1725-1730) Hans Petersen Hagendall (1730-1735) Margrethe Knudsdatter Beedske (1735-1750) Hans Peiter Hagendall (1750-1786) Jørgen Pedersen Pejrup (1786-1836) Peder Hansen (1836-1840) Enke Fru Hansen gift Christensen (1840-1875) Niels Christensen (1875-1913) Christian Christensen (1913-1930) N. C. Rasmussen (1930-1961) Georg Rasmussen (1961-1966) Enke Fru Harriet Rasmussen (1966-1998) Ole Jakob Løchte (1998-2013) Jakob Løchte / Lene Løchte (2013- ) Pejrupgård A/S ved Jørgen G. Nielsen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Permelille Vandtårn

Permelille Vandtårn er et tidligere vandtårn i Permelille (der huser omkring 40 indbyggere) på Samsø. Tårnet er opført i 1927 og leverede vand i cirka et halvt hundrede år før to vandværker blev slået sammen. Det har i en årrække været i privat eje, hvorefter kommunen har ejet det, og nu tilhører det Samsø Gårdbutik. Permelille Vandtårn står ved Svanegården. Referencer
Peter Bangs Vej

Peter Bangs Vej er en vej på Frederiksberg, som strækker sig de ca. 2,2 km fra Søndre Fasanvej til Damhus Sø. Vejen, der er en forlængelse af Smallegade, er opkaldt efter den danske politiker Peter Georg Bang, der efter sin død i 1861 fik vejen opkaldt efter sig. Tidligere bar vejen navnet Klammerivej. Der ligger to S-togsstationer på Peter Bangs Vej. Den ældste er Peter Bangs Vej Station fra 1941, som vejen har lagt navn til. I 2005 åbnede KB Hallen Station et stykke derfra. Peter Bangs Vej Station ligger på Frederikssundbanen, og KB Hallen Station ligger på Ringbanen. Trivia Peter Bangs Vej blev for alvor kendt i medierne den 19. februar 1948, da dobbeltmordet på Peter Bangs Vej fandt sted. Skuespillerinden Asta Nielsen, der var en af verdens største stumfilmstjerner, boede fra 1936 til sin død i 1972 på Peter Bangs Vej 61. Det yderste stykke mellem ringbanen og Roskildevej hører ikke til Frederiksberg, men til København, nærmere bestemt Aalholm Sogn i bydelen Valby. Eksterne henvisninger
Petersgaard

Petersgaard er en gammel hovedgård 3½ km vest for Kalvehave på det sydligste Sjælland. Gården blev dannet i 1774 af skibsreder Peter Johansen, som også anlagde Petersværft ved kysten ca. 4 km sydvest for gården. Den fredede hovedbygning er opført i 1776-1780. Petersgaard Gods er på 1495,9 hektar med Rødsbjerggaard og Højgaard. Gården ligger i Kalvehave Sogn i Vordingborg Kommune. Ejere af Petersgaard (1670-1774) Kronen (1774-1798) Peter Johansen (1798-1799) Peter Johansens Dødsbo (1799-1807) Kronen (1807-1810) Jacob Benzon Resch (1810-1837) Christian Wulff (1837-1849) Michael Fabritius de Tengnagel (1849-1855) Nanna Bilsted gift (1) de Tengnagel (2) Feddersen (1855-1863) Hans Ditmar Frederik Feddersen (1863-1864) Nanna Bilsted gift (1) de Tengnagel (2) Feddersen (1864-1868) Peder Brønnum Scavenius (1868-1870) Peder Brønnum Scavenius (1870-1875) Ole Bernt Suhr (1875-1876) Ida Marie Olesdatter Suhr født Beck (1876-1886) Jørgen Peter Beck (1886-1938) Ida Marie Suhr (1938-1957) Jens Juel (1957-1972) Knud Rudolf Iuel (1972-2016) Peter Iuel (2016-) Anne Sophie Iuel Referencer Eksterne henvisninger Petersgaard Gods