NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Frederikskirken

Ikke at forveksle med Højbjerg Kirke. Denne artikel omhandler omhandler Frederikskirken i Aarhus. For Frederiks Kirke i København, se Marmorkirken. For Frederiks Kirke ved Viborg, se Frederiks Kirke (Viborg Kommune). Frederikskirken er en kirke i Skåde Sogn i Aarhus-bydelen Højbjerg. Kirken blev indviet den første søndag i advent, den 3. december 1944, og er opkaldt efter daværende kronprins Frederik. Kirken er blevet kaldt [D]en sidste kirke, der så direkte vedkender sig middelaldertraditionen. Historie, Kirkebygningen og Interiør Kirken blev tegnet af den kendte kirkearkitekt og kirkerestaurator Harald Lønborg-Jensen, i en stil der ligger tæt op af den middelalderlige kirke. Samme arkitekt står bag bygningen af Rinkenæs Korskirke og Lundtofte Kirke, samt restaurering af Brønshøj Kirke, Silkeborg Kirke, Stenvad Kirke og Løgumkloster Kirke. Kirkerummet omfatter tårnrum, skib og et stort kor. Klokketårnet er 21 meter højt og har fire klokker. I kirkerummet er den store korbue, der hviler på svære søjler med terningekapitæler og er inspireret af Veng klosterkirke. I nordsiden ses små rundbuede romanske vinduer, mens der i sydsiden er store spidsbuede gotiske vinduer. Loftets krydshvælvinger minder om senmiddelalderen. Alterbordet er bygget af mursten. På den står altertavlen, der er i stilen bruskbarok. Alterbilledet, som viser englen, der forkynder Jesu fødsel for hyrderne på marken, er malet af Axel Hou. På alteret står to malmlysestager. I 1983 fik kirken et altertæppe med gyldne farver, vævet af Esther Bové Reintoft. Døbefonten er i granit og har et tin-dåbsfad fra 1687 med et billede af Jesu dåb. Det blev oprindeligt skænket Holme Kirke af Constantin Marselis. Orgelet, der har 20 stemmer, blev bygget af Marcussen & Søn. Referencer Eksterne henvisninger Frederikskirken Arkiveret 14. december 2013 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Frederikskirken hos Danmarks Kirker, Nationalmuseet.
Frederik's Church, Aarhus

Frederik's Church (Danish: Frederikskirken) is a church in Aarhus, Denmark. The church is situated in the southern Højbjerg neighbourhood on Hørhavevej. Frederik's Church is a parish church, and the only church in Skåde Parish, under the Diocese of Aarhus within the Church of Denmark, the Danish state church. The church serves some 11,000 parishioners in Skåde Parish and holds weekly sermons along with weddings, burials and baptisms. Frederik's Church is the last Danish church which draws obvious inspiration from the medieval architectural tradition; in the years following the Second World War architecture generally diverged in many different directions. The architect was Harald Lønborg-Jensen who also designed Åbyhøj Church. In its early years, Frederik's Church served as an annex to Holme Parish, with the same priest overseeing both parishes. Skåde Parish was established in 1949, gaining its own pastorate when Holme Parish was divided. The church is named after crown prince Frederik, later king Frederik IX and the initials for the royal couple of the time is engraved in the front most benches. In 1973, an adjacent building was added to Frederik's Church to host parish council meetings and communal activities. Due to population growth in the 1950s and 1960s, the church had become too small to meet the community’s needs, prompting the decision to construct a separate facility for additional functions. The building was named Frederiksgården to follow the tradition of the church. Frederik's Church is a Green Church (Grøn Kirke). Green Churches is a network of Danish churches dedicated to implement and further an environmentally friendly operation and climate actions in relation to the current climate crisis. The network agenda was launched by the National Council of Churches in Denmark (NCCD) in 2011. See also List of churches in Aarhus References External links Frederik's Church Website Church of Denmark's site for Skåde Parish Aarhus State Archives on Frederikskirken
Frederikssund Kirke

Frederikssund Kirke (oprindelig Ude Sundby Kirke) ligger i det centrale Frederikssund (Region Hovedstaden). Kilder Eksterne henvisninger Frederikssund Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk Frederikssund Kirke Arkiveret 17. oktober 2014 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Frederikssund Stadion

Frederikssund Stadion er et fodboldstadion på Kalvøvej 9 i Frederikssund og hjemsted for en af byens fodboldklubber, Frederikssund IK. Stadionet ligger på et inddæmmet areal tæt på Roskilde Fjord og under havets overflade, hvilket betød at både klubhus og baner blev oversvømmet i forbindelse med stormfloden den 6. december 2013. Frederikssund Stadion har seks 11 mands baner, heraf to belyste og en enkelt med kunststof. Derudover er der en række mindre baner, heraf en belyst 8 mands bane med kunststof. Eksterne henvisninger Frederikssund Stadion på stadions.dk Arkiveret 30. juni 2012 hos Wayback Machine
Frederikssund Vikingespil

Frederikssund Vikingespil er en forening, der hver sommer siden 1952 har opført udendørs teaterforestillinger med udgangspunkt i vikingetiden. Forestillingerne bliver opført på den store friluftsscene ved vikingebopladsen på Kalvøen i Frederikssund af mere end 300 vikinger, der på og uden for scenen yder en indsats i alskens funktioner. Det første vikingespil, Kong Skjold, blev opført i 1952 af skuespilleren og instruktøren, Per Buckhøj. Der er lavet en film om begivenheden: Frederikssund - Vikingernes by. Mange instruktører har instrueret et eller flere vikingespil, heriblandt Poul Reichhardt med Kæmpen Starkad i 1965 og Jan Linnebjerg med Gorm og Thyra i 2005. Herudover har brødrene Pierre og Martin Miehe-Renard instrueret flere gange siden 1999. Andre skuespillere medvirket som fx Jørgen Buckhøj, Lars Ranthe og Annie Birgit Garde. Frederikssund Vikingespil har flere gange opført deres teaterstykker i udlandet: i Island, Japan, Spanien, Skotland, England, Argentina, Syrien, Ungarn og Polen med særligt tilrettelagte vikingespil. Frederikssund Vikingeboplads blev skabt, fordi deltagerne i Frederikssund Vikingespil ønskede at udvide vikingeaktiviteterne med en historisk korrekt rekonstrueret landsby. Projektet begyndte i 1994 og står i dag som et lille frilandsmuseum. Der er bygget fem grubehuse og et langhus samt en plankevej og en anløbsbro. Hvert år under Vikingespillene afholdes der et stort sommermarked i premiereweekenden, hvor markedsvikinger fra ind- og udland vækker vikingetiden til live for en stund. Her er det muligt at handle sig til ægte vikingevarer og opleve den autentiske stemning, der præger markedet. Vikingespil Se også Jels Vikingespil Frederikssund - Vikingernes by dokumentarfilm om første opførsel fra 1952 Referencer Eksterne henvisninger Frederikssund Vikingespils hjemmeside
Frederikssund Vikingeboplads

Frederikssund Vikingeboplads is een nagebouwd Vikingdorp in het Deense Frederikssund. Het werd geopend in 1994 op de plek waar al sinds 1952 vikingtoneel wordt opgevoerd (Frederikssund Vikingespil). Het dorp bestaat uit vijf kleinere huizen, een langhuis en runenstenen. Het vikingdorp ligt aan de toeristische vikingroute 'The Rise and Fall of the Vikings'. Externe link Officiële website
Frederikssundsvejstunnelen

Frederikssundsvejstunnelen er 367 m lang og leder trafikken gennem to tunnelrør. Tunnelens to tunnelrør fører henholdsvis udadgående trafik væk fra København (østrøret) og indadgående trafik mod København (vestrøret). De to tunnelrør er hver 12,7 m brede fra væg til væg. I hvert tunnelrør er der to kørespor, et nødspor og et smalt nødfortov på hver side af køresporene. Fodgængere og cyklister har ikke adgang til tunnelen. Tunnelen løber under Frederikssundsvej, rute 211, ved Bellahøj i Københavns Kommune. Ved begge sider af tunnelen er der ramper, der fører henholdsvis Borups Allé og Hareskovvej op over tunnelen til lokalgaderne, Frederikssundsvej, Utterslevvej og Bellahøjvej. Der er 2 større vejkryds med vejene Mellemvangen og Hulgårdsvej henholdsvis nord og syd for tunnelen. Tunnelen er klassificeret som motortrafikvej på rute 16, der er en af Københavns største indfaldsveje. Tunnelarbejdet blev udbudt i offentlig licitation den 15. december 1967. Her blev byggetiden fastsat til halvandet år. Byggeriet blev indledt i foråret 1968, og tunnelen blev indviet 3. oktober 1969. Noter
Frederiksværk Kirke

Skønt Frederiksværk Kirke er bygget i 1911 er dens klokke fra 1758, et levn fra dengang Frederiksværk var industricentrum i Nordsjælland. Eksterne kilder og henvisninger Frederiksværk Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Frederiksværk Kirke Arkiveret 17. oktober 2014 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fredsholm

Fredsholm eller Fritzholm er en hovedgård, udskilt fra Rudbjerggaard i 1630 af Øllegaard von Pentz, som så mange er den blevet til på tomten af en nedlagt landsby. Denne hed Hundshoved. Øllegaard von Pentz fik sammen med Joachim von Barnewitz sønnen Fritz von Barnewitz som den nye gård opkaldtes efter (Fritzholm). Gården omdøbes senere til et mere dansk klingende navn, nemlig Fredsholm. Fredsholm har skiftet mange ejere og er siden 1991 igen en avlsgård under Rudbjerggaard Gods. Gården ligger i Vestenskov Sogn, Lollands Sønder Herred, Maribo Amt, Rudbjerg Kommune. Efter en altødelæggende brand opføres en ny hovedbygningen i 1917-1918 ved Daniel Rasmussen. Fredsholm Gods er på 501 hektar Ejere af Fredsholm (1630-1632) Øllegaard Hartvigsdatter von Pentz gift (1) von Barnewitz (2) von Passow (1632-1644) Hartvig von Passow (1644) Øllegaard Hartvigsdatter von Pentz gift (1) von Barnewitz (2) von Passow (1644-1653) Frederik Joachimsen von Barnewitz (1653) Øllegaard Hartvigsdatter von Pentz gift (1) von Barnewitz (2) von Passow (1653) Ida Jørgensdatter Grubbe gift von Barnewitz (1653-1674) Øllegaard Frederiksdatter von Barnewitz gift von Bülow (1674) Christian von Bülow (1674-1677) Joachim Christiansen von Bülow (1677-1680) Magdalene Sibylle Frederiksdatter von Barnewitz gift Rodsteen (1680-1685) Frederik Rodsteen (1685-1689) Georg Henrik von Lehsten (1689-1692) Christian von Bülow (1692-1727) Frederik Christiansen Barnewitz von Bülow (1727-1755) Casper Frederik Barnewitz von Bülow (1755) Ida Margrethe Reventlow gift von Knuth (1755-1805) Conrad Ditlev von Knuth (1805-1808) Conradine Augusta Reventlow gift von Knuth (1808-1815) Carl Conrad Gustav von Knuth (1815-1819) Carl Conrad Gustav von Knuths dødsbo (1819) Simon Andersen Dons / Johan Ferdinand de Neergaard (1819-1822) Søren Henrik Lund (1822-1840) Henrik August Lund (1840-1847) August Villads Bech (1847-1865) Carl Henrik Jacob Jensen (1865) Frederik Casse / Peder Casse (1865-1890) Carl Henrik Jacob Jensen (1890) Lollands Spare- og Laanebank (1890-1891) Frederik Georg Bøttern (1891-1908) Enkefru Marie Bøttern (1908-1925) Lars Rasmussen / Peter Rasmussen (1925-1926) Lars Rasmussen (1926-1938) Lars Rasmussens dødsbo (1938-1960) Knud Larsen Rasmussen (1960-1991) Fredsholm Gods A/S v/a Familien Rasmussen (1991-) Gustav Erik von Rosen Ekstern henvisninger Rudbjerggaard / Fredsholm Godser Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Fredsholm - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 24. marts 2016 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Fritzholm

Fritzholm (auch Friderichsholm, dänisch Fredsholm) ist ein Herrenhaus auf Lolland. Geschichte Fritzholm wurde 1630 auf Veranlassung von Oelgard von Barnewitz erbaut. Sie besaß viel Grund und Boden in der Gegend und kaufte noch mehr für ihre Güter, darunter Rubiergard, hinzu. Sie nannte das Gut „Fritzholm“ nach ihrem Sohn Friderich von Barnewitz. 1648 bekam dieser die Güter seiner Mutter überschrieben. Seinerzeit gehörte Friderich von Barnewitz zu den vier reichsten Männern Dänemarks. Nachdem er im Alter von 31 Jahren 1653 gestorben war, ging sein Besitz, und damit auch Fritzholm, an seine Tochter Øllegaard, die 1674 Christian von Bülow heiratete. Dieser verkaufte das Gut an seinen Schwager Joachim Christiansen von Bülow. Dieser verstarb kinderlos, weshalb Fritzholm und Rubiergard unter vielen Erben geteilt wurden. Erst Frederik Barnewitz konnte 1723 die beiden Güter wieder vereinen. Dessen Sohn Casper Frederik Barnewitz von Bülow verkaufte die Güter 1755 an Ida Margrethe Knuth, die die Güter ihrem Sohn Conrad Detlev Knuth vermachte. 1819 verkaufte der Nachlassverwalter von Carl Conrad Gustav Knuth Fritzholm. Eigner 1630–1632: Oelgard von Barnewitz 1632–1644: Hartvig von Passow 1644: Oelgard von Passow 1644–1653: Friderich von Barnewitz 1653: Oelgard von Passow 1653: Ida Jørgensdatter von Barnewitz 1653–1674: Øllegaard von Bülow 1674: Christian von Bülow 1674–1677: Joachim Christiansen von Bülow 1677–1680: Magdalene Sibylle Frederiksdatter Rodsteen 1680–1685: Frederik Rodsteen 1685–1689: Georg Henrik von Lehsten 1689–1692: Christian von Bülow 1692–1727: Frederik Barnewitz von Bülow 1727–1755: Casper Frederik Barnewitz von Bülow 1755: Ida Margrethe Knuth 1755–1805: Conrad Detlev Knuth 1805–1808: Conradine Augusta Knuth 1808–1815: Carl Conrad Gustav Knuth 1815–1819: Carl Conrad Gustav Knuths Nachlass 1819: Simon Andersen Dons / Johan Ferdinand de Neergaard 1819–1822: Søren Henrik Lund 1822–1840: Henrik August Lund 1840–1847: August Villads Bech 1847–1865: Carl Henrik Jacob Jensen 1865: Frederik Casse / Peder Casse 1865–1890: Carl Henrik Jacob Jensen 1890: Lollands Spare- og Laanebank 1890–1891: Frederik Georg Bøttern 1891–1908: Marie Bøttern, Witwe 1908–1925: Lars Rasmussen / Peter Rasmussen 1925–1926: Lars Rasmussen 1926–1938: Lars Rasmussens Nachlass 1938–1960: Knud Larsen Rasmussen 1960–1991: Fredsholm Gods A/S v/a Familie Rasmussen seit 1991: Gustav Erik Reventlow von Rosen Weblinks danskeherregaarde.dk: Fredsholm. rudbjerggaard.dk: Godserne.
Mineralvandsfabrikken Frem

For alternative betydninger, se Frem. (Se også artikler, som begynder med Frem) Mineralvandsfabrikken Frem er en mineralvandsfabrik i Ribe, der blev etableret i 1949. I 2016 blev selskabet en del af Bryggeriet Fuglsang, der i 2021 fusionerede med Royal Unibrew. Firmaets slogan er Alle på stribe drikker Frem fra Ribe. Historie Fabrikken blev grundlagt i 1949 af Egon Adelhardt Nielsen. Opstarten skete med nogle brugte maskiner Nielsen havde med sig fra Hadsund og som han installerede i en baghus beliggende ved Hundegade/Brorsonsvej i Ribe. En stigende efterspørgsel gjorde det nødvendigt med mere plads og i 1960 blev fabrikken, Hundegade 41 bygget. I 1978 overtog to af hans sønner Egon Adelhardt og Palle Adelhardt Nielsen firmaet. I 2009 indviede firmaet en ny lager- og administrationsbygning i Ribe Nord, på Tycho Brahes Vej, da de gamle faciliteter atter var blevet for små. I 2013 begyndte produktionen af økologisk sodavand, og i dag har fabrikken etableret et separat økologisk brand kaldet Brødrene Adelhardt. I 2016 blev Frem overtaget af Bryggeriet Fuglsang. Planen var at flytte det nedslidte produktionsapparat i Hundegade til et nyt stort tapperi ved motorvejen i Haderslev og lade administration og lager blive i Ribe. Planerne er dog ikke blevet realiseret. I 2021 fusionerede Bryggeriet Fuglsang og Mineralvandsfabrikken med Royal Unibrew, der i dag fører mærket videre. Produkter Frem fremstiller forskellige varianter af mineralvand, cidere og æblemost. Både økologisk og ikke økologisk. Retro Vand I dag ser man ofte en klar reference mellem firmaets produkt Klar Cola og til 1980'erne. Selv om produktionen af Klar Cola er stoppet, så produceres der til tider fortsat et parti af netop denne vand. 2020 blev året hvor sodavanden atter har fundet sit faste indpas i sortimentet. Ribe Vand I 2013 introduceres den økologiske sodavandsserie Ribe Vand i 1/2 l. flasker. Efter som produktionen i Hundegade er påregnet glasflasker, blev denne ikke produceret på egen fabrik. Se også Bryggerier i Danmark Referencer Eksterne henvisninger Mineralvandsfabrikken Frems hjemmeside Brødrene Adelhardts hjemmeside Fremgang og indvielse af nye lokaler: https://jv.dk/artikel/det-g%C3%A5r-fremad-for-frem-der-fejrer-f%C3%B8dselsdag-og-indvielse-samtidig Hippie-sodavanden Klar Cola er tilbage: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/hippie-sodavanden-klar-cola-er-tilbage?publisherId=90407&releaseId=8939011 Fuglsang bygger nyt stort tapperi ved motorvejen: https://jv.dk/artikel/fuglsang-bygger-nyt-stort-tapperi-ved-motorvejen
Frihavnens Station

Frihavnens Station eller Frihavnsstationen i Københavns Frihavn var et knudepunkt for først København-Malmø-færgeruten og siden København-Helsingborg-færgeruten (kaldet DanLink). Førstnævnte rute eksisterede 1894-1974; sidstnævnte rute var i drift 1986-2000. Den nationalromantiske stationsbygning i bindingsværk var tegnet af arkitekten Heinrich Wenck og opført i 1895. Den blev udvidet ved samme arkitekt i 1900 og restaureret i 1986. Den blev demonteret i 2002 og genopført tæt på sin oprindelige placering på Amerika Plads i 2005. Nu er den omgivet af meget høje bygninger. Eksterne henvisninger
Frihedens Butikscenter

Frihedens Butikscenter ligger i det sydlige Hvidovre og er et relativt stort butikscenter med mange forskellige butikker. Butikscentret har et salgsareal på 12.500 kvadratmeter. Det blev opført i 1970'erne og husede bl.a. den allerførste ISO. Omkring 2000 blev centret moderniseret og kraftigt udvidet. Det betyder, at centret i dag indeholder de to store detailkæder Lidl og Føtex og mange mindre butikker. I Frihedens Butikscenter kan man få stort set alt i de to supermarkeder og i de mange specialforretninger. Der er både tøj, legetøj, kæledyr, banker, posthus, elektronik, beværtninger og såmænd også det lokale bibliotek: Frihedens Bibliotek Eksterne henvisninger Frihedens butikscenters hjemmeside Arkiveret 6. oktober 2007 hos Wayback Machine
Frihedslund

Frihedslund er dannet som en avlsgård under Sæbygård af Arnoldus von Falkenskiold i 1790. Gården ligger i Sæby Sogn, Løve Herred, Region Sjælland, Kalundborg Kommune. Frihedslund Gods er på 522 hektar med Marienhøj og Strødam. Ejere af Frihedslund (1790-1796) Arnoldus von Falkenskiold (1796) Joachim Barner Paasche (1796-1800) Christian Ditlev Carl Rantzau (1800-1806) Haagen Christian Astrup (1806-1809) Frederik Hoppe (1809-1811) A. H. Bachmann (1811-1824) Enke Fru G. Rosencrone (1824-1835) M. Rothe (1835-1850) M. Rothe (1850-1859) J.V. Saxtorph (1859-1878) Valdemar Hvidt (1878-1895) Enke Fru Hvidt (1895-1937) Daniel Hvidt (1938-1965) Enke Fru E. Strand (1965-) Jarlfonden (stiftet i 1949 af Axel Jarl) Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Frihedslund Gods Arkiveret 12. marts 2007 hos Wayback Machine
Frijsenborg Efterskole

Frijsenborg Efterskole (før 2007: Frijsenborg Ungdomsskole) er beliggende i udkanten af Hammel. Skolen er grundlagt i 1949, og var indtil 1990 beliggende i Hammel by. I 1990 flyttede skolen ud til nybyggede lokaler på Finlandsvej, hvor skolen stadig ligger. Fra skoleårets start 2007 skiftede skolen navn fra "Frijsenborg Ungdomsskole" til "Frijsenborg Efterskole". Det gjorde man for ikke at blive forvekslet med de kommunale ungdomsskoler. Skolen har plads til 100 elever, hvoraf de 25% er forbeholdt elever med høretab. Således er skolen indrettet med særlig henblik på hørehæmmede elever med teleslynge i alle lokaler. Senere er der installeret FM-udstyr til de af de hørehæmmede der bruger høreapparater med dette system. Skolen underviser på 9. og 10. klassetrin, og har følgende linjefag: Idræt Musik Kunst Friluftsliv Medie Foto Kokamok Skolen er en af ledende skoler mht. undervisning i fagene verdensborgerskab og science. Skolen er udelukkende for ikke rygere. Eksterne kilder/henvisninger Frijsenborg Efterskole Arkiveret 27. august 2008 hos Wayback Machine Elevforeningen FUS Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine
Frijsendal

Frijsendal er en hovedgård under Frijsenborg Gods. Den er beliggende i Frijsendal Bakker i Haurum Sogn, en del af Frijsenborgskovene. Gården blev oprettet omkring 1704 af grev N. Friis. Den blev dannet af byen Terp, hvis seks gårde tidligere var nedbrudt og samlet til en ladegård, byen Njær, hvis seks gårde blev nedbrudt, så kun præstegården blev tilbage, samt hovedgården Tulstrup i Sall Sogn. I sidste halvdel af 1830'erne var Niels Bygom Christian Krarup forpagter på Frijsendal. Han oprettede her i 1837 Danmarks første landbrugsskole, eller agerdyrkningsinstitut, som det hed på den tid. I 1840 købte han Haraldslund i Grundfør Sogn, og flyttede landbrugsskolen dertil. Det er en del af baggrunden for, at godset nu har lagt navn til den nærliggende Frijsendal friskole. Omkring 1920 blev halvdelen af gårdens jord skilt fra og udstykket til statshusmandsbrug på Frijsendal Mark. I løbet af 1960'erne blev forpagtningerne på de forskellige hovedgårde under Frijsenborg Gods sagt op og driften af gårdene blev samlet direkte under godset. Således også med Frijsendal. I dag fungerer gården som maskinstation for hele godset og har ca. 129 hektar jord. Ejere af Frijsendal (1704-1958) Slægten Krag-Juel-Vind-Frijs (1958-) Slægten von Wedell
Friluftsbadet Badesøen

Friluftsbadet Badesøen er et friluftsbad i Herstedvester i Albertslund Kommune, der åbnede for første gang den 23. juni 1973, og som blev gennemrenoveret i 1997, hvor man bl.a. tilføjede to store vandrutsjebaner. Yderligere en er kommet til siden, så der nu er tre. Badesøens karakteristiske, runde bassin er 60 m i diameter. Det har en vandoverflade på 2800 m2 og indeholder 3,6 millioner liter vand. Vanddybden varierer fra 25 cm langs kanten til 380 cm under 1 og 3 meter-vipperne. I børneafdelingerne er vanddybden fra 25 til 80 cm. Bassinet er inddelt i områder for helt små børn, for børn der ikke kan svømme, og for svømmere. I det store område findes to badebroer, mellem hvilke der findes 50 meter-baner til konkurrencesvømning. Badesøens tre vandrutsjebaner er henholdsvis 60, 43 og 31 m lange. Vandtemperaturen ligger på min. 24 grader. Hele området er på 5000 m2 og indeholder beachvolleybane, strandboldbane, streetbasketbane, børneområde med soppebassin, hoppepude og legeplads, caféområde, bocciabane, minigolf, sauna, solsenge, fitness- og omklædningsfaciliteter samt store græsarealer. På varme sommerdage besøges Badesøen af op til 3.500 gæster. I den rekordvarme sommer i 2018 havde Badesøen 121.000 besøgende i løbet af de tre måneder, anlægget havde åbent fra midt i maj til slutningen af august. Det var en kraftig forbedring den indtil da bedste sæson i 2014, hvor der havde været 76.000 gæster. Kilder Friluftsbade Badesøen Arkiveret 25. oktober 2020 hos Wayback Machine Visit Vestegnen - Friluftsbadet Badesøen Arkiveret 12. september 2018 hos Wayback Machine Badesøen Festival Arkiveret 12. september 2018 hos Wayback Machine Noter