NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lundsgård (Revninge Sogn)

For alternative betydninger, se Lundsgård. (Se også artikler, som begynder med Lundsgård) Lundsgård er en gammel hovedgård nær kysten lige sydøst for Kerteminde. Hovedbygningen er opført i 1765 ved Georg Dietrich Tschierske. Lundsgård blev i 1768 ophøjet til Stamhuset Lundsgård for Elisabeth Juel, gift lensgrevinde Ahlefeldt og efterkommere af hende. Stamhuset blev ophævet i 1927 efter lensafløsningen i 1919. Gården hører til Revninge Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Lundsgård Gods er på 729,1 hektar En rute i Danske Digterruter er skabt ved Lundsgård for Agnes Henningsen. Hendes erindringsbog Let Gang paa Jorden beskriver hendes barndom og ungdom på Lundsgård. Ejere af Lundsgård (1435-1467) Peder Pedersen Hogenskild (1467-1482) Cecilie Bernikesdatter Skinkel gift Hogenskild (1482) Ceceilie Pedersdatter Hogenskild gift Bryske (1482-1500) Iven Bryske (1500-1507) Palle Andersen Ulfeldt (1507-1525) Knud Pallesen Ulfeldt (1525-1536) Ellen Knudsdatter Ulfeldt gift (1) Fikkesen (2) Present (3) von Mehlen (1536-1550) Hans von Mehlen (1550-1576) Palle von Mehlen (1576-1580) Anne Lauridsdatter Knob gift von Mehlen (1580-1609) Hans von Mehlen (1609-1630) Agathe Pallesdatter von Mehlen gift (1) Rodsteen (2) Kaas (1630-1643) Palle Rodsteen (1643-1671) Marqvard Rodsteen (1671-1672) Karen Juul gift (1) Rodsteen (2) Lützow (1672-1693) Hugo Lützow (1693-1696) Markvard Lützow (1696-1715) Frederik Lützow (1715-1725) Anne Sidonie Podebusk (1725-1744) Margrethe von Levetzow gift von Dewitz (1744-1745) Margrethe Raben-Levetzow gift Reventlow (1745-1747) Ditlev Reventlow (1747-1774) Jens Juel (1774-1803) Elisabeth Jensdatter Juel gift Ahlefeldt-Laurvig (1803-1856) Christian Johan Frederik lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (sønnesøn) (1856-1877) Julie Louise Wedell-Wedellsborg, enke lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (1877-1889) Frederik Ludvig Vilhelm lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (1889-1917) Christian Johan Frederik lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (1917-1939) Frederik Ludvig Vilhelm lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (d. 1947) (1939-1967) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie komtesse Ahlefeldt-Laurvig gift Iuel (1967-1968) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie Iuel / Peder Iuel (1968-2006) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie Iuel / Hans Henri Rudolf Iuel (2006-) Hofjægermester Hans Henri Rudolf Iuel og frue Vini født Kjærsgaard. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Dansk Center for Herregårdsforskning]: XXX J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Lundtofte Church

Lundtofte Church (Danish: Lundtofte Kirke) is a Church of Denmark parish church in Lyngby-Taarbæk Municipality in the northern suburbs of Copenhagen, Denmark. It was completed in 1921 but is built in the style of a typical Danish white-washed village church. History Lundtofte Church was built at local initiative. The site for the church was a donation from Ørholm Grundejerforening and the land for the surrounding cemetery was donated by managing director of Brede Textile Factory Edmund Daverkosen. A driving force behind the project was pastor N. N. Sværborg and almost half of the construction cost was raised through local contributions. The new church was designed by Harald Lønborg-Jensen. The foundation stone was set in 1919 and the new church was inaugurated in 1921. Sværborg was engaged as the first pastor of the new parish in 1930. Architecture The church has white-washed walls and a red tile roof. It consists of nave. porch, tower and a chapel in its eastern end. It has seating for approximately 200 people. Furnishings The altar table and pulpit are designed in the Neo-Baroque style by Lønborg-Jensen, the church's architect. The altar piece was painted during World War II by local painter Jørn Glob. He was a member of the Danish resistance movement and wanted by the German occupying forces when it was painted. The organ was made by Frobenius' organ manufactury and has been located in the church since 1970. Its old organ is now located in Lyngby Church. Cemetery The cemetery was designed by Gudmund Nyeland Brandt. A lapidarium with historic headstones is located at the western end of the cemetery. Notable burials include painter Mads Henriksen (1853-1940) and film director and producer Finn Henriksen (1933-2008). Cultural references Lundtofte Church has been used as a location in the feature films Baronessen fra benzintanken (1960), Peters baby (1961) and In My Life (1978). See also Lyngby Church References External links Official website
Lundtofte Kirke

Lundtofte Kirke är en kyrka i Lundtofte i norra delen av Storköpenhamn. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes åren 1919 - 1921 efter ritningar av arkitekt Harald Lønborg-Jensen. Byggnaden har en stomme av tegel och består av ett långhus med smalare kor i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Vid långhusets västra sida finns ett kyrktorn. Vid kyrktornets västra och södra sidor finns vidbyggda vapenhus. Det västra vapenhuset tillkom år 1969. Väggarna är vitputsade utvändigt och invändigt. Alla byggnadsdelar har sadeltak som är belagda med rött taktegel. Inventarier Dopfunten liknar en granitfunt från medeltiden, men den är huggen i Faxekalksten av stenhuggare Karl Hansen. Dopfat och tillhörande vattenkanna är av mässing. Predikstolen, som saknar ljudtak, har en korg vars bildfält har symboler för de fyra evangelisterna. Johannes som örn, Lukas som oxe, Markus som lejon och Matteus som ängel. Altartavlan är en målning som skildrar Jesu dop. Tavlan målades under andra världskriget av Jørn Glob, yngre bror till arkeolog P.V. Glob. Jørn Glob var motståndsman och efterlyst av ockupationsmakten. Orgeln är byggd 1970 av TH. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S. Referenser Församlingen informerar om kyrkans historik Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Lundtofte Kirke.
Lungholm

Lungholm er en gammel hovedgård, nær Rødby på Lolland. Den har tidligere været kaldt Olstrupgaard, under hvilket navn den nævnes første gang i 1450. Fra 1639 har den været kendt under navnet Lungholm. Gården ligger i Olstrup Sogn, Fuglse Herred, Region Sjælland, Lolland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1853-1856 ved L.A. Winstrup, ombygget i 1906 ved H.C. Glahn og igen ombygget i 1953. Lungholm Gods er på 1457 hektar med Højbygård og Lyttesholm Lungholm har i mere end 200 år og 7 generationer, været i familien de Bertouch-Lehn's eje. I dag benyttes godset bl.a. til konferencer og bryllupper. Godsets gamle polakkaserne i Tågerup, tegnet af arkitekt H.C. Glahn og opført i 1911, som godset brugte som indkvartering for sine kvindelige polske roearbejdere, er i dag indrettet som Museum Polakkasernen, der fortæller om de såkaldte roepolakkers levekår og historie. Ejere af Lungholm (1450-1455) Erik Pors (1455-1484) Oluf Henriksen Gjøe (1484-1506) Eskild Olufsen Gjøe (1506-1544) Mogens Eskildsen Gjøe (1544-1558) Albrecht Mogensen Gjøe (1558-1560) Otto Albrechtsen Gjøe (1560-1610) Peder Brahe (1610-1613) Axel Pedersen Brahe (1613-1622) Otto Pedersen Brahe (1622) Elisabeth Rosensparre gift (1) Brahe (2) Rosenkrantz (1622-1642) Palle Rosenkrantz (1642-1649) Lisbeth Jørgensdatter Lunge gift Rosenkrantz (1649-1681) Erik Rosenkrantz (1681-1690) Holger Eriksen Rosenkrantz (1690-1695) Enkefru Rosenkrantz gift Holck (1695-1709) Flemming greve Holck (myrdet 13.07.1701) (1709-1721) Børge Trolle (1721-1723) Hans Frederik Kaas (1723-1738) Christian Ditlev greve Reventlow (1738-1739) Benedikte Margrethe Brockdorff gift (1) Skeel (2) Reventlow (1739-1750) Conrad Ditlev greve Reventlow (1750-1759) Christian Ditlev greve Reventlow (1759) Juliane Frederikke Christiane Christiansdatter komtesse Reventlow gift Hardenberg (1759-1784) Carl August greve Hardenberg-Reventlow (1784-1804) Poul Abraham lensbaron Lehn (1804-1805) Johanne Poulsdatter Lehn gift Wallmoden (1805-1831) Poul Godske lensbaron von Bertouch-Lehn (1831-1905) Johan Julian Sophus Ernst lensbaron Bertouch-Lehn (1905-1928) Poul Abraham lensbaron Bertouch-Lehn (1928-1936) Poul Johanlensbaron Bertouch-Lehn (1939-1986) Poul Christian baron de Bertouch-Lehn (1986-2011) Eric Rudolph baron de Bertouch-Lehn (2011-) Nicolas Erik Carl Poul Johan Dmitri baron de Bertouch-Lehn Referencer J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger lungholm.dk Lungholm - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine
Lustrup Fællesjord

Lustrup Fællesjord eller Lustrup Fælleslod er et 3 hektar stort fredet hede- og kærområde ved Strengevej lidt sydøst for Lustrup ved Ribe. Egnens bønder gravede tidligere mergel her og efterlod et større antal mindre vandhuller. Lustrup-Damhus Beboerforening disponerer i dag over dets brug og anvender det bl.a. til kogræsserlaug. En offentlig sti krydser gennem arealet. Fredningen blev gennemført i 1977 ud fra Danmarks Naturfredningsforenings ønske om at bevare området som biologisk varieret undervisningslokalitet. Begrundelsen var, at naturtyperne på arealet er sjældne i Ribes omegn. Blandt andet fandtes der på tidspunktet for fredningen en række sjældne, kalkkrævende plantearter, ligesom lokaliteten også på daværende tidspunkt var levested for løgfrø. Orkideer af arterne Maj-Gøgeurt og Ægbladet Fliglæbe findes på Lustrup Fællesjord. Sjældne arter som Hjertegræs, Slangetunge og Tyndakset Gøgeurt, der før var kendt fra Lustrup Fællesjord, er ikke genfundet de senere år. Se også Højspændingsforbindelsen Idomlund-Grænsen 150 m øst for arealet Referencer Eksterne henvisninger På fredninger.dk Fredningsnævnets protokol Lustrup-Damhus Beboerforening
Lutherkirken

Lutherkirken ligger i Randersgade på Østerbro i Københavns Kommune. Historie Kirkens arkitekter var Martin Nyrop og Julius Smith. Kirken er en af de 16, som Københavns Stiftsråd har anbefalet lukket. Kirkebygningen Interiør Alter Prædikestol Døbefont Orgel Kirkeskib Gravminder Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Eksterne kilder og henvisninger Lutherkirken Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Lutherkirken hos KortTilKirken.dk
Luthersk Missions Højskole

Luthersk Missionsforenings Højskole (LMH) i Hillerød blev oprettet i 1923. I begyndelsen fyldte forberedelsen til praktiske uddannelser en stor del af undervisningen. En decideret højskolelinje blev oprettet, og efter 2. verdenskrig begyndte bibelskolelinjen. I 1960'erne ophørte man med de decideret erhvervsrettede linjer. I 1977 begyndte man for første gang med en 10-måneders bibel- og højskolelinje, hvilket var længere end de hidtidige kurser. I hele LMH's tid har man været nært knyttet til Luthersk Mission, og det kristne budskab præger hele skolens virke. I dag er der 6 linjer i alt: 5-månederslinjen, integrationslinjen, 10-månederslinjen, musiklinje og fokus på global mission. Linjerne fungerer ikke adskilt, men har, ud over den fælles overlappende undervisning, sine særlige fokusområder. I undervisningen fylder bibelfag en del, men også praktiske fag, musik og sport er på skemaet. For tiden (2007) er der ca. 60 elever på et gennemsnitligt hold. Forstandere Frits Larsen: 1923-1962 Johannes Christensen: 1962-1970 Hans Erik Nissen: 1970-2003 Henrik Nymann Eriksen: fra 2003-2022 Kristoffer Enevoldsen: fra 2022- Ekstern henvisning Officiel hjemmeside
Lyby Kirke

Lyby Kirke ligger højt oppe med udsigt over det åbne landskab midt imellem Lyby og Bostrup i Salling i det tidligere Nørre Herred, Viborg Amt. Dets kor og skib er formodentlig opført i 1100-tallet. Kirken anses i middelalderen for "Sysselkirke" for Sallingsyssel, der omfattede Salling, Mors og Fjends Herreder, og hvis tingsted holdtes på den nærliggende Bostrup Tinghøj. 1375 var tinget blevet forlagt til Lyby kirke, hvor egnens fornemmeste mænd og selvejere med Viborg-bispen i spidsen, prioren i Grinderslev Kloster, præsten i Salling Syssel, 2 riddere og 10 væbnere drøftede landets alvorlige situation, hvor landets indbyggere " - have lidt forfærdelig skade af rov og brand, af kornets ufrugtsommelighed, af fjendernes grumhed, bratdød, fædod og fiskenes formindskelse...". "Thi svor de med oprakte hænder mod himmelen, – at de skulle stadig og aldeles uden svig og skalkhed lægge vind på at forsvare kirkens personers friheder og det, som den tilhørte..." Eksterne henvisninger Lyby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Lyby Kirke hos KortTilKirken.dk
Lykkenssæde

Lykkenssæde er en lille proprietærgård (oprindeligt en arvefæstergård), som er dannet i 1793 af greve Johan Ludvig Reventlow til Brahetrolleborg. Gården ligger i Hillerslev Sogn, Sallinge Herred, Ringe Kommune. Lykkenssæde Gods er på 210 hektar. Den var i 1901 på 16 tønder hartkorn. Ejere af Lykkenssæde 1793-1801 Johan Ludvig greve Reventlow 1801-1828 Sybille Carlsdatter Schbart gift Reventlow 1828-1830 Ditlev Christian Ernst greve Reventlow 1830-1833 Henning Johansen Schroll 1833-1863 Gustav Frederik Schroll 1863-1868 Johanne Cathina Eriksine Pingel gift Schroll 1868-1904 Henning Georg Nicolaj Schroll 1904-1934 Viggo Edvard Emil Schroll 1934-1967 Henning Schroll 1967-2006 Gustav Schroll 2006- Henning Schroll
Lykkesholm (Djursland)

For alternative betydninger, se Lykkesholm. (Se også artikler, som begynder med Lykkesholm) Lykkesholm er en gammel sædegård mellem Trustrup og Balle på Djursland. Den nævnes første gang i 1552. Den fredede hovedbygning er opført i 1804. Lykkesholm hører til Lyngby Sogn i Norddjurs Kommune. Lykkesholm Gods er på 434 hektar med Vedelshøj Ejere af Lykkesholm (1552-1580) Erik Juel (1580-1590) Anne Friis gift Juel (1590-1620) Iver Eriksen Juel (1620-1643) Børge Trolle (1643-1673) Erik Høg Banner (1673-1683) Iver Juul Eriksen Høg Banner (1683) Helle Børgesdatter Trolle gift (1) Banner (2) Krag (1683-1700) Niels Iversen Trolle Høg Banner (1700) Helle Børgesdatter Trolle gift (1) Banner (2) Krag (1700-1722) Palle Krag (1722-1728) Christian Danneskiold-Samsøe (1728-1753) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1753-1754) Adam Gottlob lensgreve Moltke (1754-1760) Volrad August von der Lühe (1760-1766) Palle Krag von Hoff (1766-1785) Johan Frederik Sehested (1785-1802) Pouline Fabritius de Tengngel gift Sehested (1802-1823) Otto Christoffer Mønsted (1823-1835) Peter Mørk Mønsted / P. Achton (1835-1844) Margrethe G. S. Mønsted gift (1) Achton (2) Westergaard (1844-1875) A.H. Westergaard (1875-1897) Otto Mønsted Achton (1897-1929) Jørgen Blach (1929-1942) Antoinette Frederikke Krag gift Blach (1942-1963) Tage Blach (søn) (1963-2001) Mogens Blach (søn) (2001-nu) Jørgen Blach (søn) Kilder J.P. Trap: Danmark, 5. udgave, Kraks Landbrug.
Lykkesholm (Langeland)

For alternative betydninger, se Lykkesholm. (Se også artikler, som begynder med Lykkesholm) Lykkesholm er en lille sædegård på det sydlige Langeland. Den nævnes første gang i 1457. Hovedbygningen er opført i 1800. Gården ligger i Tryggelev Sogn, Langelands Sønder Herred, Langeland Kommune. Lykkesholm Gods er på 123,4 hektar med Mejerigården. Ejere af Lykkesholm (1457-1476) Hans Kortsen / Niels Mogensen (1476-1478) Mogens Nielsen Mogensen (1478-1500) Mikkel Hansen Kortsen (1500-1536) Hans Mikkelsen Kortsen (1536-1540) Hans Hansen Kortsen (1540) Mikkel Hansen Kortsen / Hans Hansen Kortsen (1540-1555) Mikkel Hansen Kortsen / Hans Hansen Kortsen / Jep Hansen Kortsen (1555-1558) Frands Brockenhuus (1558-1570) Mads Olsen Kortsen (1570-1600) Slægten Kortsen / Jens Hvas (1600-1609) Rudbek Pors (1609-1620) Kirsten Eriksdatter Norby gift Pors (1620) Karen Rudbeksdatter Pors gift von Deden (1620-1641) Bendt Petersen von Deden (1641-1647) Karen Rudbeksdatter Pors gift von Deden (1647-1648) Anne Rudbeksdatter Pors gift Kaas (1648-1655) Mogens Eriksen Kaas (1655-1664) Anne Rudbeksdatter Pors gift Kaas (1664-1716) Otto Mogensen Kaas (1716-1748) Hans Ditlev Ottosen Kaas (1748-1749) Sophie Dorothea Hansdatter Kaas gift von Offenberg / Hilleborg Sophie Hansdatter Kaas gift Steensen (1749-1773) Frederik von Ahlefeldt (1773-1826) Christian von Ahlefeldt-Laurvig (1826-1866) Frederik von Ahlefeldt-Laurvig (1866-1917) Christian Johan Frederik von Ahlefeldt-Laurvig (1917-1947) Frederik Ludvig Vilhelm von Ahlefeldt-Laurvig (1947-1960) Kai Benedict von Ahlefeldt-Laurvig (1960-) Carl Christian Larsen
Lynderup Kirke

Lynderup Kirke ligger i det kuperede terræn omkring Hjarbæk Fjord. Kirkens historie er tæt knyttet til den nærliggende herregård, Lynderupgaard, som kirken i flere århundreder har hørt under. Fra kirkens tårnrum kan man stadig ane de røde tage fra herregården, som gennem årene er blevet stadigt bedre skjult af træerne. Slægterne Skram og Rosenkrantz ejede Lynderupgaard fra 1582 til 1601, og de to store malmstager i Lynderup Kirke er skænket af ægteparret. Familien har også på anden måde præget kirken: I 1577 rejstes en prægtig ligsten over “Stygge Rosenkrantz og hans hustru Marine Knobb”, som ejede godset fra 1565. Ligstenen findes i dag indmuret ved siden af alteret. En anden af de tidlige ejere af Lynderup­gaard var Verner Parsberg, der ejede godset fra 1607 til sin død i 1643. Hans navn står at finde nederst på den smukt forarbejdede renæssance-altertavle. Inskriptionen flankeres af Verner Parsbergs og hans hustru Agathe Seefelds våben med forbogstaverne W.P. og A.S. Jens Reenberg var ejer af Lynderupgaard fra begyndelsen af 1700-tallet. Han skænkede kirkens nuværende klokke, der blev støbt af klokkestøber Caspar Kønic, Viborg. Fra omkring 1743 til 1763 var godsejer Johannes Juulson og hans hustru Maria Catharina Poulson ejere af Lynderupgaard, og tårnrummet i kirken fungerede helt frem til begyndelsen af det 20. århundrede som kapel for Juulson-familien. På gulvet i rummet findes i dag en lille, revnet malmklokke fra 1600-tallet. Den fik sin plads i kirken i begyndelsen af 1980'erne, da det sidste medlem af Kieldsen-slægten solgte Lynderupgaard. Klokken er oprindelig en madklokke fra godset Hjermeslevgaard ved Brønderslev, men den fulgte med godsets datter, da hun giftede sig med den daværende ejer af Lerkenfeldt, Valdemar Daa – og siden forærede den efterfølgende ejer af Lerkenfeldt, etatståd Vincent Lerche, klokken til Vesterbølle Kirke. Kirkens nuværende prædikestol er fra 1871. Den kom som en tiltrængt erstatning for den gamle, der var af sten og stod i det nordvestre hjørne af koret. Den nye prædikestol af træ blev malet med egetræsfarve, kanten blev polstret og beklædt med rødt uldfløjl og guldfrynser. Familien Kieldsen på Lynderupgaard og Nørreris samt deres efterkommere fik i øvrigt i 1917 tinglyst ret til familiegravstedet på kirkegården. “Lad disse bene hvile i fred”, står der på en af de ældste gravsten. Kilde Denne artikel stammer fra Lynderup Kirke Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine på www.pdfnet.dk Arkiveret 21. maj 2006 hos Wayback Machine – ingen copyright. Eksterne kilder og henvisninger Lynderup Kirke hos KortTilKirken.dk
Lyng Kirke

Lyng Kirke er kirken i Lyng Sogn, der indtil 2004 var en del af Erritsø Sogn i Fredericia Kommune. Kirken er tegnet af Inger og Johannes Exner. Eksterne kilder og henvisninger Lyng Kirke hos KortTilKirken.dk Lyng Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lyngby (Aarhus Kommune)

For alternative betydninger, se Lyngby (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Lyngby) Lyngby er en lille landsby i Østjylland. Den ligger i Lyngby Sogn i den vestlige del af Aarhus Kommune i Region Midtjylland. Lyngby Sogn har 180 indbyggere (1.1.2019). Trods den beskedne størrelse rummer Lyngby Sogn tre ejerlav: landsbyerne Lyngby og Yderup samt ejerlavet Lyngbygård. Indtil 1970 lå Lyngby i Borum-Lyngby Kommune, Hasle Herred, Århus Amt. I landsbyen: Lyngby Kirke og Borum-Lyngby Sognegård. Største ejendom: Herregården Lyngbygård (tidl. Lyngby Søndergård). På en del af herregården findes p.t. Lyngbygaard Golfcenter. Historie: Antagelig opstået i Vikingetiden. Første gang nævnt i Liber Arhusiensis i 1313 som Liungby. Den har også i årenes løb været stavet Liøngbye, Løngby og Liunby. Kirkeligt og kommunalt har Lyngby udgjort et anneks til Borum. Eksterne henvisninger Lokalhistorisk Arkiv for Borum og Lyngby Sogne
Lyngby Kirke (Aarhus Kommune)

For alternative betydninger, se Lyngby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Lyngby Kirke) De ældste dele af Lyngby Kirke, kor og skib, er opført i romansk stil af granitkvadre i første halvdel af 1100-tallet. Kirken har siden middelalderen været annekskirke til Borum Kirke. Lyngby Kirke hørte før reformationen, ligesom resten af landsbyen, under nonneklosteret Ring Kloster ved Skanderborg. Efter reformationen blev den overtaget af kongen. Den blev handlet et par gange og kom så i 1697 under Lyngbygård. Granitportalen ved syddøren er udsmykket med romanske billedkvadre, som ud fra ornamentikken kan bestemmes til at stamme fra først i 1100-tallet. Udsmykningen minder så meget om dén i Hasle Kirke, at det kan være samme stenmester, der har lavet dem, og de er formentlig nogle af de ældste stenkirker i Danmark. Eksterne kilder og henvisninger Lyngby Kirke hos KortTilKirken.dk Lyngby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lyngby Kulturhus

Lyngby Kulturhus er en bygning i midten af Kongens Lyngby der indeholder en række restauranter, biografen Nordisk Film Biografer Lyngby samt Lyngby-Taarbæk Kommunes del med sale og lokaler til koncerter, teater, danseforestillinger og møder. Bygningerne blev opført af ejendomsselskabet TK Development, men blev senere købt af PFA Ejendomme. Lyngby-Taarbæk Kommune lejer lokaler i kulturhuset for cirka 7,5 millioner årligt (i 2008) og er bundet til en kontrakt indtil 2021. På grund af kommunens dårlige økonomi i 2008 ønskede flere partier at ændre engagementet med kulturhuset. Bygningen er beliggende på Klampenborgvej over for Lyngby Storcenter, tæt på Magasin du Nord og Lyngby Hovedgade. Fra vejen ses bygningens karakteristiske skrå mure med farvet lys i trappeopgangene. Gulvet i Kulturhuset er beklædt med Black Diamond-sten fra byen Fuding i den kinesiske provins Fujian. Stenbruddet har forårsaget stor forurening i det lokale område af provinsen. Referencer Eksterne henvisninger Hjemmeside Arkiveret 13. juni 2006 hos Wayback Machine
Lyngby Nordre Mølle

Lyngby Nordre Mølle er en af de to vandmøller i Kongens Lyngby og er nr. 24 på Lyngby Hovedgade. Den er anlagt som en udvidelse af Lyngby Søndre Mølle, muligvis i 1762, ændret i 1846 og 1850, og den har været hammermølle og kornmølle. Den er den eneste af Mølleåens møller, der er køreklar ved vandets kraft. Ud til Hovedgaden har der tidligere ligget et stuehus, der blev opført 1847 af proprietær Peter Lund. Det blev revet ned i 1940 ved Hovedgadens udvidelse. Peter Lund (1810–1894) var møllens ejer fra 1839 til 1866. Han var tillige sognerådsformand og gik for at være en farverig person. Peter Lunds Vej i Bondebyen, der tidligere hed Peter Lunds Torv eller blot Torvet, er opkaldt efter ham. Under opførelsen af Stadsbiblioteket i 1966 var møllen nær blev revet ned af Lyngby-Taarbæk Kommune. Kommunen havde i 1965 overtaget både Lyngby Søndre Mølle og Nordre Mølle. Man troede at bygningen blot var en magasin- og staldbygning, men Nationalmuseet foretog en undersøgelse, der klargjorde, at bygningen faktisk var den oprindelige nordre møllebygning, hvor mølleværket var taget bort. I stedet for nedrivning af bygningen blev mølleværket rekonstrueret, og bygningen blev fredet i 1972. Der er julestue i december, hvor man kan komme ind og se mølleværket. Desuden er der til tider udstillinger med kunsthåndværk. Eksterne kilder/henvisninger Andre Jan Møller, Mølleåen, Forlaget Cicero, 1992. ISBN 87-7714-108-3. Nordre Mølle i Møllearkivet Nordre Mølle på Lyngby biblioteks hjemmeside Finn Solgård, Lise Skjøt-Pedersen, Jeppe Tønsberg, Lyngby Hovedgade. Registrant over Hovedgadens bygninger, Historisk-topografisk Selskab for Lyngby-Taarbæk Kommune, 1996, ISBN 87-87298-27-9.