NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Christianskirken (Sønderborg)

For alternative betydninger, se Christianskirken. (Se også artikler, som begynder med Christianskirken) Christianskirken er sognekirke i Christians Sogn, som omfatter den østlige del af Sønderborg by. Sognet blev i 1957 udskilt fra Sønderborg Sogn, som dengang omfattede hele byen. Kirkens historie Allerede i 1944 planlagde man at opføre en kirke til 800.000 kr. Da der i 1952 var indsamlet 300.000 kr enedes arkitekten og byggekomiteen om at bygge bygningen i tre etaper. Første etape stod færdig i 1957. 1973 blev den udvidet med et tværskib med i gotisk stil. Et oprindelig planlagt tårn er ikke blevet bygget. Kirken er tegnet af Kaare Klint, søn af Grundtvigskirkens arkitekt P.V. Jensen Klint. Den har da også stiltræk fælles med Grundtvigskirken og andre kirker tegnet af de to arkitekter. Kaare Klint nåede ikke at se første etape af kirkebyggeriet færdigt, idet han døde i 1954. Byggeriet blev færdiggjort af hans søn Esben Klint. Han stod også for udvidelsen af kirken, men døde inden byggeriet var kommet i gang. Det blev derfor en lokal arkitekt, Mogens Meyling, som gjorde kirken færdig som den står nu. Den nye sognegård "Christiansgården" og præstebolig nord for kirken, tegnet af arkitekterne Johannes og Inger Exner, blev indviet den første søndag i advent 1997. Kirkebygningen Kirken er indrettet som processionskirke, med plads til omkring 500 personer, i retningen øst-vest med et fritstående alter. Kirken er traditionelt opbygget med hovedskib og side- og tværskibe. Stilen er den for Klint´erne karakteristiske gotik i gule sten. Skibene afsluttes foroven af hvælvinger. Koret, som er hævet i forhold til selve kirken, afsluttes af en apsis med store vinduer mod øst. Fire mindre vinduer er forsynet med glasmosaikker udført af maleren Knud Lollesgaard (1911-1997). Kirken ligger i den vestlige ende af Sønderborg Østre kirkegård. Kirkegården på næsten otte hektar, udarbejdet af Johannes Trolle, er anlagt på en bakke med en højdeforskel på omkring syv meter. Kirkens inventar Kirken har et alterbord og en døbefont af granit. Der er ingen egentlig altertavle, men kirken købte ved 50-års jubilæet i 2007 fire malerier af maleren Arne Haugen Sørensen. Tre af malerierne er anbragt på apsisvæggen bag alterbordet og gør det således ud for en altertavle. Det fjerde er anbragt på væggen i det nordlige sideskib, sådan at det kan ses, når man står ved døbefonten. De fire malerier er "Den hellige familie", "Nadveren", "Korsfæstelsen" og Opstandelsen. Krucifikset er fra 1300-tallet og forestiller en smilende Kristus Den sekskantede prædikestol er af egetræ og anbragt på en granitsokkel. Den er ligesom orgelfacaden tegnet af Kaare Klint. Orglet er fremstillet af firmaet Marcussen og Søn, Åbenrå. Det har 37 stemmer. Et mindre kororgel på 4 stemmer er fremstillet af det andet store sønderjyske orgelbyggerfirma, Bruno Christensen og Sønner, Terkelsbøl. Referencer Eksterne henvisninger
Christianslund

Christianslund er en herregård i Ørum Sogn, Galten Herred i det tidligere Randers Amt. Den er dog langt fra nogen gammel gård, da grundlæggelsen sker i 1798. Jorden havde tidligere hørt under Stamhuset Frisenvold, men 1798 får stamhusbesidderen greve Christian August Hardenberg-Reventlow tilladelse til at afhænde stamhusets ejendomme. Frisenvold blev solgt til forvalter August Strøver, der umiddelbart efter bortsolgte flere parceller af tilliggendet. To parceller inklusive den forholdsvis nyoprettede skovridergård Christianslund blev erhvervet af ritmester Werner Therodor baron Rosenkrantz, der nu ophøjedes til hovedgård. Gårdens navn skyldes uden tvivl ovennævnte greve Reventlow. Ved Werner Theodor Rosenkrantz død blev gården erhvervet på auktion af den yngre broder Holger baron Rosenkrantz, der havde store tilgodehavender hos broderen. Ejere af Christianslund (1798-1823) Werner Theodor baron Rosenkrantz (1823-1829) Holger baron Rosenkrantz (bror til ovennævnte) (1829-1856) Lauritz Ostenfeld (1856-1858) Dorthe Kirstine Ostenfeld, f. Dinesen (1858-1876) Carl Wilhelm August Christensen (1876-1896) Christian Benedictus Johan Ludvig Conrad Ferdinand greve Reventlow (1896-1910) Adam Løvenskiold (1910-1912) Rudolf Heilmann (1912-1920) Søren Bach (1920-1933) C. L. G. Stapel (1933) Jydsk Landhypotekforening (1933-1934) R. A. Jørgensen (1934-1962) Aage Brask (1962-ca 1990) Svend Aage Stenild Brask (1999-i dag) Gert Lopdrup Pedersen
Grønhøj (Horsens)

For alternative betydninger, se Grønhøj. (Se også artikler, som begynder med Grønhøj) Grønhøj er en gravhøj med jættestue fra ca. 3200 f. Kr. der ligger syd for Bygholm Sø ved Horsens. Højen har en diameter på ca. 20 m i og er ca. 2,75 meter høj, og rummer en jættestue, med gang ud gennem højsiden mod sydøst. Kammeret, der måler ca. 3,5 x 2,75 meter og er 1,5-1,7 meter højt, er sat af 8 sidesten og dækket af 2 overliggere. Gangen, der måler ca. 4 x 1 meter og er godt 1 m høj er dækket af 3 overliggere. Omkring højen står 60, ca. 1 meter høje randsten, hvis mellemrum ligeledes er udfyldt med mindre fliser. Højen er græsklædt, med en busk. Grønhøj er som andre fortidsminder fredet og i fredningen indgår et rektangulært, indhegnet areal omkring højen og en sti der fører mod nord til Åbjerg Skov og Bygholm Sø. Under den første udgravning i 1832 deltog arkæologen J.J.A. Worsaae da han endnu gik i skole. Til arbejdet var der udkommanderet soldater, men det var næ endt i en ulykke, da en af de store dæksten løsnede sig og styrtede ned i kammeret, og soldaterne nåede kun med nød og næppe ud. Referencer
Grønhøj von Rugballe

Das Ganggrab Grønhøj von Rugballe (nach dem in der Nähe liegenden Herrenhaus auch Rugballegaard genannt) ist ein gut restauriertes Ganggrab westlich von Horsens und südwestlich des Bygholm Sees (dänisch Bygholm Sø) in Jütland in Dänemark. Das Großsteingrab stammt aus der Jungsteinzeit etwa 3500–2800 v. Chr. und ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Das Ganggrab (dänisch Jættestue) ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen, die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Neolithische Monumente sind Ausdruck der Kultur und Ideologie neolithischer Gesellschaften. Ihre Entstehung und Funktion gelten als Kennzeichen der sozialen Entwicklung. Beschreibung Der runde Grabhügel des 1940 ausgegrabenen Ganggrabes Grønhøj hat etwa 20 m Durchmesser und ist 2,75 m hoch. Der Erdhügel wird von 60 etwa 1,0 m hohen Randsteinen eingefasst. Der etwa vier Meter lange Zugang zur Kammer liegt im Südosten. Er ist etwa 1,0 m hoch 0,7 m breit, und besteht aus vier Tragsteinen auf der Südwest- und drei auf der Nordostseite. Der Gang wird von drei Decksteinen bedeckt. Die Kammer besteht aus acht Trag- und zwei Decksteinen. Sie misst etwa 3,5 × 2,75 m und ist zwischen 1,5 und 1,7 m hoch. Die Räume zwischen den Orthostaten der Kammer und des Ganges sowie die Lücken zwischen den Randsteinen des Hügels sind mit Zwischenmauerwerk ausgefüllt. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2. Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 4208 (PDF; 2 MB). Peter V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1967 S. 72 Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger.). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 98 Knud Thorvildsen: Grønhøj ved Horsens In: Aarbøger for nordisk oldkyndighed og historie 1946 S. 73–94 Einzelnachweise Weblinks The Megalithic Portal: Rugballe Grønhøj Jættestue (englisch) Lagekarte, Bilder, Untersuchungsgeschichte (dänisch) Jættestuen Grønhøj, Ausgrabungen 1832 und 1940 (dänisch)
Christinelund

Christinelund er en avlsgård under Nysø Gods. Gården ligger i Skibinge Sogn, Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1858-1859 ved Ferdinand Meldahl og parken er på 3 hektar Christinelund er på 75 hektar Ejere af Christinelund (1858-1876) Henrik Stampe (1876-1892) Henrik Stampe (1892-1904) Holger Stampe-Charisius (1904-1925) Henrik Stampe (1925-1934) Enke Fru Stampe (1934-1960) Birgitte Henriksdatter Stampe gift Holst (1960-1990) Peter Henrik Stampe Holst (1990-1999) Peter Henrik Stampe Holst / Marianne Themsen gift Stampe Holst (1999-2010) Peter Henrik Stampe Holst / Marianne Themsen gift Stampe Holst (kun jorden) (1999-2006) D. S. I. Christinelund (hovedbygningen og avlsgården) (2006-) Jan Grønhøj (hovedbygning og sidebygninger samt driftsbygninger) og 13,2 ha (2010-) Marianne Themsen gift Stampe Holst (kun jorden) Eksterne henvisninger Christinelund Arkiveret 30. november 2006 hos Wayback Machine Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Christinero

Christinero, eller Christines ro (tidligere stavet Kristinero), der ligger 1,2 km sydvest for Christiansfeld, var oprindeligt et ca. 2,5 hektar stort romantisk haveanlæg anlagt sidst i 1700-tallet af kammerherreinde Christina Friederica von Holstein (1741-1812). Anlægget er dog vokset til og fremstår i dag som løvskov. Der var oprindeligt lysthuse, to eremithytter med dukker, kapel, kogehus, en savmølle, samt små damme med springvand og kanaler. I kogehuset blev kaffen og teen tilberedt, i pavillonen kunne man søge læ for vejrliget og kapellet blev formodentlig brugt til andagter. Christina Friederica von Holstein er begravet i højen foran kapellet i den sydlige ende af området. Brødremenigheden i Christiansfeld arvede ved hendes død Favrvrågård med Christinero. Området blev fredet i 1981. Kilder og referencer Galleri Eksterne henvisninger
Christinero

Christinero är en k-märkt dansk park på tio hektar sydväst om Christiansfeld i Sydjylland. Christinero tillhör den herrnhutiska Brødramenigheden i Christiansfeld och är namngiven efter Christina Friederica von Holstein (1741-1812), som var djupt religiös och nära förbunden med den herrnhutiska rörelsen. Hon lät anlägga parken, som hon kallade Mine tanker som en romantisk trädgård i slutet av 1700-talet. Paret hade köpt gården Favervrågård och flyttat till Sydjylland 1777, efter det att kammarherren Christian Frederik von Holstein, fallit i onåd hos den danske kungen Kristian VII och tvingats lämna hovet i Köpenhamn. Brödramenigheden ärvde efter det barnlösa paret gården Favervrågård och Christinero. Brödramenighedens missonärer har sedan slutet av 1700-talet samlat in exotiska trädplantor från sina arbetsfält på andra kontinenter, vilka planterats i parken. I parken ligger en liten träpaviljong med en kolonnförsedd veranda, ett kokhus i gul tegelsten och ett brunmålat envånings träkapell med spånklädda ytterväggar och stråtak. Parken kulturminnesmärktes av Kulturarvsstyrelsen 1981. I anslutning till Christinero finns vid Tyrstrups gamla prästgård Danmarks största flyttbara blockhus, en lada i eke som byggdes 1668 och som också är kulturminnesskyddad. Källor Fredningssag på Kulturarvsstyrelsens webbplats, läst 2013-06-10 Om Christinero på graenseforeningen.dk
Cirkusmuseet

Cirkusmuseet i Hvidovre er blandt Europas største cirkus- og artistmuseer med en samling på over 100.000 forskellige museumsnumre. Museet bygger på samleren og jongløren Ølund Barlys fantastiske cirkussamling, men i løbet af årene er der kommet flere genstande og arkivalier til blandt andet fra den verdenskendte illusionist Truxa. Museet åbnede i 2001 i den gamle kommandantbygning i Avedørelejren. Det skete efter en stor indsats fra foreningen Barlys Venner, der efter at Københavns Amt havde påbegyndt registreringsarbejdet af samlingen i 1992, ledte med lys og lygte efter et sted at udstille samlingen. Chancen bød sig da Hvidovre Kommune i 1999 købte Avedørelejren med ønsket om at skabe en attraktiv bydel, hvor funktionerne blev blandet. Her skulle både være kultur, turisme, erhverv og boliger. Kommunen manglede den attraktion, der kunne tilbyde kultur og tiltrække turister og på den måde blev Barlys samling og Hvidovre Kommune smedet sammen. Museet er siden 2004 helt og holdent blevet drevet af Hvidovre Kommune. I dag tilbyder museet udover en fascinerende udstilling også masser af cirkusaktiviteter. Avedørelejrens gamle Fægtesal er med tilskud fra Realdania og Arbejdsmarkedets Feriefond således blevet ombygget udelukkende til cirkusformål. Her kan firmaer, skoler, børn og børnefamilier selv prøve kræfter med artisteriet i en professionel ramme og i ferierne fremvises den ægte cirkuskunst af forskellige artister. Museet er i dag en del af Forstadsmuseet, som er det lokalhistoriske museum for Brøndby og Hvidovre. Eksterne henvisninger Cirkusmuseet Forstadsmuseet
Cirkusmuseet i Hvidovre

Cirkusmuseet i Hvidovre är ett danskt museum i Hvidovre i Region Hovedstaden. Museet är en del av Forstadsmuseet, som är det lokalhistoriska museet för Brøndby och Hvidovre. Museet har en samling på över 100.000 föremål. Museet byggdes ursprungligen upp på samlaren och jonglören Ølund Barlys (1917-1999) cirkussamling och har över åren fått nya utställningsföremål bland annat från illusionisten Truxa. Museet öppnade 2001 i den tidigare kommendantbyggnaden i Avedørelejren på initiativ av föreningen Barlys Venner. Möjligheten till en museilokal kom efter det att Hvidovre kommun 1999 köpt Avedørelejren i avsikt att anlägga en attraktiv stadsdel med en blandning av olika funktioner, inklusive kultur, turism, näringsliv och bostäder. Kommunen saknade vid den tidpunkten en kulturattraktion, som kunde dra turister till kommunen. Museet drivs sedan 2004 helt av Hvidovre kommun. Avedørelejrens gamla fäktsal byggdes 2016-2017 om till utställningsyta med finansiering av Realdania och Arbejdsmarkedets Feriefond. Se även Cirkusmuseet i Rold Cirkus i Danmark Källor Cirkusmuseets webbplats Externa länkar Cirkusmuseets webbplats
Cirkusrevyen

Cirkusrevyen is a Danish revue, performed annually in a tent in Dyrehavsbakken, north of Copenhagen. History Cirkusrevyen ("Circus Revue") was founded in 1935 by restaurateur Carl Pehrsson, actors Osvald Helmuth, Oscar Holst, and the musician Herman Gellin. The young Aage Stentoft was the first accompanist for Cirkusrevyen. He was hired, just as he arrived to Copenhagen from Holbæk. He wrote the melody for many of the songs in the first years such as "Molak molak mak mak mak", "Dit hjerte er i fare Andresen"(Your heart is in danger Andresen), "I den mellemste køje", "Degnens vise", "Schaldemose", and "Hen te' kommoden og tebavs igen". In the Danish Broadcasting Corporation show "Omkring Aage Stentoft" (Around Aage Stentoft) from 1984 he told, how he got involved. He was applying for a job as a piano player in the revue. He could not play sheet music and played all his life by ear. He was hired on condition that he would buy a share in the revue. Stentoft believed in both the idea, the names and himself, so he took the offer. During one of the first rehearsals Ludvig Brandstrup became irritable when Aage Stentoft made a few mistakes, Brandstrup shouted: "Who the H... is that hillbilly at the piano?" Stentoft got up, took a bow and said: "He is the one financing the revue!" Cirkusrevyen has been performed annually in a tent in Dyrehavsbakken. The only exception was 1945, when the tent was erected at the site of the burnt down Forum Copenhagen. References
City Kirken

City Kirken er en frikirke på Københavns vestegn. Den er en del af Baptistkirken i Danmark og blev startet i Taastrup i 1990 af en række unge mennesker fra andre københavnske baptist menigheder. Kirken er meget fællesskabsorienteret og gudstjenesteformen er moderne med rytmisk musik som et grundelement. Som noget særegent har kirken ikke sin egen kirkebygning, men gudstjenesten holdes i forskellige kommunale bygninger som f.eks. kulturcentre og skoler. Kilder/henvisninger City Kirken Baptistkirken i Danmark
City Syd

Ikke at forveksle med City Syd i Trondheim. City Syd er et stort handelsområde i den sydligste del af Aalborgbydelen Skalborg. Der er i dag over 100 butikker i området, som startede sin udbygning i begyndelsen af 1970erne. I området findes der bl.a. Bilka, Bauhaus, Elgiganten, Harald Nyborg, Fætter BR og IKEA. Den største koncentration af butikker findes i Aalborg Storcenter med 65 butikker. Et butikscenter 'Shoppen' der er indviet i 2009 har 20 butikker. Liste over butikscentre i City Syd Listen er ufuldstændig, årstal for indvielse er angivet i parentes. Aalborg Storcenter (1996) Shoppen (2009) Liste over varehuse i City Syd Listen er ufuldstændig, årstal for indvielse er angivet i parentes. Bauhaus Bilka (1972) Biltema Elgiganten Harald Nyborg Fætter BR IKEA (2010) Skousen Jem & fix IDEmøbler Plantorama JYSK
City Vest

City Vest er et indkøbscenter i Aarhus med under 10 butikker fordelt på 45.000 m², beliggende nær Silkeborgvej i Brabrand. Det hed oprindeligt Gellerup Center ved sin indvielse i 1972 og var tidligere Jyllands største indkøbscenter. Centret er flere gange blevet renoveret og udvidet. Centret er ejet af A. Enggaard, efter det blev solgt af Danske Shoppingcentre i slut-2022 I efteråret 2022 forlød det, at to ud af tre butikker i centret stod tomme. Renovering og nedskalering af City Vest I efteråret 2023 blev der lagt planer om at omdanne de sydlige to tredjedele af City Vest til boligområder, mens den nordligste tredjedel skal moderniseres. Imidlertid er store dele af centret lukket, og butikker er flyttet ned i den sydlige del for at gøre plads til renoveringen. I februar 2025 er renoveringen påbegyndt. A. Enggaard vil omdanne centret til 12.000 m² ud mod Gudrunsvej, og Aarhus Kommune vil renovere bygningerne på den modsatte side af vejen. Referencer Eksterne henvisninger
Citykirken Aarhus

Citykirken Aarhus er en frikirke i Aarhus. Citykirken er en sammenlægning af tre kirker i Aarhus, og blev indviet i januar 2010 med fokus på at gøre det oprindelige kristne budskab fra det første århundrede, relevant i det 21. århundrede – også i hverdagen. Citykirken er medlem af Frikirkenet.dk, som er et netværk af flere end 100 frikirker, organisationer og institutioner i Danmark. Kirken er for alle aldersgrupper og holder gudstjenester søndag formiddag og børnekirke de fleste søndage. Igennem ugen er der blandt andet samlinger for seniorer, teenagere og unge. Citykirkens formål Kirken ser deres opgave som kristne og som kirke først og fremmest at være centrum for Guds kærlighed. Gud elsker betingelsesløst. Den kærlighed Gud elsker med vil kirken give videre og kirken har formuleret fire fokusområder: Gud: Kirkens åndelighed eller spiritualitet. Universets Gud vil gerne have en relation til os alle og det er den relation der er livsforvandlende og centrum for alt andet vi gør. Os selv: Den enkeltes personlige vækst. Alt levende vokser og hele vores liv bør være en stadig personlig udvikling. Gud har en drøm for hver enkelt menneskes liv og har givet os evner, talenter, erfaringer osv. som skal bruges på vejen mod den drøm og i vores daglige vandring mod at blive mennesker der mere og mere afspejler det ideal Jesus har givet os. Relationer i kirken: Kirken er en unik sammenslutning af mennesker der har der søger eller har mødt Gud og som derfor er blevet en slags familie, med en dimension som andre fællesskaber ikke har. Her findes en livsforvandlende kraft fra Gud som sætter os i stand til at bære hinandens glæder og sorger. Dig: Hele verden. Det budskab Gud kommunikerede igennem Jesus er verdens bedste budskab og det fortjener at blive delt med alle mennesker. Som kristne og som kirke skal vi dele det Gud har gjort for og i os med andre. Citykirken forsøger at gøre det både med ord, med kærlighed i praksis og med en tro på Guds overnaturlige indgriben. Fusionen Citykirken er en fusion af Apostolsk Kirke i Aarhus, Aarhus Pinsekirke og Frikirken ved Runddelen. Den 7. marts 2010 åbnede kirken officielt på Viborgvej i Hasle, i den tidligere Aarhus Pinsekirkes kirkebygning.Århus Pinsekirke var en kirke på Viborgvej i Aarhus-bydelen Hasle med tilknytning til Pinskirkerne i Danmark. Kirken havde beliggenhed lidt over for Hasle Kirke og havde ca. 500 medlemmer (pr. 2006), hvilket gjorde den til den næststørste Pinsekirke i Danmark. Århus Pinsekirke blev stiftet 4. marts 1928 med otte medlemmer, men hed da Filadelfia-menigheden. Oprindelig holdt man til i lejede lokaler i Banegårdsgade, men senere flyttede man til Skt. Clemens Stræde og derefter til J.M. Mørksgade, hvor Århus Pinsekirke hørte hjemme i 46 år. Da man havde behov for mere plads købte man en fabrik på Viborgvej og flyttede 1. januar 1988. I oktober 1988 begyndte man at bygge kirken på Viborgvej. Eksterne kilder
Skarrildhus

Clasonsborg (nu Skarrildhus) er en skovbrugsejendom (i 1995 omfattende 300 hektar) og kursuscenter ved Karstoft Å i Skarrild Sogn (tidligere Hammerum Herred) omtrent 20 kilometer syd for Herning. Bygningen omtales ofte fejlagtigt som en herregård, men har aldrig været en hovedgård med dertil hørende privilegier. Clasonsborg blev anlagt af slesvigeren Nis Clason (1806-1881), som i 1839 fik kongelig bevilling på "at farve og apretere indenlandsk ulden Tricotage". Han oprettede her en spindefabrik, senere klædefabrik, der blev omdannet til pap- og papirfabrik i 1893. Clason lod Karstoft Å stemme og for at få vandkraft til at trække maskinerne og vand til den egentlige produktion. I 1841 opnåede Clason ret til at kalde stedet Clasonsborg. I 1845 havde fabrikken 86 beskæftigede. I 1846 var det antal steget til 139 svarende til en fjerdedel af sognets indbyggere. I 1847 blev der behandlet 142.000 par strømper og vanter, hvoraf de 90.000 blev eksporteret. I 1863 arbejdede 70 mand i døgndrift med fremstilling af klæde til den danske hær. Herefter gik det langsomt, men sikkert tilbage for klædefabrikken. 1893 overtog Janus Schmidt fabrikskomplekset og omdannede Clasonsborg til papirvarefabrik. Fabrikationen standsede i 1913, hvor den blev overført til Bruunshåb. Omkring 1920 blev fabriksbygningerne revet ned, og avlsgården solgtes fra i 1962. Den trefløjede hovedbygning i parken i nyklassicistisk stil er tegnet af Århus-arkitekten Axel Høeg-Hansen, opført 1918-19 for Frederik Lausen, direktør for Aarhus Oliefabrik, og genopført efter en brand i 1927. Godsejer Lausen testamenterede Clasonsborgs hovedbygning til en forening eller institution med kulturelt eller samfundsmæssigt sigte. Men efter forgæves forsøg på et etablere sig i hovedbygningen måtte forskellige interessenter give op, og bygningen blev solgt til nedrivning. Repræsentanter for Danmarks Lærerforening hørte dog om ejendommen, som blev købt i marts 1962 og omdøbt til Kursuscenter Skarrildhus. Den 17. maj året efter blev hovedbygningen indviet som kursusejendom for Danmarks Lærerforening. Kilder og eksterne henvisninger Skarrildhus' hjemmeside Arkiveret 3. juli 2017 hos Wayback Machine
Hafnia-Hallen

Club Danmark Hallen er en idrætshal på Julius Andersens Vej i Valby. Hallen, som er Danmarks største, er 78 meter bred og 177 meter lang. Tagkonstruktionen er lavet af store limtræsbuer med et spænd på 80 meter med højeste punkt på 16 meter. Hallen bruges primært til fodbold, atletik, landhockey og koncerter. Hallen ligger ved siden af Valby Hallen og Valby Idrætspark, få hundrede meter fra den nu nedlagte Ellebjerg Station. Juleaftensdag 2010 styrtede taget sammen på Club Danmark Hallen. Der vil der blive iværksat en undersøgelse af, hvorfor hallen styrtede sammen, om hvilke konstruktionsmæssige konsekvenser, der er af sammenstyrtningen, og hvad der skal ske fremover. Den genåbnede i 2017 med navnet Hafnia-Hallen Idræt Fodbold Hallen har en fodboldbane i fuld størrelse med kunstgræs, hvor fodboldklubber lejer sig ind om vinteren. Atletik Udenfor kunstgræsbanen ligger en 400 meter lang løbebane til atletik, og i hallens endebuer er der faciliteter til de tekniske atletikdiscipliner. Der er bl.a. mulighed for stangspring, længdespring, højdespring og kuglestød. Landhockey På kunstgræsset findes også en landhockeybane, hvor Københavns Hockeyklub spiller. Koncerter Hallen er hjemsted for de største indendørskoncerter i Danmark og blev indviet 11. september 1998 hvor 14.000 tilskuere så Depeche Mode. Blandt de navne, der har givet koncert i hallen kan i øvrigt nævnes Smashing Pumpkins, Ace of Base, Oasis, Radiohead og Pet Shop Boys. Referencer Eksterne henvisninger Club Danmark Hallen — Idrætsportalen Arkiveret 7. marts 2009 hos Wayback Machine