NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lindholm (Sydfynske Øhav)

For alternative betydninger, se Lindholm. (Se også artikler, som begynder med Lindholm) Lindholm er en holm på 0,2 ha. og med en kystlængde 0,3 km. der ligger mellem Storeholm og Langholmshoved øst for Marstal, Ærø. Den oversvømmes jævnligt og er bevokset med græs strandmalurt og marehalm. Der er en mindre stormmågekoloni og enkelte knopsvaner og strandskader yngler af og til på øen. I hver sin ende af øen er der af beton bygget skydeskjul for jægere. Naturforeningerne mener at Lindholm bør ses i sammenhæng med resten af øerne i området og bør derfor også være øreservat med adgangsforbud i yngletiden. Det er sandsynligvis Ærø Kommune der ejer den lille holm. Der er fri adgang, men kystområderne omkring øen er meget lavvandet. Der er muligt at vade gennem vandet fra halvøen Ristinge Hale, Langeland over til Storeholm og videre til holmene Lindholm, Langholmshoved og Langholm. Kun de få hundrede meter fra Marstal Havn, hvor en gravet strømrende umuliggør vadning. Eksterne henvisninger www.sydfyn kilde Kort
Lindum Kirke

Lindum Kirke er en kirke i Lindum Sogn i det tidligere Nørlyng Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. kor og skib, er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Norddøren er bevaret i tilmuret tilstand, på karmstene ses svære rundstave, der foroven ender i primitive mandshoveder. Syddøren er i brug og har bevaret en karmsten med rundstav. I skibets nordmur ses et romansk vindue i brug, i korets nordvæg ses et romansk vindue med rundstav som indvendig niche. I korgavlen ses en reliefkvader med mandshoved. Tårnet er opført i sengotisk tid, våbenhuset er formodentlig fra 1800-tallet. Kirken blev istandsat i 1967. Kor og skib har fladt bjælkeloft. Den romanske korbue er bevaret med profilerede kragbånd. Altertavlen er et maleri af Larsen Lund fra 1924 i rammeværk af P.C. Skovgaard. Prædikestolen er fra 1576 med allegoriske malerier fra 1700-tallet. Døbefonten af granit er en ny kopi efter en romansk font. Eksterne kilder og henvisninger Lindum Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Lindum Kirke hos KortTilKirken.
Lindved (herregård)

For alternative betydninger, se Lindved. (Se også artikler, som begynder med Lindved) Lindved er en gammel hovedgård ved Lindved Å, lige syd for Svendborgvej (Sekundærrute 167), nordvest for Odenseforstaden Højby. Hovedbygningen er opført i 1620 og tilbygget i 1798-1842. På den anden side af Lindved Mølledam, helt ud til Svendborgvej findes den fredede Lindved Vandmølle fra 1847. Lindved hører til Stenløse Sogn, Odense Herred, Odense Kommune. Ejere af Lindved (1470-1477) Peder Marsvin (1477-1524) Jørgen Pedersen Marsvin (1524-1528) Anne Andersdatter Passow gift Marsvin (1528-1534) Peder Jørgensen Marsvin (1534-1544) Karen Pedersdatter Marsvin gift Bille (1544-1573) Erik Bille (1573-1618) Knud Eriksen Bille / Ove Eriksen Bille (1618) Peter Ovesen Bille (1618-1644) Jørgen Hartvigsen (1644-1664) Dorthe Skinkel (1664-1674) Slægten Skinkel (1674-1678) Anne Vind gift von der Kuhla (1678-1692) Jochum von der Schiøtz (1692-1722) Frederik von Gersdorff (1722-1756) Johan Frederik Brockenhuus (1756-1762) Caspar Christopher Brockenhuus (1762-1770) Vibeke Margrethe Juel gift (1) Brockenhuus (2) Ahlefeldt (1770-1798) Hans Adolph Ahlefeldt (1798) Søren Hillerup (1798-1803) Johan Jacob Mylius (1803-1819) Christian Hansen Berg (1819-1869) Jens Christiansen Berg (1869-1889) Henrik Christian Otto Jensen Berg (1889-1896) Henrik Christian Otto Jensen Bergs dødsbo (1896-1902) Enke Fru Vilhelmine Berg (1902-1905) O. Sørensen (1905-1908) J. Thordahl (1908-1912) proprietær Steenbeck (1912-1918) F. Tutien (1918-1919) Folmer Hansen (1919-1953) H. J. Andersen (1953-1955) Paula Christiansen (1955-1963) D. Andersen gift Christiansen (1963-1973) Svend Andersen / John Sørensen (1973-1993) Forskellige Ejere (1993-2000) Innovision A/S (2000-) Lindvedgård ApS Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Lindø (Søndersø)

For alternative betydninger, se Lindø. (Se også artikler, som begynder med Lindø) Lindø er en lille ubeboet ø i den centrale del af Søndersø syd for Maribo på Lolland. Højeste punkt: 11 m over havets overflade. På Lindø og naboøen Askø findes en blandet koloni af skarver og fiskehejrer med hhv. 2500 og 2-300 ynglepar. Kilde Skov- og Naturstyrelsen
Linnerup Kirke

Linnerup kirke ligger i Linnerup Sogn, i det tidligere Vrads Herred Skanderborg Amt, nuværende Hedensted Kommune, Region Midtjylland. Kirken var muligvis viet til Sankt Peter i middelalderen. Kirken blev opført i romansk tid med blev næsten nybygget i forbindelse med en restaurering i 1866, da skibet blev nedrevet og genopbygget af de gamle materialer, ved denne ombygning blev skibet forlænget mod vest. Koret blev skalmuret med små mursten i 1880. Kirken var oprindelig en kvaderstenskirke opført over skråkantsokkel, det tilmurede vindue i østgavlen er den eneste bevarede detalje. Tårnet blev opført i 1866. Koret fik indbygget krydshvælv i sengotisk tid, korbuen er ombygget men er stadig rundbuet og har nederst bevaret kvaderstensvangerne, skibet har fladt træloft fra ombygningen i 1866. I korhvælvet har man afdækket sengotiske kalkmalerier af den såkaldte Liljemester, der nærmest må opfattes som en fællesbetegnelse for jyske håndværksmalere i begyndelsen af 1500-tallet, den noget skematiske lilje nederst i hvælvkapperne ses i mange jyske kalkmaleridekorationer fra denne periode. I østkappen ses en noget naiv fremstilling af Livshjulet med de fire konger, der vil blive konge, er konge, har været konge og engang var konge, et Memento Mori (:husk du skal dø) om livets forgængelighed, desuden ses skematisk udførte rosetter. Kalkmalerierne blev restaureret af E. Lind i 1961. Den kalkmalede dekoration på triumfvæggen er udført af Johan Thomas Skovgaard i 1924, motiver er "Ligesom en hjort skriger efter vand," omkring korbuen står to hjorte, der drikker af vandet som udstrømmer fra korset over korbuen. Altertavlen er en kopi efter Bloch fra 1893. Prædikestolen er fra omkring 1600. En Mariafigur fra en sengotisk krucifiksgruppe er opsat på skibets vestvæg. Den romanske granitfont har glat kumme med tovsnoning omkring mundingsranden, den firkantede fod har kraftige hjørneudsmykninger. Eksterne kilder og henvisninger Hideko Bondesen på nordenskirker.dk Arkiveret 4. oktober 2007 hos Wayback Machine Linnerup Kirke hos KortTilKirken.dk Linnerup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Lisbjerg Skole

Lisbjergskolen ligger i Lisbjerg nord for Aarhus. Den er den første opførte bygning (2008) i det, der med tiden vil vokse til en stor forstad nord for Aarhus. Lisbjergskolen er den eneste i Aarhus Kommune der kører med niveaudelt undervisning i dansk og matematik på tværs af årgangene. Eleverne bliver bedømt på deres faglige niveau og - i samtykke med forældrene - placeret på hold der passer hertil. Skolen har kørt med dette i flere år.
Liseborgcentret

Liseborgcentret er et idrætsanlæg i bydelen Liseborg i den sydlige del af Viborg. Anlægget blev etableret fra 1970-1973 af først Cricketklubben Olympia og senere kom flere klubber til og er ejet af Viborg Kommune. Det benyttes i dag blandt andet til hjemmekampe for Viborg Squash Club, hjemmekampe for Søndermarkens IKs aktiviteter og Team Viborgs hold i 3F Ligaen. Historie Søndermarkens Idræts Klub (SIK) blev stiftet i 1938, og spillede fra 1939 sine fodboldkampe på anlægget ved Sønæs i nærheden af Viborgs midtby. I 1973 blev det nye Liseborg Centret indviet i byens sydlige del, og SIK flyttede derefter aktiviteterne dertil. I 1989 blev Liseborg Hallen opført på området med hjælp fra frivillige kræfter, og to år senere blev helt nye omklædningsfaciliteter indviet. Flere dele af anlægget blev i årene 2009 og 2010 renoveret for 2.7 millioner kroner. Faciliteter Liseborgcentret indeholder i dag faciliteter til udøvelse af flere sportsgrene. Der findes to baner til beachvolley, fem petanquebaner, én cricketbane, to squashbaner (Viborg Squash club), håndboldhal, tennishal samt 7 udendørs tennisbaner. Fodbold spilles på ni baner. Hovedbanen hedder "Leofield Road", opkaldt efter den forhenværende stadioninspektør Leo Christensen. Leofield er hjemmebane for Team Viborg og Søndermarkens IK. Fodnoter
Lodbjerg Kirke

Lodbjerg Kirke er en kirke i Lodbjerg Sogn i Thisted Kommune, tidligere Sydthy Kommune, lidt ensomt beliggende. Bygningen, som kun består af kor og skib, er opført i munkesten. Såvel nordlige som sydlige døre er tilmurede, og en nyere indgang etableret i sydlige væg. Et våbenhus er blevet etableret ved opdeling af skibet. Klokkestabel med en klokke fra 1578. Lodbjerg Kirke er blot 130 kvadratmeter stor og er dermed en af Danmarks mindste landsbykirker. Den ligger kun 4-5 km. fra landets største, Vestervig Kirke. Lodbjerg Kirke er ofte blevet kaldt Danmarks mindste, selvom at det er den næstmindste i Danmark. Den mindste er Venø Kirke. Ved en restaurering i 1933 blev nogle kalkmalerier afdækket. Det skønnes at de er udført ca. 1530 – 1540. I korbuen er et rankeslyng og på triumfmuren ses Jomfru Maria og et slangemotiv. Ligeledes er der på nordvæggen en billedfrise. Altertavlen, som er udført af J. J. Thrane ca. 1710, er trefløjet med et billede af nadveren i midten. Romansk døbefont af granit. Prædikestolen er enkel og påmalet årstallet 1601. Galleri Litteratur Thisted Amt, J. P. Trap (5. udgave) Jeg ser på kalkmalerier, Niels M. Saxtorph, 1970 Eksterne kilder og henvisninger Lodbjerg Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Lodbjerg Kirke Arkiveret 28. oktober 2020 hos Wayback Machine hos Klitsogne.dk – Officel hjemmeside Lodbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk Kirsteligt Dagblad: Venø kirke er Danmarks mindste
Lomborg Gymnastik- & Idrætsefterskole

Lomborg Gymnastik- og Idrætsefterskole er en efterskole ved byen Lomborg med omkring 125 elever; omkring 60 drenge og 65 piger. Pigerne bor fordelt på tre gange, Athene, Afrodite og Hera. Drengene bor også på tre forskellige gange, Poseidon, Zeus og Apollon. Pigerne må ikke besøge drengene og omvendt. Man bor på to- tre- eller firemandsværelser. Skolens bygninger omfatter foruden elevværelserne udervisnings- og faglokaler, spisesal, gymnastiksal, boldspilshal, motions- og styrkecenter og springcenter. På skolen dyrkes meget gymnastik og sport. Der deltages i diverse boldspils- og gymnastikkonkurrencer. Efterskolen er vært for LGI-løbet , som afvikles hvert år den sidste tirsdag i april. Ekstern henvisning Lomborg Gymnastik- & Idrætsefterskole
Longelse Kirke

Longelse Kirke ligger i Nr. Longelse i Langeland Kommune, tidligere Rudkøbing Kommune. Kirken er fra 1200-tallet med romansk skib og sengotisk langhuskor. Prædikestol, alterbord og altertavle er fra renæssancetiden. Eksterne kilder og henvisninger Longelse Kirke hos KortTilKirken.dk
Lyreskovskolen

Lyreskovskolen er en folkeskole beliggende i Bov lige nord for Bov Kirke (de) i Aabenraa Kommune, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse og fungerer som en uddannelsesinstitution i lokalområdet. Historie Lyreskovskolen blev etableret d. 21. august 2015 som et resultat af en sammenlægning af tre eksisterende skoler: Frøslev-Padborg Skole, Kruså Skole og Bov Skole. Formålet med sammenlægningen var at skabe en moderne og samlet skole med fokus på et trygt og varieret læringsmiljø for eleverne. Arkitektfirmaet Arkitema vandt konkurrencen om at designe den nye skole, som blev opført med en firelænget struktur omkring et centralt skoletorv. Denne opbygning muliggører en naturlig opdeling af indskoling, mellemtrin og udskoling, hvilket understøtter skolens pædagogiske visioner. Udskolingen er placeret i den tidligere Bov Skole, der er blevet ombygget til et ungemiljø for de ældre elever. I forbindelse med skolens etablering blev der også igangsat projekter for at forbedre elevernes trafiksikkerhed, herunder oprettelsen af cykellegebaner og sikre cykelruter til og fra skolen. Referencer
Kliplev Skole

Kliplev Skole er en folkeskole beliggende i Kliplev i Aabenraa Kommune, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 6. klasse og er en del af det kommunale folkeskolesystem. Kliplev Skole betjener primært elever fra nærområdet. Historie Kliplev Skole har rødder tilbage til det 19. århundrede, fra 1895 og fremefter. Skolen har siden etableringen gennemgået flere moderniseringer og bygningsudvidelser i takt med ændringer i elevtal og udviklingen inden for undervisningsmetoder. I perioden 2021–2025 indgår Kliplev Skole i Aabenraa Kommunes udviklingsstrategi for folkeskolerne. Strategien fokuserer på at styrke elevernes faglige færdigheder i blandt andet dansk og matematik samt at fremme kendskabet til tysk, sprog og kultur. Skolen udgiver hvert år magasinet 'Skolesmag', hvor elever kan deltage i redaktionsarbejde. Referencer
Louns Kirke

Louns Kirke er en kirke placeret i det kuperede vesthimmerlandske landskab på Lounshalvøen ved landsbyen Louns. Fra kirken og kirkegården er der mod syd og sydvest en formidabel udsigt over Louns Bredning, og siden 1995 har man mod nord kunnet nyde den genskabte Louns Sø. Den højtliggende, hvidkalkede kirke er opført omkring 1300. Den består af kor og skib i forlængelse af hinanden, og vinkelret herpå et nordvendt våbenhus. Korets og skibets mure er udvendigt af munkesten, men i det indre ses kampesten i murene – triumfmuren er dog alene opført af munkesten. Af de oprindelige enkeltheder er i dag kun bevaret den smalle, svagt spidsbuede korbue – stilen fortæller, at kirken stammer fra gotikkens tidlige tidsalder. Engang i senmiddelalderen har man bygget den vestlige forlængelse af kirken, som er opført i kampesten – de svære dimensioner tyder på, at murene har skullet bære et tårn, men det er usikkert, om et sådant nogensinde blev opført. Altertavlen er fra begyndelsen af 1600-tallet, mens dåbsfad og det lille krucifiks i korbuen stammer fra omkring hhv. 1550 og 1500. Prædikestolen er typisk ung-renæssance med rudeformede felter, og stammer formentlig fra det indgraverede årstal, 1576. I våbenhuset findes et stolestade med enkle renæssancegavle samt en frise med inskription af giveren, Iver Krabbe, daværende lensmand på Mariager Kloster. Kirkens klokke stammer fra 1684 og er ophængt under et lille tag på vestgavlen. Et punkt for Johannes V. Jensen i Danske Digterruter er ved kirken. Lydfortællingen knyttet til punktet er oplæst af Else Marie Drost og fra Barndommens Sig. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Louns Kirke hos KortTilKirken.dk
Lovns Sø

Louns sø er en sø i på Lovns Halvøen Himmerland i Vesthimmerlands Kommune , men var i stenalderen en vig af Limfjorden. I forbindelse med landhævningen efter sidste istid blev den afsnøret fra fjorden af den strandvold, som landsbyen Louns ligger på i dag. Denne ferskvandssø blev i 1800-tallet afvandet og anvendt til høslæt og græsning. I 1925 blev afvandingen yderligere forbedret ved hjælp af en pumpestation. I slutningen af 1980'erne havde engjorden sat sig så meget, at en ordentlig afvanding ville kræve en fornyet dræning og renovering af pumpestationen. Ideen til at genskabe søen opstod, og i 1995 kunne den retablerede sø indvies, efter at have været tørlagt i mere end et århundrede. Projektet er gennemført som en frivillig aftale mellem lodsejerene og Nordjyllands Amt uden økonomisk kompensation. Søen dækker et areal på 40 ha. og dens største dybde er 1,5 meter. Se også Louns Kirke Louns Sogn Eksterne henvisninger Kjeld Hansen og Lone Kjær. "Lovns Sø". Lex.dk.
Lukasskolen

Lukasskolen er en kristen friskole i Vejle, beliggende i den nordlige bydel Grundet. Skolens baggrund er tværkirkelig, dvs. fra både Folkekirken og frikirker. Skolen har omkring 250 elever fra indskolingen til 9. klasse. Der er desuden tilknyttet en musikskole, der tilbyder undervisning i kor, instrumenter og sang. Lukasskolen blev grundlagt i 1985, og den nuværende skolebygning er fra 1998. Skolen er medlem af Foreningen af Kristne Friskoler. Skolelederen er Bent Molbech Pedersen. I 2013 vandt 8. M på Lukasskolen Nordisk Matematikkonkurrence. Eksterne henvisninger Lukasskolens hjemmeside
Lundbygård (Gunderup Sogn)

For alternative betydninger, se Lundbygård. (Se også artikler, som begynder med Lundbygård) Lundbygaard er dannet ved sammenlægning af 2 gårde af Friedrich Buchwald til Gudumlund i 1780. Gården ligger på Hadsund Landevej 440 i Gunderup Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune. Lundbygaard lå oprindeligt i gårdlandsbyen Lundby, men blev flyttet til den nuværende placering nord for byen efter en brand i 1887. Gården oplevede tillige en større brand i 1938. Omkring 1924 var gårdens areal på 220,5 ha; over halvdelen var dog skov, hede og permanent græs. Lundbygaard var på 117 hektar med Teglgård (gård på sydøstsiden af Gistrup, nedrevet omkring 1980); omkring 2022 blev over halvdelen af jorden nærmest Lundby Bakker overdraget til Aalborg Kommune til skovrejsning, hvorefter ejendommen var på 35 ha. Ejere af Lundbygaard (1780-1789) Friedrich Buchwald (1789-1800) Johannes Schmith (1800-1810) Enke Fru Schmith (1810-1812) Johannes Frederik Schmith (1812-1835) Ane Kirstine Nissen gift (1) Schmith (2) Bierring (1835-1867) Claus N. Schmith (1867-1900) Claus Clausen Schmith (1900-1916) Enke Fru A. Schmith (1916-1945) Claus Clausen Schmith / Jørgen Clausen Schmith (1945-1995) Forskellige Ejere 1948 Jørgen Schmidt (1984-) Jørgen Emil Worsøe Maarup (adkomst ved auktionsskøde) Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Fra Gunderup sogns historie 2006 (pdf) - på side 14-15 findes beretning fra et besøg på gården.
Lundbæk

Lundbæk er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1450. Gården ligger i Bislev Sogn, Hornum Herred, Aalborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1804. Lundbæk har siden 1948 været landbrugsskole. Lundbæk Gods er på 28 hektar. Lundbæk Avlsgård er på 129 hektar. Ejere af Lundbæk (1450-1540) Vitskøl Kloster (1540-1552) Mikkel Nielsen Tornekrans (1552-1603) Christopher Mikkelsen Tornekrans (1603-1604) Dorthe Axel Juul gift Tornekrans (1604-1627) Iver Axelsen Juul (1627-1679) Ove Iversen Juul (1679-1690) Christian Ovesen baron Juel-Rysensteen (1690-1694) Jeanne Henriksdatter Rüse gift (1) Rantzau (2) Juul-Rysensteen (3) Daa (1694-1712) Gregers Valdemarsen Daa (1712-1735) Ove Henriksen baron Juul-Rysensteen (1735-1769) Otto Henrik Ovesen baron Juul-Rysensteen (1769-1782) Christian Frederik Ovesen baron Juul-Rysensteen (1782-1789) Christiane Dorothea Mohrsen gift (1) Juul-Rysensteen (2) von Adeler (1789-1842) Christian Frederik Christiansen baron Juul-Rysensteen (1842-1889) Niels Christiansen baron Juul-Rysensteen (1889-1907) Christian Frederik Adrian Nielsen baron Juul-Rysensteen (1907-1917) Vibeke baronesse Juul-Rysensteen gift baronesse Gyldencrone (1917) Niels Kaas (1917-1922) Erik Heiberg (1922-1932) Kay Iver Andersen (1932-1939) Olaf Kirketerp-Møller (1939) Slægten Kirketerp-Møller (1939) Statens Jordlovsudvalg (1939-1947) Laurenz Westerby (hovedbygningen) (1939-1940) Laurenz Westerby (avlsgården) (1940-1949) H. Thorndahl (avlsgården) (1949-1965) P. Pedersen (avlsgården) (1965-) Vagn Christensen (avlsgården) (1947-1948) Aalborg Amts Landboforening (hovedbygningen) (1948-) Lundbæk Landbrugsskole (hovedbygningen) Tordenkalven Vagabonden Tordenkalven, der bl.a. er beskrevet i Johannes V. Jensens Himmerlandshistorier, var ansat på Lundbæk, da han blev krøbling efter at være kastet af en ustyrlig hest. Lundbæk trinbræt Lundbæk fik billetsalgssted på Aars-Nibe-Svenstrup Jernbane (1899-1969), som i 1910 blev forlænget fra Aars til Hvalpsund. Der blev solgt billetter fra baneformandshuset, men der var ringe trafik, og billetsalget ophørte i 1921, hvor Lundbæk blev nedsat til trinbræt. Stationsbygningen blev solgt nogle år før banens lukning Den er bevaret på Algade 5, men har fået tilføjet en tilbygning, et par kviste og en vinterhave, der forbinder hovedbygning og retirade. Naturstien Nibe-Hvalpsund, som Naturstyrelsen har anlagt på det nedlagte banetracé, passerer lige forbi. Noter Eksterne kilder/henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Lundbæk Landbrugsskole
Lundeborg Kirke

Lundeborg Kirke er en kirke lidt uden for Lundeborg i Lundeborg Sogn i Svendborg Kommune på Sydfyn. Kirken er bygget i 1896 under navnet Lundeborg Bedehus. Bedehuset var ejet og administreret af stamhuset Broholm, indtil det overgik til menigheden i Lundeborg. I de første år var der kun gudstjeneste en gang om måneden og altergang to gange om året og altid på en hverdag. Først blev langhuset bygget, og senere blev det lille tårn tilføjet. Eksterne kilder og henvisninger Lundeborg Kirke hos KortTilKirken.dk
Lunden (Åsum Sogn)

For alternative betydninger, se Lunden. (Se også artikler, som begynder med Lunden) Lunden er en bebyggelse i den nordlige del af Åsum Sogn. Bebyggelsen ligger omkring vejen af sammen navn der fører fra Åsum til Bullerup, mod vest ligger H. C. Andersen Skoven og mod øst ligger Ringvej 3. Lundsgård ligger øst for Lunden, på den anden side af ringvejen, mens Lille Lundsgård ligger i selve bebyggelsen.
Lundestenen

Lundestenen (eller Lundekildesten) ligger i en privat have på Kildevej i Frejlev på Lolland og er en af Lollands største sten. Den har efter sigende uden held været forsøgt bortsprængt i 1940’erne. Man kan stadig se sporene efter sprængningen, der fjernede en del af stenens overjordiske dele. Den synlige del måler 2,2 * 6,8 * 5,6 m, og det formodes, at den stikker mindst 2 m ned i jorden. Det vil sige, at den vejer mindst 160 t. I 1956 blev stenen på ejerens foranledning fredet med en tinglyst servitut på ejendommen. Som med andre af den slags sten er der knyttet sagn til Lundestenen, som skal være blevet kastet af trolden i Væggerløse mod klokkerne i Toreby Kirke (der ligger ca. 6 km mod nord i en anden retning i forhold til Væggerløse på Falster). Når Lundestenen mærker duften af friskbagte pandekager (brød?) vender den sig. Den regionale cykelrute 38 (Paradisruten) fører tæt forbi stenen. Referencer
Lundgaard

Lundgaard er en Afbyggergård fra Vitskøl Kloster og er oprettet i første Fjerdedel af det 18de Aarh. af Anders M. Kjærulf og hovedbygningen er opført i 1914 med en have på 2 hektar. Gården ligger i Overlade Sogn Aars Herred, Ålborg Amt, Løgstør Kommune. Lundgaard Gods er på 380 hektar med Søgaard Ejere af Lundgaard (1722-1728) Anders Mortensen Kjærulf (1728-1730) Søren Andersen Kjærulf (1730-1732) Johanne M. Benzon gift Kjærulf (1732-1737) Peder Thøgersen de Lasson (1737-1756) Mathias Rosenkrantz de Lasson (1756-1808) Peder Rosenkrantz de Lasson (1808-1809) Boet efter Peder Rosenkrantz de Lasson (1809-1828) Johan Caspar de Mylius (1828-1859) Den Danske Stat (1859-1876) P. A. Bie (1876-1888) Enke Fru E. M. Grandjean gift Bie (1888-1902) Christian Bie (1902-1913) Enke Fru H. Vilstrup gift Bie (1913-1939) Ejnar S. Bie (1939-1959) Jens Bach Laursen (1959-1990) Aksel Bach Laursen (1990-1998) Aksel Bach Laursen / Per Bach Laursen (1998-) Per Bach Laursen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug / Lundgaard
Lundgårdskolen

Lundgårdskolen er en folkeskole i bydelen Tjørring ved Herning. Skolen har ca. 650 elever på alle klassetrin op til 9. klasse samt tre specialklasser og 2 modtagerklasse Det er således kommunens fjerdestørste skole. Skolen er opført i 1974. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside