NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Søværnets Kaserne

Søværnets Kaserne (også omtalt som Marinekasernen) er en kaserne på Nyholm i København opført 1908-1910 efter tegninger af Valdemar Birkmand. Kasernen blev taget i brug den 20. juni 1910. I perioden op til bygningen af kasernen var menigt personel blevet indkvarteret i kaserneskibe, blandt andre fregatten Sjælland, der efterhånden var ganske nedslidt, og man undersøgte muligheden for at indkvartere personellet i de eksisterende bygninger. Det viste sig dog ikke at være muligt. Man valgte derfor at bygge en trefløjet kaserne bag hovedvagten og arresten, der blev opført 1890 af C.T. Andersen. I dag benyttes kasernen ikke som en reel kaserne, men derimod som "hotel" og underbringelse for Forsvarets kursister og militære gæster på Holmen og København. Kasernen og arresten blev fredet i 1997 som led i den store fredning af bygninger på Holmen. Kilder marinehist.dk: Nyholm, en historisk vandring ISBN 87-991490-9-5
Estación Central de Copenhague

La Estación Central de Copenhague (en danés: Københavns Hovedbanegård, conocida popularmente como København H) es la principal estación de ferrocarril de Copenhague, Dinamarca. Es la estación de tren más grande de Dinamarca, aunque la cercana estación de Nørreport tiene un rendimiento de pasajeros más grande si se incluyen los servicios urbanos S-tog y de Metro. Está situado entre los barrios de Indre By y Vesterbro con entrada por Bernstorffsgade (en los jardines de Tivoli), Banegårdspladsen, Reventlowsgade y el acceso a las plataformas de Tietgensgade. La estación central de Copenhague es el centro de la red ferroviaria DSB que sirve a Dinamarca y cubre los destinos internacionales.​ Ofrece servicios de trenes InterCity y Express en toda Dinamarca, así como servicios a varios destinos internacionales, servicios de trenes regionales regulares y frecuentes desde y hacia Selandia y el sur de Suecia y los servicios ferroviarios de cercanías en la red S-tog. El edificio de la estación actual se inauguró en 1911 y es obra del arquitecto Heinrich Wenck. La estación cuenta con 7 plataformas y 13 vías. En el vestíbulo de la estación hay muchas tiendas pequeñas, cafeterías y restaurantes de comida rápida. Se encuentra en la zona tarifaria 1. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Estación Central de Copenhague. Sitio web oficial
Koppenhága főpályaudvar

Koppenhága főpályaudvar vasútállomás Dánia fővárosában, Koppenhágában. A vasútállomásra egyaránt érkeznek elővárosi (S-tog), regionális és nemzetközi járatok is. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Koppenhága–Fredericia/Taulov-vasútvonal Koppenhága-Fredericia-vasútvonal Boulevardbanen Koppenhága-Malmö-vasútvonal Kystbanen Køgebugtbanen Nordbanen Vestbanen Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Ørestad vasútállomás (Malmö centralstation, Göteborgs centralstation, Koppenhága-Malmö-vasútvonal, Øresundstog) Dybbølsbro vasútállomás (Høje Taastrup vasútállomás, Solrød Strand vasútállomás, Frederikssund vasútállomás, Vestbanen, A, B, C, S-tog Bx) Vesterport vasútállomás (Hillerød vasútállomás, Farum vasútállomás, Klampenborg vasútállomás, Buddinge vasútállomás, Nordbanen, A, B, C, S-tog Bx) Valby vasútállomás (Korsør Station, Koppenhága-Fredericia-vasútvonal) Nørreport vasútállomás (Østerport vasútállomás, Kystbanen, Øresundstog) Ny Ellebjerg vasútállomás (Hvidovre vasútállomás, Godsforbindelsesbanen ved København) Dybbølsbro vasútállomás (Ballerup vasútállomás, H) Vesterport vasútállomás (Østerport vasútállomás, H) Dybbølsbro vasútállomás (Køge vasútállomás, E, Køgebugtbanen) Vesterport vasútállomás (Holte vasútállomás, E) Copenhagen Airport, Kastrup vasútállomás (Copenhagen Airport, Kastrup vasútállomás, InterCityLyn) Odense vasútállomás (Aalborg Lufthavn Station, Struer vasútállomás, Sønderborg Station, InterCityLyn) Képgaléria Kapcsolódó szócikkek Dánia vasútállomásainak listája További információk Copenhagen-Portal - Central Station of Copenhagen (dán) Danish State Railways (dán) S-train (dán) Danish Rail Transport Agency (dán) Danish Ministry of Transport (dán) Koppenhága közlekedési információi (dán) Irodalom Larsen, Morten Flindt, Vi mødes under uret... Glimt af Livet på Københavns Hovedbanegård gennem tiden, Roskilde: Bane Bøger 1994. ISBN 87-88632-51-2 Poulsen, John, Byens Baner: Jernbanen i København gennem 150 år, Bane Bøger 1997. ISBN 87-88632-67-9 Poulsen, John, Københavns banegårde: København H. 1911-1986. december 1., Bane Bøger 1986. ISBN 87-88632-14-8 Poulsen, John m.fl., Københavns S-bane 1934-1984, Bane Bøger 1984. ISBN 87-88632-01-6 Poulsen, John og F. Larsen, S-banen 1934-2009, Bane Bøger 2009. ISBN 978-87-91434-20-4 Raabyemagle, Hanne og Poul Vitus Nielsen, "Fredningsværdier i dansk jernbanearkitektur", Fabrik og Bolig, 2 (1991). Vibæk, Jens (1989). "Debatten om Københavns 3. hovedbanegård 1864-1911". Historiske Meddelelser om København 1989. København: Københavns Kommune. ISBN 87-89457-00-5.
Stazione di Copenaghen Centrale

La stazione di Copenaghen Centrale (in danese Københavns Hovedbanegård, abbreviata in København H) è la principale stazione ferroviaria di Copenaghen, capitale della Danimarca. La stazione è gestita da Danske Statsbaner. Voci correlate S-tog Metropolitana di Copenaghen Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stazione di Copenaghen Centrale
Копенгаген (центральная станция)

Центральный вокзал Копенгагена (дат. Københavns Hovedbanegård; сокращённо København H, в разговорной речи обычно называют Hovedbanegården или просто Hovedbanen) — главный железнодорожный вокзал в Копенгагене, Дания, и крупнейший железнодорожный вокзал в стране. С более чем 100 000 пассажиров ежедневно он является второй по загруженности станцией в Дании после станции Нёррепорт. Вокзал расположен в центре города, между районами Индре-Бю и Вестербро. Главные входы расположены с улиц Бернсторфсгаде, Банегордспладсен и Ревентловсгаде, а доступ к платформам обеспечен также с Тьетгенсгаде. Вокзал является основным узлом железнодорожной сети DSB с обслуживанием национальных и международных маршрутов. Он обеспечивает междугородние и региональные перевозки по всей Дании и в Швецию, а также линии M3 и M4 метро Копенгагена. История Первая станция Первая деревянная железнодорожная станция в Копенгагене открылась 26 июня 1847 года, чтобы соединить город с первой железнодорожной линией Дании Копенгаген — Роскилле. Вторая станция С увеличением пассажиропотока в 1860-х годах было решено построить новую станцию, которая открылась в 1864 году. Станция была спроектирована в стиле рунбогенстиль, архитектор — Йохан Даниэль Херхольт. Третья и современная станция Нынешнее здание вокзала было открыто 1 декабря 1911 года и стало результатом работы архитектора Генриха Венка. Вокзал был построен в стиле национальный романтизм, и сочетает кирпич, гранит и декоративные элементы. Архитектура Здание вокзала — это гезамткунстверк, где каждая деталь, от декоративных окон до кованых вывесок, была разработана архитектором. Среди элементов декора — витражи с гербами датских городов. Линии Вокзал обслуживает: S-tog Копенгагена; Международные маршруты в Швецию и Германию; Линии M3 и M4 метро. Примечания Литература Флинт Ларсен, Мортен. Жизнь на Копенгагенском вокзале сквозь время : [дат.]. — Bane Bøger, 1994. — ISBN 87-88632-51-2. Ссылки Официальный сайт вокзала (на датском) Официальный сайт (на английском)
Gedser Fyr

Gedser Fyr er et fyrtårn på den sydligste del af Falster på Gedser Odde. Det er Danmarks sydligste fyrtårn. Fyret har haft en vigtig rolle, da Gedser Rev altid har været farlig for skibe, der ønskede at sejle syd om Falster. Gedser Rev Fyrskib blev etableret i 1895 for at gøre dette lettere. Det er muligt at få rundvisninger i fyret, hvilket udføres i samarbejde med Museum Lolland-Falster. Historie Det oprindelige tårn blev opført i 1801 og taget i brug året efter. Fyret var oprindeligt trækulsfyret og kunne ses på 10 kilometers afstand, men i 1846 blev det udskiftet med 12 vægelamper. I 1851 blev fyret forhøjet og der blev installeret faste linser. I 1896 blev lyset i tårnet udskiftet med petroleum. Under en storm i 1905 blev fyret ødelagt og ved genopbygningen blev tårnet forhøjet og linser blev udskiftet med et roterende linseapparat. Petroleum blev brugt til lys frem til 1943, hvor det blev ændret til elektrisk lys. Det elektriske lys kan ses 48 km væk. Referencer Eksterne henvisninger Gedser Fyr på fyrtaarne.dk. Indeholde liste over fyrpassere.
Gedser Fyr

Gedser Fyr ist ein nach dem Ort Gedser benannter Leuchtturm in Dänemark. Das Bauwerk steht etwa 1 Kilometer entfernt von Gedser Odde, dem südlichsten Punkt Dänemarks an der Südspitze von Falster. Geschichte Begonnen 1802 als Turm mit geschlossenem Kohlenkessel, der 1834 zu einem Spiegelapparat umgebaut wurde. Der Turm wurde 1851 erhöht und mit einem feststehenden Linsenapparat versehen. 1905 wurde der Turm noch einmal erhöht und der Linsenapparat durch einen rotierenden ersetzt, der mit einem Glühbrenner für Petroleum ausgestattet war. Von der Spitze des 20 m hohen Backsteinturms kann man bei klarem Wetter die Küste von Mecklenburg-Vorpommern in Deutschland sehen. Das Leuchtfeuer ist seit 1802 in Betrieb, wurde 1947 elektrifiziert und ab 1962 automatisiert. Bauwerkshöhe: 20 m Feuerhöhe: 26 m Tragweite: 18 sm Der Entwurf des Leuchtturms wird dem dänischen Seeoffizier und Kartographen Poul de Løvenørn zugeschrieben und ist seit 1802 einer der ältesten noch in Betrieb befindlichen Leuchttürme. Sein Name ist verbunden mit der Konstruktion des Leuchtturms Christiansø (1801–05), Sprogø Fyr (1809, neu 1868), Tunø Fyr (1811, später erhöht) und Stevens Alter Leuchtturm (1816–18), welcher schon seit 1932 in den Dänischen Denkmalschutz aufgenommen wurde. Mit der Zunahme des Schiffsverkehrs in der Kadettrinne musste südlich von Gedser Odde die Untiefe des Gedser Rev ab 1921 durch ein sicherndes Feuer mit dem Feuerschiff No. XVII besetzt werden. Nach der Beendigung 1972 wurde 2003 ein Festes Feuer (Fl.R.5s) - Gedser Rev installiert. Der Leuchtturm Gedser ist für den öffentlichen Verkehr gesperrt und nur von außen zu besichtigen. Siehe auch Leuchtfeuertypen Liste von Leuchttürmen in Dänemark Literatur Ove Hermansen: Danmarks fyrtårne og fyrskibe. Verlag Billesø & Baltzer, ISBN 978-87-7842-286-6 Weblinks Dansk Fyrliste 2020. (PDF; Seite 243 von 354) Søfartsstyrelsen; abgerufen am 15. November 2022 (dänisch). Danish Maritime Authority. Søfartsstyrelsen; abgerufen am 15. November 2022 (dänisch). Gedser Fyr. Danske fyrtårne.dk; abgerufen am 20. November 2022 (dänisch). Einzelnachweise
Ramboll

Rambøll Group A/S, también conocido como Ramboll, es una empresa multinacional danesa de arquitectura, ingeniería y consultoría . En los últimos 25 años, la empresa ha pasado de ser un negocio centrado principalmente en la región nórdica a tener oficinas en más de 35 países, con más de 18.000 empleados trabajando en proyectos en todo el mundo. Gran parte de la actividad de la empresa se centra en Europa, América del Norte, pero también en los mercados emergentes. Ramboll figura como una de las 15 mejores firmas de diseño internacionales del mundo en 2023. ​ Los principales trabajos y soluciones de la empresa son para clientes de los sectores de Edificación, Transporte, Energía, Medio Ambiente y Salud, Agua, Consultoría de Gestión y Arquitectura y Paisajismo. Propiedad Casi la totalidad de las acciones de Ramboll Group A/S son propiedad de la Fundación Ramboll (aproximadamente el 96,9%). El resto es propiedad de empleados de Ramboll y de Ramboll Group A/S. ​ Organización Ramboll Group A/S incluye varias unidades de negocio principales en mercados y geografías que abarcan la UE y los EE. UU., y con sucursales y oficinas en 35 países. Gestión El gobierno corporativo de Ramboll está compuesto por el Consejo de Administración del Grupo, el Comité Ejecutivo del Grupo, el Equipo de Liderazgo del Grupo y la Dirección Corporativa. El Consejo de Administración es responsable de la gestión de Ramboll Group A/S, mientras que el Comité Ejecutivo es responsable del funcionamiento diario de Ramboll Group A/S. ​ Unidades de negocio Dinamarca Suecia Noruega Finlandia Alemania Reino Unido Américas Asia-Pacífico Consultoría de Gestión Energía Arquitectura y paisaje Medio ambiente y salud Agua Edificios Transporte Referencias
Ramboll

Ramboll Group A/S (danois : Rambøll Gruppen A/S) est un groupe de sociétés de conseil en ingénierie basé à Copenhague au Danemark. Présentation Ramboll est actif dans les domaines de la construction, l'architecture, les transports et les infrastructures de communication, la gestion de la circulation et des transports, la gestion du patrimoine, l'énergie, le conseil en gestion et management. Références Liens externes Ramboll Groupe Portail des entreprises Portail du Danemark
Ramboll

Rambøll Group A/S, nota anche come Ramboll, è una società multinazionale danese di architettura, ingegneria e consulenza . Negli ultimi 25 anni, l'azienda si è espansa, passando dall'essere un'azienda focalizzata principalmente sulla regione nordica ad avere uffici in più di 35 paesi, con oltre 18.000 dipendenti impegnati in progetti in tutto il mondo. Gran parte dell'attività dell'azienda è concentrata in Europa, Nord America, ma anche nei mercati emergenti. Ramboll è elencato come uno dei 15 migliori studi di design internazionali al mondo nel 2023. I principali lavori e soluzioni dell'azienda sono rivolti a clienti nei settori dell'edilizia, dei trasporti, dell'energia, dell'ambiente e della salute, dell'acqua, della consulenza gestionale e dell'architettura e del paesaggio. Proprietà Quasi tutte le azioni di Ramboll Group A/S sono di proprietà della Ramboll Foundation (circa il 96,9%). Il resto è di proprietà dei dipendenti Ramboll e di Ramboll Group A/S. Organizzazione Ramboll Group A/S comprende numerose unità aziendali primarie in mercati e aree geografiche che abbracciano l'UE e gli Stati Uniti, con filiali e uffici in 35 paesi. Gestione La governance aziendale di Ramboll comprende il Consiglio di amministrazione del Gruppo, il Comitato esecutivo del Gruppo, il Leadership Team del Gruppo e la direzione aziendale. Il Consiglio di Amministrazione è responsabile della gestione di Ramboll Group A/S; mentre il Consiglio Esecutivo è responsabile delle operazioni quotidiane di Ramboll Group A/S. Unità aziendali Danimarca Svezia Norvegia Finlandia Germania Regno Unito Americhe Asia-Pacifico Consulenza direzionale Energia Architettura e paesaggio Ambiente e Salute Acqua Edifici Trasporto Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ramboll Collegamenti esterni (EN) Sito ufficiale, su ramboll.com.
Ramboll

Ramboll (I Danmark Rambøll) är ett tekniskt konsultföretag inom infrastruktur och samhällsbyggnad med uppdrag i hela världen. Rambollkoncernen har 15 000 medarbetare på 300 kontor i 35 länder. Ramboll ägs av Rambøllstiftelsen, med säte i Danmark, där Rambøllgruppen också har sitt huvudkontor (i Ørestad, Köpenhamn). Historik Ramboll startades i Köpenhamn 1945 av två danska ingenjörer, Børge Johannes Rambøll och Johan Georg Hannemann. De två ingenjörerna kompletterade varandra medan Hanneman var den kunnige ingenjören med förmåga att visualisera vilken konstruktion som helst på ett par sekunder representerade Börge Ramböll den humanitära och utvecklingsfokuserade sidan av företaget. Ramboll Sverige AB bildades 2003 genom att stiftelseägda Rambøll köpte börsnoterade Scandiaconsult. VD för Ramboll Sverige AB är Anette Seger. Det svenska huvudkontoret ligger på Södermalm i Stockholm. En känd byggnad i Sverige som Ramboll ritade är Järnvägsbron över Södertälje kanal i Södertälje (invigd 2010 och prisbelönt). Ramboll står som konstruktör för Slussens nya huvudbro (beräknad invigning i augusti 2020). Uppdrag (urval) Källor Årsredovisning 2008 (engelska) Årsredovisning 2007 (engelska) Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ramboll. Ramboll Groups webbplats (engelska) Ramboll Sveriges webbplats
Keldsnor Fyr

Keldsnor Fyr er et dansk fyrtårn på den sydøstlige spids af øen Langeland, og det markerer for skibsfarten overgangen fra Kiel Bugt til Langelandsbæltet. I dag er området lukket for offentligheden. Det 34 meter høje fyrtårn, opkaldt efter det nærliggende nor, Keldsnor, blev bygget i 1905. Det erstattede Fakkebjerg Fyr, som havde været i drift cirka halvanden kilometer mod nordvest siden 1806. 1885 blev det første fyr ved Keldsnor opført og bestod af en jernstang med en lanterne. Keldsnor Fyr gik i drift med en roterende fresnellinse og en petroleumskappe-brænder og blev elektrificeret i 1948 og har en flammehøjde på 39 meter. Fyret havde fire ansatte, der alle boede på stedet, og den første fyrmester var Johan Christian Ryder. I 2006 blev Keldsnor Fyr solgt for 6 millioner kroner til en privatperson, der bruger den fredede bygning og den 7.285 m² store ejendom som fritidsbolig. Driften og vedligeholdelsen af fyret er forblevet i statens hænder. Kilder og henvisninger Keldsnor. fyrtaarne.dk, hentet 16. marts 2014 Dansk Fyrliste 2015. (PDF; 5,3 MB) Søfartsstyrelsen, hentet 15. januar 2018
Keldsnor Fyr

p4 Keldsnor Fyr ist ein dänischer Leuchtturm auf der Südostspitze der Insel Langeland und er markiert für die Seeschifffahrt den Übergang von der Kieler Bucht zum Langelandsbelt. Der nach einem Strandsee in unmittelbarer Nähe benannte und 34 Meter hohe Leuchtturm wurde 1905 erbaut. Er löste Fakkebjerg Fyr ab, das seit 1806 etwa anderthalb Kilometer nordwestlich in Betrieb war. Keldsnor Fyr ging mit einer rotierenden Fresnel-Linse und einem Petroleumglühstrumpfbrenner in Dienst und wurde 1948 elektrifiziert. Im Jahr 2006 wurde Keldsnor Fyr für 6 Mio. Dänische Kronen an einen Privatmann verkauft, der die denkmalgeschützten Gebäude und das 7.285 m² große Grundstück als Freizeitgelände nutzt. Der Betrieb und die Instandhaltung des Leuchtfeuers sind in staatlicher Hand geblieben. Der Runddysse von Lunden liegt in der Nähe des Keldsnor Fyr. Weblinks Keldsnor. fyrtaarne.dk, abgerufen am 16. März 2014 (dänisch). Dansk Fyrliste 2015. (PDF; 5,3 MB) Søfartsstyrelsen, abgerufen am 15. Januar 2018 (dänisch).
Keldsnor fyr

Keldsnor fyr är en 34 meter hög fyr på södra spetsen av ön Langeland i Danmark mellan Kielbukten och Langelands Bält. Fyren, som är uppkallat efter udden och lagunen Keldsnor, ersatte fyren på Fakkebjerg från år 1806 några kilometer mot väst. Den första fyren på platsen var en lykta som hissades upp i en järnställning. Den tändes varje kväll från 1885 till 1905 då den nuvarande fyren byggdes. Den utrustades med en fresnel-lins och en fotogendriven brännare med glödnät som år 1948 ersattes med en glödlampa. Fyren var bemannad till 1991 då den automatiserades. År 2006 såldes fyren och byggnaderna till en privatperson men drift och underhåll av själva fyren sköts av danska staten. Byggnaderna har bytt ägare vid flera tillfällen sedan dess. Källor
Dæmpegårdsdyssen

Der Dæmpegårdsdyssen (auch Kongedyssen genannt) liegt am nördlichen Rand des Tokkekøb Hegn, südlich des Frederik 7 Vej bei Lillerød und Blovstrød auf Nordseeland in Dänemark. Der Dolmen wurde zwischen 3000 und 2800 v. Chr. in der Jungsteinzeit als Anlage der Trichterbecherkultur (TBK) errichtet und besteht aus zwei ziemlich mittig, innerhalb eines etwa 40 m langen rechteckigen Hünenbettes (dänisch Randstenskæde) liegenden, unterschiedlich großen, parallelliegenden Dolmen, von denen einer in einem Steinkreis liegt. Die Blöcke des Steinkreises sind fast ebenso groß wie die Träger der Kammer, aber bedeutend kleiner als die Findlinge der rechteckigen Anlage im Kongedyssen. Der Dolmen in der runden Steinsetzung ist auch erheblich kleiner. Gleichartige Beispiele dürften laut L. Kaelas für die Priorität von Runddolmen sprechen, weil es schwer vorstellbar ist, dass man einen Runddolmen in ein existierendes Langbett hineingebaut hat. Ein ähnlicher Befund liegt in Bohuslän vor. Der Dolmen von Haga liegt in einem Steinkreis, der von einem rechteckigen Steinrahmen umgeben zu sein scheint. Der südwestliche, kleinere Dolmen (beide sind wahrscheinlich Urdolmen) ist durch quer im Hügel liegende Steinreihen separiert. Die Randsteine des Hünenbettes sind, bis auf zwei, vollständig. In den 1860er Jahren wurde die Megalithanlage vom dänischen König Frederik VII. und H. C. Jørgensen ausgegraben. Während der Ausgrabung wurde eine kleine Axt aus der Jungsteinzeit gefunden. Der an Archäologie interessierte König hatte bereits in frühen Jahren an Ausgrabungen teilgenommen und organisierte zahlreiche archäologische Untersuchungen insbesondere in der Jægerspris Kommune. Eingerahmt in einem Quadrat, sind des Königs Monogramm und das Datum 30. Mai 1860 eingeritzt. Am Schlussstein der großen Kammer finden die Buchstaben „LD“, die für Louise Gräfin Danner die morganatische Ehefrau des Königs. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber im Tokkekøb Hegn Großsteingräber in Dänemark Literatur Peter V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 295. Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 223. Weblinks Foto Beschreibung dän. Bild und Skizze Beschreibung dän. und Karte Video
Mosaisk Nordre Begravelsesplads

Mosaisk Nordre Begravelsesplads er en jødisk kirkegård i Møllegade på Nørrebro. Begravelsespladsen etableredes i 1694 og udvidedes flere gange (1704, 1715, 1748, 1768, 1805, 1831 og 1851), indtil den med udvidelsen i 1855 nåede sin nuværende størrelse. Kendte personer begravet på begravelsespladsen David Baruch Adler, vekselerer Hanna Adler, underviser Joel Ballin, grafiker Samuel Jacob Ballin, læge Sophus Berendsen, fabrikant Herman Bing, boghandler Jacob Herman Bing, fabrikant Meyer Herman Bing, fabrikant Gerhard Bonnier, forlagsboghandler Simon Aron Eibeschütz, legatstifter Liepmann Fraenckel, portrætmaler David Halberstadt, grosserer Ludvig Heckscher, sagfører Nathan Henriques, maler Sally Henriques, maler Samuel Henriques, maler Isaac W. Heyman, erhvervsmand Samuel Jacobi, læge Ahron Jacobson, gravør Albert Jacobson, ædelstenskærer David Ahron Jacobson, gravør Salomon Ahron Jacobson, gravør Isidor Kalckar, maler Israel Levin, filolog Moritz Levy, nationalbankdirektør Moritz G. Melchior, grosserer Moses Melchior, grosserer Nathan Melchior, øjenlæge Moses Mendel, grafiker P.G. Philipsen, forlagsboghandler Salomon Soldin, boghandler Arnold Wallick, teatermaler Abraham Wolff, overrabbiner Se også Mosaisk Vestre Begravelsesplads Kilder Eksterne henvisninger Mosaisk Nordre Begravelsesplads på gravsted.dk