NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nazarethkirken

Nazarethkirken i Ryslinge (Ryslinge Sogn, Ringe Provsti, Fyens Stift) blev indviet 8. august 1866, efter at den populære præst Vilhelm Birkedal var blevet afskediget som sognepræst i byen på grund af en kritik af kong Christian 9., hvem han i frustration over nederlaget til Tyskland i 1864 havde bedt Gud give "et dansk hjerte". Kirkens dåbsfad er skænket af N.F.S. Grundtvig, der bifaldt dannelsen af det, der blev Danmarks første valgmenighed. Komponisten Thorvald Aagaard fungerede i en periode som organist ved kirken. Under præsten Torkild Skat Rørdam dannede en del af menigheden i 1921 Ryslinge grundtvigske Valgmenighed, der i dag hedder Ryslinge Valgmenighed, på grund af uenighed om præstens liberal-teologiske linje. Rørdams menighed overgik i 1925 til frimenighed, hvilket skyldtes en strid angående dåbsritualet. I dag eksisterer både Ryslinge Frimenighed og Ryslinge Valgmenighed, der deles om kirken. Eksterne kilder og henvisninger Frimenighedens hjemmeside Valgmenighedens hjemmeside Nazarethkirken hos KortTilKirken.dk
Nebbegård

Ikke at forveksle med Nebbegård (Blovstrød Sogn). Nebbegård er en gammel hovedgård på nordsiden af Rands Fjord. Hovedbygningen er opført i 1660 og ombygget i 1770 ved Anders Møller. Det var på Nebbegård at Valdemar Atterdag den 22. juli 1348 endelig kom til en overenskomst med de holstenske grever. Nebbegaard Gods er på 168 hektar. Ejere af Nebbegaard (før 1354) Kronen (1354-1401) Tue Nielsen (1401-1435) Henrik Limbek nr1 (1435-1475) Claus Henriksen Limbek nr1 / Henrik Henriksen Limbek nr2 (1475-1505) Hartvig Clausen Limbek (1505-1536) Claus Hartvigsen Limbek nr2 (1536-1541) Erik Krummedige (1541-1557) Sidsel Rosenkrantz gift Krummedige (1557-1578) Birgitte Rosenkrantz (1578-1660) Kronen (1660-1693) Jens Lauridsen Risom nr1 (1693-1694) Christian Jensen Risom (1694-1695) Jens Jensen Risom nr2 / Jochum Jensen Risom (1695-1709) Jochum Jensen Risom (1709-1710) Karen Lauridsdatter Bang gift (1) Risom (2) Bolvig (1710-1733) Enevold Madsen Bolvig (1733-1760) Jochum Enevoldsen Bolvig / Laurids Enevoldsen Bolvig (1760-1783) Laurids Enevoldsen Bolvig (1783-1810) Jens Christoffer Lauridsen Bolvig (1810-1822) Christian Høst Secher (1822-1842) Andreas Jepsen Bødtcher (1842-1846) Carl Frederik Martini (1846-1856) Hansen (1856-1867) Peter Jantzen Holst (1867-1871) Otto Peter Axel Basse baron Reedtz-Thott (1871-1873) Ernst Frederik baron Düring-Rosenkrantz (1873-1879) Jørgen Christian Hvenegaard (1879-1901) Joachim C. baron von Wedell-Wedellsborg (1901-1912) Johan Frederik Carøe (1912-1915) M. Beck (1915) Harald C. Juhl (1915-1916) A. I. Overgaard (1916-1918) N. P. Autzen (1918) S. W. Lyngbye (1918-1923) S. L. Christie (1923-1939) Egil Schou (1939-1955) Otto Møller (1955-1967) Enke Fru Aagot Møller (1967-2020) Johannes Andersen (2020-) Johannes Bundgaard Andersen Referencer
Nebbelunde Kirke

Nebbelunde Kirke er en kirke i landsbyen Nebbelunde nord for Rødby på Lolland. Udsmykning Kirkens altertavle, der er malet cirka 1625 udgør sammen med alterbordets forside en harmonisk helhed. Tidligere har Nebbelunde kirke muligvis haft en kalkmalet udsmykning udført af Brarup-værkstedet. Den hellige familie på korets østvæg stammer formentligt fra Brarup-værkstedet. Billedet er velbevaret med grønne, gule, sorte og røde farver og som noget sjældent også blå. Altertavlen og Den hellige familie har stor lokal betydning og er også af en vis national interesse. Referencer Eksterne henvisninger Nebbelunde Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Nebbelunde Kirke hos KortTilKirken.dk
Nedergård (Bøstrup Sogn)

For alternative betydninger, se Nedergård. (Se også artikler, som begynder med Nedergård) Nedergård er en gammel gård, som nævnes første gang i 1409 og ligger i Bøstrup Sogn, Langelands Nørre Herred, Langeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1867 ved Julius Tholle. Hovedbygningen er privat beboelse. Nedergård Gods er på 341 hektar med Gralegaard. Stamhuset Nedergaard omfatter hovedgården Nedergård med Svalebøllegård på ca. 87 tdr. hartkorn af slags. Jordtillinggendet er 540 tdr. land og skovarealet 140 tdr. land. Stamhuset blev oprettet 1775 for Otto Ditlev Kaas og ophørte i 1930 med lensafløsningen. Ejere af Stamhuset Nedergaard (1731-1755) Christian Banner-Kaas (Mur) (1755-1778) Otto Ditlev Kaas (Sparre) (1778) Edel Sophie Ottesdatter Kaas (Sparre) (1778-1804) Frederik Christian Kaas (Mur) (1804-1811) Otto Ditlev Kaas-Lehn (Mur), lensbaron Guldborgland (1811-1857) Henrik Valentin Eicksted Kaas (Mur) (1857-1865) Henrik Valentin Kaas (Mur) (1865-1911) Gebhardt Valentin Kaas (Mur) (1911-1920) Otto Ditlev Kaas (Mur) (1920-1936) Gebhardt Marius Cay Vilhelm Ove Kaas (Mur) Ejere af Nedergård (1391-1409) Niels Jepsen Algudsen (1409-1438) Niels Jepsen Algudsen / Bo Jepsen Algudsen (1438-1455) Jep Nielsen Algudsen (1455-1476) Jep Nielsen Algudsen / Thomas Baad (1476-1510) Peder Jepsen Algudsen (1510-1558) Algud Pedersen Algudsen (1558-1566) Per Algudsen (1566-1570) Kirsten Algudsdatter Algudsen gift Akeleye (1570-1588) Knud Mikkelsen Akeleye (1588-1589) Mikkel Knudsen Akeleye (1589-1625) Hans Urne (1625-1631) Margrethe Hansdatter Urne / Karen Hansdatter Urne gift Manneskjold (1631) Claus Brockenhuus (1631-1638) Claus von Buchwaldt (1638-1676) Frederik Clausen von Buchwaldt (1676-1684) Joachim Christopher Frederiksen von Buchwaldt (1684-1686) Abel Dorothea Thienen gift (1) von Buchwaldt (2) Rantzau (1686-1694) Frederik Rantzau (1694-1699) Frederik Ahlefeldt (1699) Laurids Pedersen Schmidt (1699-1704) Nicolaus von Rumohr (1704-1716) Otto Kaas (Sparre) (1716-1731) Rudbek Ottesen Kaas (Sparre) (1731) Sophie Charlotte Brockdorff gift (1) Kaas (2) Banner-Kaas (1731-1755) Christian Banner-Kaas (Mur) (1755-1778) Otto Ditlev Kaas (Sparre) (1778) Edel Sophie Ottesdatter Kaas (Sparre) gift Kaas (mur) (1778-1804) Frederik Christian Kaas (Mur) (1804-1811) Otto Ditlev Kaas-Lehn (Mur) (1811-1857) Henrik Valentin Eicksted Kaas (Mur) (1857-1865) Henrik Valentin Kaas (Mur) (1865-1911) Gebhard Valentin Kaas (Mur) (1911-1920) Otto Ditlev Kaas (Mur) (1920-1936) Gebhardt Marius Cay Vilhelm Ove Kaas (Mur) (1936-1937) Stanley Burnmeister (1937-1959) Frederik Sander (1959-2001) Jørgen Frederik Sander (2001-2012) Jens-Ulrik Sander (2012-) Hans Michael Jebsen
Nellemanns Have

Nellemanns Have er en have på ca. 6 hektar i Sæby, Frederikshavn Kommune, anlagt i 1925 af landinspektør Nic. Nellemann (født 1892 på Fyn, død 1976). Haven har Nordeuropas største samling af paradisæbletræer. Historie Efter sin eksamen i 1913 blev Nic. Nellemann ansat i et landinspektørfirma i Nørresundby, og han købte i 1934 firmaet. Nellemann havde ønsket en sommerhusgrund, og han valgte et område i Sæby. I 1925 købte han 2 tdr. uopdyrket jord af Arenfeldt fra Sæbygård slot, det bestod af en grusgrav, et par moser/vandhuller og en lyngbeklædt istidsskrænt, som han i årene derefter forvandlede til en prydhave. Der blev tilkøbt nye områder flere gange i årene frem til starten af 1970'erne, hvor haven og de omkringliggende arealer var ca. 12 hektar. Nic. Nellemann modtog i 1940'erne Det Jydske Haveselskabs pokal for "Det smukkeste haveanlæg i Jylland" tre år i træk. I slutningen af 1960'erne var der ca. 100 kinesiske arter af paradisæbletræer samt en række krydsninger. Nellemann fremavlede selv adskillige nye arter, ligesom han lavede mange forsøg med at frembringe frøplanter. Han førte et register over sine træer helt frem til sin død i 1976. Herefter fortsatte sønnen Ib Nellemann arbejdet med haven frem til sin død. Haven var misligholdt i en årrække, men gennemgik 2011 en omfattende reetablering. I 2006 blev foreningen Nellemanns Haves Venner dannet, da haven var i overhængende fare for at blive udstykket. Foreningen har sammen med Nic. Nellemanns Fond og Frederikshavn Kommune arbejdet sammen om renoveringen af haven siden 2008. Hele området skal genskabes som Nellemanns oprindelige plan, så dette foregår i et samarbejde med forskellige eksperter, bl.a. Henrik Arildskov fra TV2/Nords haveprogram. Haven er i disse år atter ved at blive en turistattraktion i Nordjylland. Eksterne henvisninger Havens hjemmeside
Nibstrup

Nibstrup er en mindre hovedgård i Brønderslev Sogn. Ejere 1454 – ca. Axel Lagesen 1470 Movrids Nielsen (Gyldenstierne) 1503 – ca. Anna Movridsdatter 1545 Movrids Olsen Krognos 1550 Eline Mogensdatter Gøye Jens Markorsen (Rodsteen) 1590 – ca. Knud Olufsen Brockenhuus 1604 Erik Mogensen Kaas Mogens Eriksen Kaas 1609 – ca. Christoffer Lunov 1624 Magdalene Ahlefeldt 1635 – ca. Mogens Eriksen Kaas Johanne Kaas 1684 Johan Urne 1699 Hans Wolf v. Mühlheim og Axel Jørgensen Arenfeldt 1701-06 Axel Jørgensen Arenfeldt 1706 Peder Nikolaj Motzfeldt 1718 Jesper de Jespersen 1744 Claus Edvard Ermandinger 1751 Laurs Sørensen Møller 1758 Andreas Holgersen Skeel 1770 Peder Sørensen Thorup 1771 Anne Jørgensdatter 1776 Søren Pedersen Thorup 1791 Carsten Werchmester Lassen 1822 Ide Helvike Birgitte Mollerup 1830 Bertel Friis Thorbjørn Riber 1836 Carl Christian von Støcken 1856 Geert Geelmuyden 1863 Carl Christian von Støcken 1873 Hans Peter Høyer 1892 Johan Martin Chr. Ankerstjerne 1907 Peder Chr. Rask 1909 A. og C. Andersen 1910 Mikkel Mikkelsen 1919 Laurids Jensen og Christen Jensen 1920 Jens Jensen 1927 Laurids Jensen 1933 Aalborg Bys og Omegns Sparekasse 1933 Jacob Chr. Jensen 1934 Otto Pedersen Referencer
Nicolai Biograf og Café

Nicolai Biograf og Café er en art cinema-biograf ud mod Blæsbjerggade, ved siden af Kolding Stadsarkiv i kulturkomplekset Nicolai i Kolding. Biografen drives af foreningen FILM6000, der blev oprettet i 1999, og i 2002 opnåede 'art cinema'-støtte fra Det Danske Filminstitut. I 2005 flyttede foreningen ud af Det Lille Teater i Klostergården og om til de nye lokaler i Nicolai-komplekset. Biografen har to sale med hhv. 81 og 48 pladser. Referencer Eksterne henvisninger Hjemmeside Arkiveret 26. juni 2019 hos Wayback Machine Film 6000 i Det Centrale Virksomhedsregister (CVR)
Niels Steensens Gymnasium

Niels Steensen Grundskole og Gymnasium (forkortet NSG) er en jesuiterskole på Sankt Kjelds Gade på Østerbro i København, som rummer både en grundskole og et gymnasium. Skolen drives med udgangspunkt i den ignatianske pædagogik og tradition. Skolens hovedbygning er forbundet med Sankt Augustins Kirke på Jagtvej overfor Fælledparken. Historie Skolen blev grundlagt i 1950 af jesuiterordenen, som ejer skolens hovedbygning. Hovedbygningen er fra 1914 og rummede oprindeligt et kloster for benediktinersøstre. På grund af behov for flere og bedre faciliteter til specielt idræt og naturvidenskab opførte skolen i 1960 en bygning på Australiensvej. Bygningen bliver i dag kaldt "Australien" af elever der går på skolen. Jesuitterne navngav skolen efter den store danske naturvidenskabsmand og katolske teolog og biskop Niels Steensen, der i 1988 blev saligkåret af pave Johannes Paul II i Rom. Begrundelsen for at opkalde skolen efter Niels Steensen var, at han mæglede mellem både protestantisme og katolicisme og mellem videnskab og religion. Skolen er den eneste i Norden, der er drevet af jesuiterordenen. I 2017 lå gymnasiet ifølge Undervisningsministeriet i top 25 blandt 823 gymnasiale uddannelser (inklusive HTX, HHX og HF) med et eksamensgennemsnit på 8,0,mens landsgennemsnittet for de almene gymnasier (STX) isoleret set var 7,4. Ifølge en undersøgelse foretaget af CEPOS fra 2017 ligger Niels Steensens Gymnasium som nummer fire i toppen af gymnasier med den bedste undervisningseffekt, det vil sige gymnasier der får eleverne til at opnå en højere karakter, end man kan forvente. I dag koster det kr. 1.650 om måneden at gå i grundskolen og kr. 1.200 om måneden i gymnasiet. Rektorer Henvisninger Eksterne henvisninger Niels Steensens Gymnasiums hjemmeside Niels Steensens Gymnasiums nr. 5
Nielstrup (Svendborg Kommune)

For alternative betydninger, se Nielstrup. (Se også artikler, som begynder med Nielstrup) Nielstrup er oprindelig en landsbyhovedgård, der i tidens løb har opslugt de andre gårde i byen, gården nævnes første gang i 1325. Gården var en avlsgård under Baroniet Lehn / Hvidkilde Gods fra 1749 til 1980. Nielstrup ligger i Ollerup Sogn, Sunds Herred, Egebjerg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1820. Nielstrup Gods er på 142 hektar Ejere af Nielstrup (1325-1350) Niels Brock (1350-1365) Eske Nielsen Brock (1365-1372) Kronen (1372) Johanne Brock (1372-1408) Jens Andersen Brock (1408-1423) Henning Kabel (1423-1439) Henning Kabel / Jep Basse (1439) Elsebe Henningsdatter Kabel gift (1) von Vitzen (2) Bjørn (3) Bryske (1439-1455) Johan Bjørnsen Bjørn (1455-1462) Johan Bjørnsen Bjørn / Anders Eriksen Gyldenstierne (1462-1495) Joachim Johansen Bjørn (1495-1500) Joachim Joachimsen Bjørn (1500-1502) Poul Laxmand (1502-1505) Kronen (1505-1523) Bjørn Johansen Bjørn (1523-1547) Johan Bjørnsen Bjørn (1547) Maren Johansdatter Bjørn gift Dyre (1547-1587) Iver Lunge Dyre (1587-1614) Gertrud Iversdatter Dyre gift Bryske / Sophie Iversdatter Dyre gift von Qualen (1614-1660) Eiler Høg (1660-1682) Niels Lauritsen / Niels Krabbe (1682-1695) Anne Cathrine Nielsdatter Lauritsen gift von Hobe / Nicolaj Nielsen Lauritsen (1695-1749) Jørgen Ernst von Hobe (1749) Edel Margrethe von Løwenhielm gift (1) von Hobe (2) Lehn (1749-1760) Johan Lehn (1760-1804) Poul Abraham Lehn (1804) Sophie Amalie Poulsdatter Lehn gift Rantzau (1804-1806) Hans Rantzau-Lehn (1806-1834) Sophie Amalie Poulsdatter Lehn gift Rantzau (1834) Pauline Christine Hansdatter Rantzau-Lehn gift von Holsten (1834-1860) Frederik Christian von Holsten-Charisius-Lehn (1860) Christine Henriette Barner-Kaas-Lehn gift Rosenørn (1860-1892) Otto Ditlev Rosenørn-Lehn (1892-1904) Erik Christian Hartvig Rosenørn-Lehn (1904) Anna Christiane Adelheild Eriksdatter Rosenørn-Lehn gift Ahlefeldt-Laurvig (1904-1909) Frederik Ludvig Vilhelm greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1909-1910) Anna Christiane Adelheild Eriksdatter Rosenørn-Lehn gift Ahlefeldt-Laurvig (1910-1954) Christian Erik Julius greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1954-1981) Axel greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1981-) Thomas greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn
Nim Kirke

Nim Kirke kirke ligger små 10 km nordvest for Horsens i det tidligere Nim Herred, Skanderborg Amt, nu Horsens Kommune, Region Midtjylland. Kirken deler præst med Underup og Føvling Kirker. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. De retkantede døre er bevaret, norddøren i tilmuret tilstand. Tårn og våbenhus stammer fra sengotisk tid men er noget omdannet. I våbenhuset ses en figurgravsten over Christopher Holgersen (død 1622) og hustru. Christoffer Holgersen var uægte barn af Holger Ottesen Rosenkrantz til Boller. Kor og skib har flade lofter. Korbuen er bevaret med kragbånd, der prydes af dobbelte tovstave og løver på enderne mod skibet. Alterbordet dækkes af et renæssancepanel. Den gamle altertavle med maleri fra 1837 af A. Schumann fra Horsens blev genopstillet på alteret i 1959 som afløsning for en altertavle fra 1907 med en kopi efter Bloch, denne altertavle er nu ophængt i tårnrummet. Prædikestolen er et renæssancearbejde med årstallet 1614, som dog næppe er oprindeligt, øverst ses våben for Christopher Holgersen og hustru. På nordvæggen ses et sengotisk korbuekrucifiks. Den romanske granitdøbefont har løver og bladværk i lavt relief. Eksterne kilder og henvisninger Nim Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Nim Kirke - korttilkirken.dk Nim Kirke Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine - nordenskirker.dk
Nislevgård

Nislevgård nævnes første gang i 1588 og var en avlsgård under Ravnholt Gods fra 1752 til 1925. Gården ligger i Otterup Sogn, Lunde Herred (Odense Amt), Otterup Kommune . Hovedbygningen er opført i 1895. Nislevgård er i dag efterskole. Ejere af Nislevgård (1581-1588) Kronen (1588-1610) Hans Mule (1610-1630) Breide Rantzau (1630-1658) Slægten Rantzau (1658-1678) Hans Johansen Lindenov (1678) Mette Hansdatter Lindenov gift (1) Urne (2) Sehestedt (1678-1699) Christoffer Caisen Sehestedt (1699-1740) Christian Christoffersen Sehestedt (1740-1754) Charlotte Amalie Frederiksdatter von Gersdorff gift Sehestedt (1754-1757) Sophie Hedevig Christiansdatter Friis gift Juul (1757-1766) Ove Juul nr1 (1766-1788) Christian Sehestedt Juul nr1 (1788-1815) Ove Christen Sehestedt Juul nr1 (1815-1861) Christian Sehestedt Juul nr2 (1861-1882) Ove Sehestedt Juul nr2 (1882-1925) Christian Ove Sehestedt Juul nr3 (1925-1926) Statens Jordlovsudvalg (1926-1980) Spædbørnshjemmet Nislevgård (1980-) Nislevgård Efterskole Ekstern henvisninger Nislevgård Efterskole
Nivaagaard Brickworks

Nivaagaard Brickworks (Danish: Nivaagaards Teglværk) was one of two major brickworks at Nivå in North Zealand, Denmark. Its former Hoffmann kiln was listed on the Danish registry of protected buildings and places in 1985 and is now operated as a museum under the name Ringovnen. History One of the farms in the village of Nive was in 1707 closed down by Queen Louise and the site was instead used for the establishment of a brickworks which was used for manufacturing bricks for the construction of Hirschholm Palace. The brickyard was after a while leased by master mason Lars Eriksen (born 1753). It returned to the crown after his death but was after a few years then leased by tanner Hans Peter Frode from Helsingør. In 1765, it was ceded to Jørgen Birch in return for the payment of an annual fee "as long as the necessary materials for the operation of the brickyard was available at the site". The next owner was Jacob Kielskov. He was in 1781 exempted from payment of the annual fee since the operations were no longer profitable and was therefore discontinued. The brickyard changed hands many times over the next 80 years. In the 1840s, the continuous production of bricks was finally revived. The brickyard was modernized and a steam engine was installed in 1857. In 1862, Nivaagaard was acquired by Alfred Hage. Copenhagen was at the moment experiencing a major construction boom and with its strategic location on the coast north of the city, the brickyard proved a good investment. With the loss of Schlesvig in the Second Schleswig War, Denmark also lost control of many of its most important brickworks. A long kiln was constructed in 1869 and Hage commissioned Friedrich Eduard Hoffmann to construct a Hoffmann kiln in 1870. Hage also constructed a long pier which was used for the shipment of bricks to Copenhagen. Nivaagaard and the associated brickyard were after Hage's death in 1974 continued by his son Johannes Hage. He once again modernized the operations in 1918. Johannes Hage died in 1923 and left Nivaagaard to Den Hageske Stiftelse. The Hoffmann kiln remained in use until 1967. The brickworks closed in 1981. See also Cathrinesminde Brickworks Klostermosegaard Brickworks Niverød Brickworks Hakkemose Brickworks References External links Official website Source
Nivaagaard Teglværk

Nivaagaard Teglværk var ett tegelbruk i Nivå i Danmark, som hörde till Nivågård. Tack vare den lokala moränlerans kvalitet och närheten till Köpenhamn längs Öresundskusten blev Nivå från mitten av 1800-talet ett vikitigt område för tegeltillverkning, med tre tegelbruk: Nivaagaard Teglværk, Niverøds Teglværk och Sølyst Teglværk. Produktionen kan på det äldsta, Nivaagaard, spåras tillbaka till ett gårdstegelbruk, som åtminstone från 1701 levererade tegel till slottsbyggen på Nordsjälland, bland andra till drottning Louises ombyggnad av jaktslottet Hirschholm. Nivaagaard Teglværk hade därefter många ägare. Lars Erichsen var den ägare, som drev bruket under längst tid, från 1717 till sin död 1746, under vilken period bruket tillverkade mursten till drottning Sofia Magdalenas byggnadsprojekt på Hirschholms slott. Lars Erichsen startade också ett tegelbruk i Karlebo och köpte ett igångvarande i Vedbæk. Driften upphörde på 1780-talet. Tegeltillverkning återupptogs på 1840-talet med en moderniserad produktionsprocess och 1857 tog Nivaagaard som första danska tegelbruk en ångmaskin i drift. Godset och tegelbruket övertogs 1862 av Alfred Hage och efter Dansk-tyska kriget 1864, då Danmark förlorade flera tegelbruk genom landavträdelse, blomstrade driften. Efter Alfred Hage död 1872 övertogs Nivågård av sonen Johannes Hage. En långugn byggdes 1869 och 1870 en ringugn, som konstruerades av ringugnens uppfinnare Friedrich Eduard Hoffmann. Nivaagaard blev därefter storleverantör till nyuppförda byggnader i Köpenhamn. Hage fortsatte effektiviseringen, och på 1870-talet levererade tegelbruket årligen fem miljoner mursten och 300.000 avloppsledningsrör. Ringugnen togs ur drift 1967, då den ersattes av en tunnelugn. Lergravarna i Nivå tömdes efterhand på råvara. Produktionen lades ned 1981. Ringugnen blev byggnadsminne 1985. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Nivaagaards Teglværk, 8 maj 2015. Viken hänvisar till bland andra Theodor Andersson, Lidt historie om Nivå, 1962, och Ringovnen ved Nive Å, 2003, som källor. Externa länkar Webbplats för Nivaagaard Teglværks Ringovn
Nivå Kirke

Nivå Kirke blev indviet den 23. oktober 1910, og ligger vest for Kystbanen et stykke uden for Nivå by, mellem Nivå og Kokkedal, på "Gravtebakke" ved Møllevej. Kirken er speciel ved at den er orienteret nord-syd, for at dagslyset bedre kan oplyse korrundingen. Kirken er tegnet af arkitekten Kay Schrøder. Johannes Hage donerede et stort pengebeløb til kirkens opførelse. Eksterne kilder og henvisninger Den Hageske Stiftelse Arkiveret 10. august 2007 hos Wayback Machine, en fortælling af Jørgen Hage Nivå Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Nivå Kirke hos KortTilKirken.dk Nivå Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Nivågård

Nivågård er et gods (men trods sin størrelse ikke en herregård), som ligger i Karlebo Sogn i Fredensborg Kommune og er oprettet i 1767 af Adam von Lüttichau og blev kaldt Nivaa Havnegaard. Den var fra begyndelsen knyttet til galejhavn, der var planlagt 1753, men som blev opgivet. Navnet Nivaagaard er fra 1793. Hovedbygningen med kamtakkede gavle er opført i 1880-81 ved Ferdinand Vilhelm Jensen efter en brand i efteråret 1879. Efterhånden blev Nivågård under Hage-slægtens ejerskab fra 1862 og frem den dominerende faktor i Nivås udvikling, idet der blev anlagt havne, teglværker (Nivaagaards Teglværk) mm. I 1900 havde Nivågård et omfang af 44 tønder hartkorn, 500 tønder land, hvoraf 440 ager og eng, 30 skov 30 rørskær, veje, Nivåen mm. Teglværket producerede da ca. 8 mio. sten årligt. Nive Mølle hørte til gården. Parken anlagdes ca. 1901-02 af Edvard Glæsel. En ny stor rhododendronpark blev indviet i 2007. I parken på Nivågård blev der i 1903 opført en museumsbygning ved Johan Schrøder som arkitekt til den omfattende malerisamling, som Johannes Hage i årenes løb skabte ved indkøb på de store europæiske auktioner. Nivaagaard Gods er på 143 hektar. Ejere af Nivågård (1753-1767) Kronen (1767-1793) Kronen / Adam Mogens Holger von Lüttichau (1793-1797) Adam Mogens Holger von Lüttichau (1797) Georg Christopher Hauch (1797-1802) Johan Jørgen Løwe (1802-1808) assessor Kræfting (1808-1810) Haagen Christian Astrup (1810-1812) Brinck-Seidelin (1812-1813) Johan Frederik Bardenfleth / R.A.L. von Qualen (1813-1831) R.A.L. von Qualen (1831-1834) Frederik Burmeister (1834-1847) P.M. Hagen (1847-1857) V. Engelsted (1857-1862) Synnestvedt (1862-1872) Alfred Hage (1872) Enkefru Hage (1872-1923) Johannes Hage (1923-) Den Hageske Stiftelse Se også Nivaagaards Malerisamling Eksterne henvisninger Malerisamling På Nivågård Side om Johannes Hage Kilder J.P. Trap: Danmark, 5.udgave, Kraks Landbrug.