NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Banegårdspladsen (Odense)

For alternative betydninger, se Banegårdspladsen. (Se også artikler, som begynder med Banegårdspladsen) Banegårdspladsen er en plads i Odense, beliggende klos op ad Kongens Have og umiddelbart over for Odense Banegård Center. Pladsen er 300 m² og består af et stort trappeforløb som leder op til hovedindgangen til Fyens Stiftstidendes bladhus. Både det nybyggede bladhus og selve Banegårdspladsen blev indviet i starten af 2005. Under pladsen og mediehuset er der en større parkeringskælder til både biler og cykler. Skulpturen på pladsen På hjørnet af pladsen ud mod Kongens Have og Østre Stationsvej står skulpturen Skyggen, rejsekammeraten og improvisatoren – et treenigt portræt af H.C. Andersen, som er udført af billedhuggeren Bjørn Nørgaard. Skulpturen blev afsløret den 6. december 2005 og markerede dermed afslutningen på fejringen af 200-året for H.C. Andersens fødsel. Denne dato var desuden den dag hvor H.C. Andersen blev udnævnt som æresborger i Odense i 1867 og efterfølgende hædret med et stort fakkeltog i byen. Initiativet til at rejse en markant og central skulpturel markering af 200-året for H.C. Andersens fødsel blev taget af Industri og- Handelskammeret i Odense, som tidligere også har stået bag opsætningen af ni andre skulpturer, inspireret af H.C. Andersens eventyr, i Odenses centrum. Skulpturen skulle oprindeligt have stået på Flakhaven, men det blev efter flere skriverier i Fyens Stiftstidende besluttet at placere skulpturen på Banegårdspladsen, lige foran avisens nybyggede hovedsæde. Skulpturen forestiller en tredelt H.C. Andersen som er opløst i tre for at vise ham lige så kompleks som han opfattes i nutiden og illustrerer splittelsen mellem mennesket, digteren og den rejsende i evig dialog med sig selv. Figuren starter som tre individer der fletter sig sammen på midten til én stor klump, og så deler sig i tre igen. Skulpturen er desuden påsat en del små figurer som mere eller mindre refererer til H.C. Andersens eventyr og forfatterskab. Blandt de fremtrædende småfigurer kan navnes: Babelstårnet, havfruen, danserinden, tinsoldaten, frøen samt toppen og bolden. Soklen er formet af firkantede granitblokke i syv forskellige typer kinesisk granit som danner et cirkelformet vandbasin med vanddyser der sprøjter vand i horisontale stråler som møder hinanden i midten fra tre sider. Kilder og eksterne henvisninger Odense Kommune om Banegårdspladsen Referencer
Bangsbo Museum

Bangsbo Museum ligger i Bangsbo Skov i den sydvestlige del af Frederikshavn. Museet har til huse i den gamle Bangsbo Hovedgård, som har ført en omskiftelig tilværelse, både arkitektonisk og ejermæssigt. Siden 1364, hvor Bangsbo blev nævnt første gang i et brev af 13. april, er der et utal af gange blevet bygget op og revet ned, og 49 gange er der udfærdiget et nyt ejerbrev. I dag er alle bygningerne indrettet til udstillingsbrug. I søfarts-afdelingen har man udstillet Ellingåskibet, der er dateret til 1163, flere andre andre marinearkæologiske fund samt skibsmodeller og motorer. Ladegårdens nordlænge rummer Det Jyske Modstandsmuseum, som efter en omfattende nyopstilling blev indviet 4. maj 2000. Den stråtækte bindingsværkslade huser en unik vognsamling. Hovedbygningens tre fløje rummer by- og lokalhistorie samt almue- og klunkestue, empiresal og riddersal, som benyttes til skiftende særudstillinger. Desuden vises Nordeuropae største samling af hårkunst, dvs. smykker o.lign. fremstillet af menneskehår. Bangsbo Museum er i dag en del af Nordjyllands Kystmuseum. Oversigt over museets udstillinger og tilknyttede funktioner Bangsbo museum og arkiv Boolsens Stenhave By- og lokalhistorie Det Jyske Modstandsmuseum Hårkunst Marinarkæologi Søfartssamling Vognsamling Eksterne henvisninger Nordjyllands Kystmuseums hjemmeside
Bangsbostrand Kirke

Bangsbostrand Kirke blev opført og færdigbygget i perioden april/ november 1902, som afløser for Bangsbostrands Missionshus, som blev opført i 1884. Kirken er beliggende i Frederikshavn og er tegnet af arkitekt K. Varming, København. Byggestilen er tillempet romansk, en stilefterligning med de gamle middelalderkirker som forbillede og er en korskirke, som hviler på en sokkel af tilhugne kvadre. I modsætning til andre kirker, som vender modsat, har den tårn mod øst og kor mod vest. Kirkens størrelse er imponerende i betragtning af, at det oprindelig kun var en filialkirke. Der var fra starten plads til mere end 400 mennesker. Kirkens tag er tegl, tårnet har pyramideformet tag. Indvendig er loftet et bjælkeloft, smukt udført. De to sidekapeller, som udgør korsarmene åbner sig med hver to rundbuede arkader ind mod skibet. Korsarmene har ikke noget egentligt formål, men giver kirkerummet lethed og fylde, hvilket understreges af den måde, lyset falder ind på. Kor og skib adskilles af en triumfvæg med en rundbuet koråbning, og koret oplyses af tre vinduer over alteret, alle ligeledes rundbuede. Orglet findes i tårnrummet på et galleri, der bæres af to smukt udformede træsøjler. Kirken er blevet restaureret to gange, henholdsvis i 1952 og 1985. Eksterne kilder og henvisninger Bangsbostrand Kirke hos KortTilKirken.dk
Bannerslund

Bannerslund er en herregård i Elling Sogn, tidligere Hjørring Amt, Frederikshavn Kommune. Bannerslund er dannet i 1672 af Evert Banner som følge af arvedeling på Ellinggård, dels ved sammenlægning af to bøndergårde og dels ved tillæg af gården Kragskovs jorder og tiendefrihed. Bannerslund var da på 15 tdr. hartkorn. I 1695 solgte Evert Banner Bannerslund til fru Kirsten Beck, som samme år også overtog Ellinggård, og de to gårde havde fælles ejer indtil 1803. Derefter skiftede Bannerslund ofte hænder, og der blev frasolgt store dele af jordene. Bannerslunds nuværende beskedne hovedbygning, der ligger vest for haven, er bygget i 1915 og er i et stokværk med kamtakket trekantsgavl og af røde mursten. Bygningen afsluttes af et rødt tegltag. Stedet givet navn til Bannerslundhallen og Lions Club Bannerslund. Ejerliste (1672-1695) Evert Banner (1695-1719) Kirsten Beck (1719-1736) Ida Rodsteen (1736) Christine Birgitte Jørgensdatter Bille (1736-1767) Schack Vietinghof Holck (1767) Slægten Holck (1767-1778) Burchard Georg Holck (1778-1803) Niels Mollerup (1803-1805) Peder Thøgersen Mollerup (1805-1815) Laurids Bartholin Schmidt (1815-1835) Mads R. Bang (1835-1838) Christian M. Bang (1838-1841) Jørgen Gleerup Rheders (1841-1867) J.F. Fogh (1867-1872) Slægten Fogh (1872-1919) P. Mehrens (1919-1929) Chr. Pedersen (1929-1965) C. Klitgård Lassen (1965-) Frederikshavn Kommune
Baptistkirken i Odense

Baptistkirken i Odense også kaldet Kristuskirken er en baptistkirke i Odense med ca. 280 medlemmer, hvoraf ca. 40 % er nydanskere. Kirken er indviet i 1933, tilbygningen i 1982, kirkesalen er renoveret i 2020. Kirken består af mange ikke-medlemmer, da der er mange udenlandske studerende og da børn ikke tæller med i medlemsantal, før de døbes. Gudstjenesterne afholdes på dansk (tolkes på engelsk), vietnamesisk, tamil og jingpho. Aktiviteter I tilknytning til kirken gennemføres en række sociale og kulturelle arrangementer. Det omfatter bl.a. gudstjenester for børn, ungdomsklub, seniortræf og Gospelkoret Joyful Voices. Desuden tilbydes aktiviteter, som har mere karakter af hjælp - f.eks. tur til Legoland for børn, der ellers ikke kommer på ferie, hjælpepakker til økonomisk udsatte børnefamilier, hjælp med danskundervisning, praktisk hjælp til flygtninge, vejledning vedrørende det danske samfund og kommunen. Eksterne henvisninger Baptistkirken i Odense
Barløse Kirke

Barløse Kirke ligger i den sydlige del af landsbyen Barløse ca. 8 km NØ for Assens i Region Syddanmark. Romansk bygning af tilhugne granitkvadre og munkesten (munkesten tidligst 2. halvdel af XII. århundrede). Kirken består af skib og kor, der fremtræder ud i eet uden adskillelse, et kirketårn mod vest og et våbenhus mod nord. Den oprindelige kirke i romansk stil er senere nedbrudt og materialerne genbrugt ved nyopførelse. Til kirken er anvendt tilhugne granitkvadre og munkesten. Spor efter en oprindelig norddør (kvindedør) er bevarede. Ved skibets østgavl er bevarede de gamle sokkelsten fra et ældre, nu forsvundet apsis. Adskillelse mellem skib og kor er markeret ved, at gulvet ved alteret er hævet tre Trin. Gavlspidsen er dekoreret med blændinger. Tårnet har gavle med blindinger i øst og vest. En trappe fører op til klokkerummet. På nordsiden af tårnet findes en kvist af træ fra renæssancen, under hvilken kirkeklokken er ophængt i en åbning i muren. Tårnrummet og skibet er hvælvede. Våbenhuset er opført af munkesten og har et fladt, pudset loft. Kirkens altertavle er et maleri, der viser Jesus hos Martha og Maria. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Barløse Kirke hos KortTilKirken.dk
Barløsegård

Barløsegaard er en lille hovedgård i landsbyen Barløse på Vestfyn. Gårdens historie går tilbage til middelalderen. Gården ligger i Barløse Sogn, Båg Herred, Odense Amt, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1819. Barløsegaard Gods er på 232 hektar Ejere af Barløsegaard (1400-1565) Slægten Brok (1565-1591) Morten Brok (1591-1645) Forskellige Ejere (1645-1658) Assens Provsti (1658-1661) Jørgen Steensen Brahe (1661-1677) Anne Gyldenstierne gift Brahe (1677-1698) Marcus Gjøe (1698) Charlotte Amalie Marcusdatter Gjøe gift Due (1698-1716) Manderup Due (1716-1771) Christian Ottosen lensgreve Rantzau (1771-1814) Carl Adolph Christiansen lensgreve Rantzau (1814-1818) Christian Adolph Rantzau (1818-1828) Den Danske Stat (1828-1830) Frederik Wilhelm Treschow (1830-1840) H. Dinesen (1840-1851) Johan Ludvig Ammentorp (1851-1853) H. Larsen (1853-1854) pastor Seidelin (1854-1880) Hans Carlsen (1880-1887) Enke Fru Carlsen (1887-1924) Mads Larsen (1924-1942) Frederik Vilhelm Larsen (1942-1946) Enke Fru Gudrun Larsen gift Jørgensen (1946-1964) O. C. Jørgensen (1964-1995) Jørgen Larsen (1995-2025) Hans Frederik Larsen (2025- Frederik Vilhelm Larsen Kilder Kraks Landbrug
Baronmosen

Baronmosen er en gammel tørvegrav sydøst for Mårslet. Navnet kommer af, at den har hørt under baroniet Vilhelmsborg, hvor Gyldenkrone baronerne sad frem til 1923. Nu ejes stedet af Århus Kommune, mens den praktiske pleje foretages af elever fra Jordbrugets UddannelsesCenter Århus. Natur- og miljøgruppen under Mårslet Fællesråd har opsynet med tilstand og udvikling i mosen. Mosen og området omkring er rigt på dyre og planteliv. Mosen er omkranset af rød-el og gråpil. Der findes også gråand, blishøne, grønbenet rørhøne. Rundt langs vandkanten står stammerne af døde træer, det giver mosen sit helt eget præg. I området er der etableret en afmærket vandresti, "Sporet ved Bredballegård". Stien er en del af projektet Spor i Landskabet. Ekstern henvisning Sporet ved Bredballegård Natur- og miljøgruppens bog om naturen i Mårslet Noter
Barrit Kirke

Barrit Kirke er en kirke lidt nord for Primærrute 23/landsbyen Barrit, vest for Juelsminde. Den stammer sandsynligvis fra 1152 – 1160, og var oprindelig hvid. Kirken har været igennem flere store ombygninger, men det nuværende udseende stammer fra en hovedistandsættelse i 1879, hvor den gamle kirke blev skalmuret med røde sten fra det for længst nedlagte Breth Teglværk. I kapellet står otte kister, alle tilhørende slægten Reedtz som ejede Barritskov. Sammenholder man tiden for kirkebyggeriet med kirkens placering, er der forhold der er interessante. Området er nemt at forsvare. Bækken og de stejle skrænter afskærmer kirken mod nord, og delvis mod øst og vest. Kirkegårdsdiget har været forholdsvis nemt at forsyne med et palisadehegn. Kirken har med sine tykke mure (enkelte steder op til 2 m) været et sikkert opholdssted for koner og børn. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Barrit på Sogn.dk Barrit Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Barritskov

Barritskov er en gammel sædegård 5 km vest for Juelsminde. Gården tilhørte i 1261 en hr. Niels, der stiftede gråbrødreklosteret i Horsens. Gården ligger i Barrit Sogn, Bjerre Herred, Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1914-1916 ved Gotfred Tvede. Der er en ruin i parken efter den tidligere gård der blev nedrevet i 1913. Nordfløjen af den nuværende bygning er en genopførelse af nordfløjen af det gamle Barritskov med de oprindelige bjælker og munkesten. Barritskov Gods er på 740 hektar med Randgaard. Barritskov huser i dag Aarstidernes pakkeri. Ejere af Barritskov (1261-1314) Niels Manderup (1314-1323) Mogens Jensen (1323-1356) Mogens Mogensen Jensen (1356-1385) Niels Nielsen Manderup (1385-1415) Niels Nielsen Manderup (1415-1440) Niels Nielsen Manderup (1440-1484) Niels Nielsen Manderup (1484) Anne Nielsdatter Manderup gift Holck (1484-1495) Christen Holck (1495-1502) Christen Christensen Holck (1502-1545) Manderup Christensen Holck (1545-1565) Hans Manderupsen Holck (1565-1575) Margrethe Rotfeld gift Holck (1575-1588) Manderup Hansen Holck (1588) Kirsten Hansdatter Holck gift Brahe (1588-1599) Steen Brahe (1599-1609) Birgitte Steensdatter Brahe gift Reedtz (1609-1659) Frederik Reedtz (1659-1669) Tønne Frederiksen Reedtz (1669-1700) Elisabeth Sehested gift Reedtz (1700-1724) Waldemar Tønnesen Reedtz (1724-1743) Tønne Waldemarsen Reedtz (1743-1774) Lucie Emmerentze Levetzow gift Reedtz (1774) Dorothea Tønnesdatter Reedtz gift Rosenkrantz (1774-1802) Frederik Christian Rosenkrantz (1802-1824) Niels Rosenkrantz (1824-1862) Henrik Jørgen Scheel (1862-1912) Frederik Christian Henriksen Rosenkrantz Scheel (1912-1913) Henrik Jørgen Frederiksen Scheel (1913) Adolph Brockenhuus-Schack (1913-1949) Knud Henrik Otto Brockenhuus-Schack (1949-1967) Jens Knud Bille Brockenhuus-Schack (1967-1969) Jens Knud Bille Brockenhuus-Schack (godset) (1969-1985) Mogens Harttung (1984-2024) Thomas Alexander North Harttung (2024-) Gustav Alexander Rud Harttung Referencer Eksterne henvisninger Side om Barritskov Arkiveret 31. januar 2009 hos Wayback Machine
Barup Sø

Barup Sø er en sø på Nordfalster. Området er et af Fugleværnsfondens reservater. Det blev erhvervet gennem Karen Krieger Fonden i 1988 og er på i alt 26 hektar. Reservatet ligger som en af flere søer og moser i en dal syd for landevejen mellem Stubbekøbing og Nørre Alslev. Barup Sø består af næringsrig sø, rørskov, rørsump, eng, ellesump og kratskov. Fra p-pladsen lige øst for reservatet kan man via en markvej nå en bræddesti og derfra spadsere til et overdækket fugletårn med udsyn over området. Der står en informationstavle ved indgangen til naturreservatet, og i fugletårnet er der foldere og plancher. Den vidtstrakte rørskov og de små, åbne vandflader i Barup Sø er et ideelt levested for mange fugle. Her kan de finde føde, redeplads og skjul. Eksterne kilder og henvisninger Om Barup Sø på dofbasen.dk Barup Sø Naturreservat på visitlolland-falster.dk Fugleværnsfondens folder om søen
Basnæs (Tjæreby Sogn)

For alternative betydninger, se Basnæs. (Se også artikler, som begynder med Basnæs) Basnæs (tidl. Bastnæs) er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1426. Gården ligger på et voldsted i Tjæreby Sogn, Slagelse Kommune. Hovedbygningen med tre hjørnetårne er opført i 1842-1846 ved G.F. Hetsch. Basnæs Gods er på 991 hektar med Transbygård og Toftebjerg og ligger ud mod det fredede vildtreservat Basnæs Nor. Ejere af Basnæs (1426-1436) Anders Jakobsen Lunge (1436-1456) Ove Jakobsen Lunge (1456-1466) Jakob Ovesen Lunge (1466-1470) Jakobsdatter Lunge gift Krafse (1470-1504) Jesper Krafse (1504-1530) Hans Jespersen Krafse (1530-1566) Jesper Hansen Krafse (1566-1595) Kirstine Bølle gift Krafse (1595-1599) Eiler Jespersen Krafse (1599-1602) Hilleborg Bølle gift Krafse (1602-1614) Margrethe Hansdatter Krafse gift Brahe (1614-1625) Birgitte Steensdatter Brahe/Helvig Steensdatter Brahe 1616 blev Helvig Brahes halvpart af Basnæs udlagt til en holstener. (1625-1647) Axel Hansen Arenfeldt (1647-1676) Jacob Axelsen Arenfeldt/Jørgen Axelsen Arenfeldt (1676-1681) Anna Ramel (1681-1685) Ove Ramel (1685-1694) Christian Bielke (1694-1705) Vibeke Nielsdatter Juel gift Bielke (1705-1716) Poul Eggers (1716) Lars Benzon (1716-1728) Laurence de Boysset (1728-1736) Christian Frederik de Boysset (1736-1749) Frederik Conrad von Holstein (1749-1751) Slægten von Holstein (1751) Johan Baltzer Höserich (1751-1757) Peder Mikkelsen Qvistgaard (1757-1763) Frederik Otto lensgreve von Wedel-Jarlsberg (1763-1764) Frederik Auguste Adolphe de Favin (1764) Niels de Hofman (1764-1765) Peter Johansen Neergaard (1765-1768) Johan Thomas Petersen de Neergaard (1768-1778) Mathias Brønstorph (1778-1783) Jens Lowson (1783-1791) Charlotte Amalie Riis gift Lowson (1791-1805) Christian L. Schütz (1805-1807) Frederik von Blücher (1807-1809) Helene de Thygeson gift von Blücher (1809-1829) Christian Frederik Fiedler (1829-1838) Slægten Fiedler (1838-1850) Jacob Brønnum Scavenius (1850-1898) Henriette Moltke gift Scavenius (1898-1907) Otto Jacob Brønnum Scavenius (1907-1933) Eiler greve Moltke (1933-1952) De Danske Cichoriefabriker (Carl Salomonsen) (1952-) Basnæs Gods A/S Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Weblink Herregården Basnæs hcandersen-homepage.dk Noter
Bastruptårnet

Bastruptårnet, også kaldet Bastrup Tårnet, Bastrup Stenhus eller Bastrup Ruin er en middelalderruin beliggende ca. 50 meter nord for Bastrup Sø ved Lynge i Allerød Kommune. Da kildematerialet om tårnet er meget sparsomt, vides der ikke meget om bygherren, men det menes, at tårnet blev bygget i første halvdel af 1100-tallet af Ebbe Skjalmsen, også kaldet Ebbe de Bastetorp, en farbror til biskop Absalon. Med sine 6 meter tykke mure, bygget af frådsten, og udvendige diameter på 21 meter har anlægget været blandt Nordeuropas største på den tid. Historikeren Vilhelm la Cour undersøgte området omkring Bastruptårnet i 1949 og 1962 for Nationalmuseet. Han fandt da ingen spor af tidligere bygninger omkring tårnet og konkluderede at tårnet synes at have karakter af frit og enligt liggende tårn. La Cour hævdede at tårnet var et vagttårn til overvågning af "Nordøstsjællands vigtigste fædselsårer" ved vestenden af Bastrup Sø. I 1992 fandt en privat via en detektor en hvid mønt fra Christian 4.s tid 1602. Tårnet anses som en såkaldt donjon, der kendes fra andre steder i Europa. Området omkring Bastruptårnet er åbent for besøgende. Der er en parkeringsplads omkring 50 meter fra tårnet. Et par 100 meter vest for tårnet ligger et shelter. Henvisninger Eksterne kilder/referencer Foreningen Naturparkens Venner om Bastruptårnet
Bastrup Sø

Bastrup Sø ligger i en øst-vestgående tunneldal syd for Lynge i den sydlige del af Nordsjælland. Søen er en del af det smeltevandsskabte system af dale og åse, der strækker sig fra Furesø og mod nordvest til Buresø. Centralt i dette landskab ligger Mølleåen, der starter ved afløbet fra den østlige ende af Bastrup Sø og har udløb i Øresund. Få hundrede meter vest for Bastrup Sø er der et vandskel, hvor vandet strømmer enten mod øst til Bastrup Sø, mod vest til Buresø eller mod syd til Damvad Å eller Bunds Å. Passagen mellem Buresø og Bastrup Sø var i middelalderen en af de få passagemuligheder på tværs af ådalene på vejen mellem Roskilde og Helsingør. Lige nord for Bastrup Sø ligger ruinen Bastruptårnet. Naturbeskyttelse Bastrup Sø ligger i naturfredningen Mølleåen - fra Burre Sø til Farum Sø og Natura 2000-område nr. 139 Øvre Mølleådal, Furesø og Frederiksdal Skov Eksterne kilder/henvisninger Allerød Kommune: Bastrup Sø Arkiveret 18. marts 2017 hos Wayback Machine Referencer
Bastrup Sø

Bastrup Sø är en sjö på ön Sjælland i Danmark. Den ligger i Region Hovedstaden, i den östra delen av landet. Bastrup Sø ligger 29 meter över havet. Arean är 0,15 kvadratkilometer och den sträcker sig 0,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,0 kilometer i öst-västlig riktning. Omgivningarna runt Bastrup Sø är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. På norra sidan finns en golfbana. Bastrup Sø ingår i Natura 2000 området Øvre Mølleådal, Furesø og Frederiksdal Skov. Källor
Baunehøj Efterskole

Baunehøj Efterskole er en efterskole beliggende på det nordlige Sjælland nær Jægerspris. Den er en skole for unge i 10. klasse, typisk mellem folkeskolens 9. klasse og en ungdomsuddannelse. På skolen undervises der i dansk, matematik, engelsk, tysk og fransk og derudover tilbydes der linjefagene musik, friluftsliv, idræt, ridning, kokamok, design, drama og forfatter. Skolen er placeret ud til Isefjorden og har badestrand og skov inden for gåafstand. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Baunhøj Mølle

Baunhøj Mølle, som er en hollandsk vindmølle, blev bygget i 1849 på Grenaas bedste udsigtspunkt, 37 meter over havet. Møllen blev opført af distriktslæge C.A. Arendrup, der måtte sælge møllen igen på tvangsauktion i 1856. Møllens vingefang er 22 meter og fra højeste vingespids til jorden er der 30 meter. Fra vingeakslen til jorden er der 16,5 meter. Møllen i sig selv uden vinger har en højde på 24 meter. Møllen nedbrændte totalt i 2002, hvor den blev antændt af en gnist fra en ukrudtsbrænder, og efter en debat i byen blev man enige om at genopføre møllen. Kildehenvisninger Baunhøj mølles hjemmeside
Baunekirken

Baunekirken er en moderne kirke fra 1977 i Herningbydelen Tjørring. Den er tegnet af Kristian Kristiansen. Kirken blev etableret, efter at Tjørring Kirke, der har 84 pladser, blev for lille til den i 1960'erne stærkt voksende befolkning i Herning. Kirken blev i 1990 omtalt af Erik Norman Svendsen som [En] af vor tids mest særprægede og omdiskuterede kirkebygninger. Kirkebygningen og inventar Kirken er udført af sten, kalk, kobber, træ og murværk med indsatte kampesten fra sognets marker og haver. Grundstenen, der er fra Tjørring kirkes stendige, sidder synligt indrammet i en korbue (triumfbue) bag alteret. En gammel skålsten og en møllesten er også indmuret. Det inderste runde kirkerum har plads til 200. I den ene sidefløj er der plads til 400. Kirkerummet er åbent op til glastaget. Det gør, at man automatisk kigger op mod himlen. Set fra luften danner sidefløjene arme i et centralt kors. Kirkens alter står midt i det cirkulære kirkerum, hvorfra et gangareal forbinder det til kirkesalen, menighedssalen, konfirmandlokalerne, kontorerne og våbenhuset. Kirkerummet er præget af det hvide murværk og den grønne tagkonstruktion. Døbefonten er udført af en natursten af Torvald Westergaard. På den er afbilledet Adam og Eva med deres barn og et fra middelalderen inspireret djævlehoved. I fonten er der ikke et dåbsfad, men en kilde. I den murede prædikestol er der en natursten med en af Torvald Westergaard udskåren Kristusfigur, der lige som de ældste danske kristusbilleder viser Kristus som både korsfæstet og opstanden. Orglet har 21 stemmer og blev bygget af jensen & thomsen orgelbyggeri i 1981. Referencer Eksterne henvisninger Baunekirken hos KortTilKirken.dk Baunekirken hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Baunekirken

De Baunekirken is een parochiekerk van Tjørring in de Deense gemeente Herning. Geschiedenis De Baunekirken werd in 1977 ingehuldigd ter vervanging van de oude middeleeuwse parochiekerk die te klein was geworden voor de groeiende bevolking. Het kerkgebouw werd ontworpen door architect Kristian Kristiansen. Het kerkgebouw heeft een kruisvorm met een cirkelvormige ruimte in het centrum die plaats biedt aan 200 personen. In de westelijke vleugel van de kerk is er plaats voor 400 mensen. Externe link (da) Website parochie