NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hejlsminde Badehotel

Hejlsminde Badehotel blev opført i Hejlsminde i 1912 af den lokale iværksætter Jeppe Lauridsen. Han ville trække turister til byen, der ligger ved indløbet fra Lillebælt til Hejls Nor. Badehotellet blev i 2002 udstykket i ferielejligheder. Historie Jeppe Lauridsen, som der er rejst en mindesten for ved Hejlsminde Forsamlingshus, havde cikorietørreri, teglværk, kro, kalkbrænderi og købmandsforretning. Da Kolding Sydbaner med jernbanelinjen Kolding-Hejlsminde blev anlagt i 1911, lukkede han sin kro og opførte i stedet badehotellet tæt på stationen. Det blev starten på Hejlsmindes udvikling til turiststed. Grænsen til Tyskland gik ved Hejlsminde indtil Genforeningen i 1920, og man skulle med færge over norets munding. Der blev bygget bro i 1923, og byen blev et endnu mere attraktivt feriested. Der blev etableret badebro, bådebro, servering ved stranden og rutebåde til udflugtssteder i Lillebælt. Da familien Trillingsgaard i 2002 solgte hotellet til Strandhotellerne, blev hotellets værelser solgt som 24 individuelt indrettede ejerlejligheder, der fortsat skulle lejes ud til feriegæster. I 2008 overtog Danland forpagtningen og udlejningen. Lejlighederne ejes stadig af private, som selv har rådighed over lejlighederne 5 uger om året. Hejlsminde Badehotel råder desuden over et badeland med spabad, rutsjebane, børnebassin og sauna. Eksterne kilder/henvisninger Din indgang til Hejls og Hejlsminde området: Hejlsminde Badehotel Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine Flashback Kolding: Hejlsminde Badehotel – af Kolding Stadsarkiv og Steffen Nielsen, Ugeavisen 4. oktober 2017. Visit Danmark - Hejlsminde Badehotel Arkiveret 28. januar 2022 hos Wayback Machine
Heltborg Mølle

Heltborg Mølle er en jordstående hollandsk vindmølle, der ligger tæt på Hurup i Thy. Møllen, der er opført i 1875, består af en ottekantet overbygning med spåntækning på et grundmuret fundament med jordomgang og kælder af kampesten. Hatten er løgformet og beklædt med pap. Vingerne har hækværk til sejl. Det er en relativt lille mølle, der krøjer manuelt. Møllen er omfattende restaureret i 1977-1981 og har fået nyt vingefang i 2002. Den blev bygget som en kornmølle og var i drift indtil 1947, hvor mølleren opgav konkurrencen mod de store, eldrevne industrimøller. Konstruktion og teknik Heltborg Mølle er en ottekantet hollandsk mølle med kælder. Møllen har tre lofter over kælderen og er beklædt med spån. Hatten er løgformet. Vingerne har hækværk til sejl. Krøjeværket er manuelt betjent. Møllen er forsynet med et udvendigt hejseværk. Historie Møllens historie er gendigtet i et amatørteaterstykke, hvor en møllersvend på valsen kommer forbi møllen en forårsnat ved midnatstid og bliver inddraget i møllens historie sammen med nogle af de personer, der virkelig levede i slutningen af 1800-tallet. Et dramatisk højdepunkt forekom i 1950, hvor møllen skulle nedrives, men blev reddet af lokalt initiativ. Noter Eksterne henvisninger Dansk Mølle Forum Hjemmeside for alle interesserede i de gamle vand- og vindmøller. Arkiv over gamle danske møller
Holluf Pile

Holluf Pile er en bydel i Tornbjerg Sogn i det sydøstlige Odense mellem Tornbjerg, Over Holluf og Neder Holluf. Bydelens første omkring 1000 huse blev bygget af Jens P. Kock i sidste halvdel af 1970'erne. Siden er der bygget flere huse til af andre firmaer. Bebyggelsen er opdelt i de fire kvarterer Klokkens Kvarter, Hjulets Kvarter, Nøglens Kvarter og Vægtens Kvarter. Holluf Pile er bygget på en del af de jorder der oprindeligt tilhørte Hollufgård. Skole og bibliotek I Nøglens Kvarter ligger Holluf Pile Skole og Holluf Pile Bibliotek. Holluf Pile Skole er en 3-sporet skole, der blev taget i brug i 1982. Den er siden udbygget af flere omgange. Holluf Pile Bibliotek er lokalbibliotek i Odense SØ og skolebibliotek for Holluf Pile Skole.
Hummelsø

Hummelsø er en 7,4 hektar stor sø beliggende mellem Virklund, Thorsø og Them, syd for Silkeborg, i Silkeborg Kommune. Den er centrum for en 165 hektar stor naturfredning, der blev oprettet i 1969 for at sikre de landskabelige værdier deriblandt også og i fredningen indgår også gamle hulveje og gravhøje. Området afgrænses mod nordvest, nord og øst afgrænses af statsskovene Thorsø Bakker og Silkeborg Sønderskov, og Silkeborg-Horsens-landevejen. Mod syd og vest går grænsen ved toppen af bakkeskrænterne ovenfor søen. Ved den sydøstlige ende af fredningen går Naturstien Horsens-Silkeborg på den nedlagte jernbane Bryrupbanen. Eksterne kilder/henvisninger Om fredningen på fredninger.dk
Hundested Skanse

Hundested Skanse opførtes i 1809 i forbindelse med Englandskrigene 1807-1814. Sammen med Skansehage i Rørvig skulle anlægget beskytte indsejlingen til Isefjorden. Anlægget ligger i Hundested i Halsnæs Kommune og er både fredet som fortidsminde og underlagt en naturfredning for at sikre almenheden adgang til terrænet.. Skansen havde i 1809 otte kanoner og to morterer. I dag står kun fire kanoner tilbage, og dele af voldanlægget er styrtet i havet. Skansen betjentes af Kystmilitsen. Disse var mænd, der ikke gjorde militærtjeneste, og de skulle kun afvise eller forsinke angreb, indtil regulære styrker kunne nå frem. Militsens bevæbning måtte de selv fremskaffe, og bestod derfor - ud over kanonerne - fx af høtyve og leer. Militsen trænede hver søndag efter gudstjeneste. Skansen ligger i den nordlige udkant af Hundested. Ud mod havet ligger skansen på toppen af en høj skrænt, der er under stadig nedbrydning, og kystlinjen er i dag meget tæt på skansen. Kilder og henvisninger Kurt Sørensen, Isefjordens Forsvar, 1984. Informationsplanche ved skansen.
Hundested Skanse

Hundested Skanse är en befästning på Själlands nordvästra kust. Den uppfördes 1809 i samband med Englandskrigen under Napoleonkrigen. Tillsammans med Skansehage i Rørvig på andra sidan mynningen av Isefjorden skulle anläggningen beskydda inseglingen till bland annat industrianläggningarna i Frederiksværk samt Roskilde. Hundested Skanse ligger i Hundested i Halsnæs kommun och är skyddad som ett fornminne. Skansen hade 1809 åtta kanoner och två mörsare. Idag finns fyra kanoner kvar. Delar av vallanläggningen har störtat ned i havet. Skansen bemannades av Kystmilitsen. Denna bestod av män, som inte gjorde militärtjänst. Avsikten med batteriet var att avvisa eller fördröja ett angrepp till dess reguljära styrkor kunde nå fram. Milisen hade själv att anskaffa beväpning, och denna bestod därför - utöver kanonerna – endast av till exempel hötjugor och liar. Milisen tränade varje söndag efter gudstjänsterna. I närheten västerut ligger Spodsbjergs Batteri, som är ett kulturminne med fredningsnummer 272511, ett batteri från 1917, nedlagt som befästning 1930 eller 1939. Litteratur Kurt Sørensen: Isefjordens Forsvar, 1984 Bildgalleri Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Hundested Skanse, 5 maj 2016. Skansen, fredningsnummer 27258 Noter
Haahrs Skole

Haahrs Skole er en privatskole i Svendborg, grundlagt i 1893 af en kreds af forældre og har i dag 500 elever. I begyndelsen havde skolen kun én lærer og én lærerinde; sadelmager H.C. Lund var skolens formand. I 1900 kom den læreruddannede vestjyde Niels Martin Haahr (1871-1942) til skolen og i 1906 købte han skolen som siden 1917 har båret hans navn. Samme år fik skolen ret til at føre elever op til præliminæreksamen (almindelig forberedelseseksamen), denne eksamen afløstes med skolelovsændringen i 1958 af realeksamen og siden 1967 har skolen afholdt de statskontrollerede afgangsprøver efter 9. og 10. klasse. I 1937 måtte Niels Martin Haahr trække sig tilbage på grund af sygdom. Skolens ledelse gennem tiden 1893-1906 I samarbejde med skolens bestyrelse fungerede lærer Andersen som leder. 1906-1937 Skolebestyrer N. M. Haahr. 1937-1963 Skolebestyrer Johs. Lindequist Nielsen. 1963-1966 Skolebestyrer Hans Barklin. 1966-1989 Skolebestyrer Peter Johnsen. (fra 1969 tillige: Viceinspektør Finn Bruselius) 1989-1999 Skolebestyrer Finn Bruselius. Viceinspektør Susanne Qvist. (fra 1998 tillige: Afdelingsleder for SFO: Anette Risager). 1999-2000 Jan Find Petersen afløser Susanne Quist som viceinspektør i juni 1999. Konstitueres som leder i perioden oktober 1999 til april 2000. 2000 Skoleleder Mogens Klitgaard. Viceinspektør Jan Find Petersen. 2007 Nathalie Böttcher afløser Anette Risager som SFO-afdelingsleder. 2012 Brian Østergaard afløser Jan Find Petersen som viceinspektør i august 2012. 2013 Søren Hansen afløser Mogens Klitgaard som skoleleder i januar 2013.
Hyrdehøj Skov

Hyrdehøj Skov er en ung, lille, bynær skov, nær Roskilde, som blev etableret i 1991, i et samarbejde mellem Roskilde Kommune og Skov- og Naturstyrelsen. Den vestlige del er plantet i 2001. Der er lavet en skovfitnessrute med 4 motionsstationer. I skoven er der tillige et indhegnet område, hvor hunde må luftes uden snor. Eksterne henvisninger Skov og Naturstyrelsen: Hyrdehøj Skov Arkiveret 15. december 2013 hos Wayback Machine
Højelse Skole

Højelse Skole er en skole, der ligger i Højelse tæt ved Lille Skensved. Skolen, som blev indviet i 1963, er bygget af røde mursten og har ca. 257 elever. Skolelederen hedder Tommy Brun Larsen. Skolen har elever fra 0. til 9. klasse. Kilder Højelse Skoles hjemmeside Arkiveret 2. december 2013 hos Wayback Machine Referencer
Højer Mølle

Højer Mølle er en hollandsk vindmølle med helmuret undermølle og galleri, hvorfra den krøjes manuelt. Den er bygget i 1857 og beliggende midt i Højer by. Møllen har 7 lofter og er 22 meter høj. Dermed er den den højeste af sin art i Nordeuropa. Emil Roll lod i 1857 Højer Mølle opføre, og møllen var i funktion som kornmølle indtil 1972. Den blev restaureret 1976-77 og er indrettet som Mølle-og Marskmuseum. Konstruktion og teknik Højer Mølle er en ottekantet hollandsk mølle med kælder og undermølle, der var indrettet som butik. Den nordlige dør er dekoreret med Højers byvåben og inskriptionen "Mari Natus". Møllen har syv lofter med muret undermølle og en overmølle, der er beklædt med spån. Overmøllens krop har et karakteristisk svaj, der giver et pileformet udseende. Hatten er bådformet. Vingerne har sejl og vindbrædder. Oprindelig havde møllen 25 meter lange selvsvikkende vinger og krøjeværket var styret af en vindrose. Ved den omfattende restaurering i 1976-1977 blev vingerne afkortet med ca. 2 meter og udstyret med klapper til sejl, mens krøjeværket foregår manuelt fra galleriet. De fem øverste lofter er indrettet til formaling af kornet. Broloftet Broloftet, det øverste loft i undermøllen, har navn efter broen, som er den konstruktion, der bærer kværnene på loftet ovenover. De kraftige stolper kaldes brostolperne. En melsigte og meltudene, hvorfra det malede mel drysser ned i sækkene, findes her. Kværnloftet De fire kværne, der maler kornet, er placeret på det første loft i overmøllen, kværnloftet. Selve hovedakslen, der løber tværs ned gennem møllen, ender på dette niveau i et leje. Fra kværnloftet er der en dør, som fører ud til galleriet, hvor møllen startes og bremses. Lorrisloftet Næste loft kaldes lorrisloftet og domineres af hejseværket, hvorfra det gennem lemme har været muligt at hejse sække op og ned efter behov. Stjernehjulsloftet I løbet af 1700-tallet udvikledes det såkaldte stjernehjul, en mekanisme, der fordeler kraften til kværnene. Forskellen i diameter på stjernehjulet og kværnenes mindre stokkedrev øgede kværnenes hastighed betragteligt i forhold til tidligere møllers egenskaber. I Højer Mølle har stjernehjulet sit eget loft. Møllehatten Mølleakslen, der bærer vingerne, er via et hathjul forbundet til et stort vandret kamhjul i toppen af møllen. Dette kamhjul kaldes ”krondrevet” og er normalt lavet af træ. Krondrevet er i drev med møllens hovedaksel, der i Sønderjylland betegnes kongevellen. Når møllen er i funktion, er hathjulet og krondrevet i indgreb, hvilket vil sige, at tænderne på hjulene er skubbet ind mellem hinanden. Rundt om hattehjulet sidder møllens bremse, persen. Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie (2001). Vindmøller og vandmøller i Danmark. Vol. 1. Forlaget Skib. s. 83-88. Noter Referencer Møllearkivet.dk om Højer Mølle Arkiveret 6. november 2014 hos Wayback Machine Højer Mølle på Museum-Sønderjylland.dk Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine
Højer Mølle

Die Højer Mølle ist eine historische Windmühle im dänischen Ort Højer in Sønderjylland. Das Kulturdenkmal wird vom Museum Sønderjylland gepflegt. Geschichte Die achteckige Windmühle mit einer Höhe von 22 Meter und drehbarer Haube wurde im Stil einer Holländerwindmühle 1857 erbaut. Sie ist mit ihren sieben Stockwerken (Böden) und Keller die höchste Mühle ihrer Bauart in Nordeuropa. Um die Flügel, Steert und Bremse bedienen zu können, verfügt die Mühle über eine umlaufende Galerie. Die Müllerfamilie des Gründers Emil Roll betrieb diese Getreidemühle bis 1972. In den Jahren 1976–1977 wurde die Windmühle restauriert und das Mølle-og Marskmuseum eingerichtet. Die unter Denkmalschutz (Bygningsfredning) stehende Museumsmühle ist funktionstüchtig. Das ursprüngliche Vierflügelwindrad mit einem Durchmesser von 25 Metern wurde bei der Restaurierung um 2 Meter gekürzt, um die Sicherheit der Besucher bei Vorführungen zu gewährleisten. Literatur Anne Marie Lebech-Sørensen (2001): Vindmøller og vandmøller i Danmark, Forlaget Skib, S. 83–88. Weblinks Højer Mølle Museum Sønderjylland
Højer Mølle

Højer Mølle is een windmolen in het dorp Højer in het uiterste zuiden van Jutland in Denemarken. In Denemarken wordt de molen aangeduid als Hollandse windmolen (Hollandske vindmølle). De molen is tot 1972 in gebruik geweest als korenmolen. Tegenwoordig is de molen, 22 meter hoog, een museummolen.
Højer Mølle

Højer Mølle är en väderkvarn av holländsk typ med en helt murad underdel och en manuellt vridbar överdel. Den byggdes 1857 av Carl Emil Roll (född 1829) och ligger i Højer i Tønders kommun i Region Syddanmark, några kilometer från den dansk-tyska gränsen. Kvarnen, som ligger på en kulle i våtmarkerna cirka 30 meter över havet, har sju vingar och är 22 meter hög, vilket gör den till en av de högsta kvarnarna i trä i Nordeuropa. Kvarnen användes som spannmålskvarn fram till 1972, restaurerades 1976-1977 och har inrättats som ett arbetslivsmuseum. Højer Mølle har sju våningar: Källaren, där det fram till 1900-talet lagrades kol till kvarnens ångmaskin. Underkvarnen, som inrymde kvarnens butik och kontor. Bröllopsloftet, där mjölet från kvarnen rann ner i säckar. Kvarnstensloftet med fyra kvarnar, varav "Franskeren" kunde mala cirka 600 kg spannmål i timmen. Stjärnhjulsloftet, som hade sitt namn efter ett stort kugghjul, som kvarnhjulen kopplade till vid produktion Lorrisloftet, där kvarnens vinsch var placerad. Hättaloftet, den översta, där vingarnas rotation får stjärnhjulet att rotera. Underkvarnen inrymmer en utställning om livet i kärret och om dikesbyggande. I anslutning till kvarnen återskapades trädgården 1995 efter sitt utseende omkring 1900. Det är en västslesvigsk bondgård med olika perennrabatter, samt prydnads- och fruktbuskar. Kvarnen ägs av Højer Møllefond. Museet drivs av Museum Sønderjylland. Källor Højer Mølle på Museum-Sønderjylland.dk Arkiverad 1 februari 2014 Noter
Ingvorstrup

Ingvorstrup Hovedgård er en hovedgård i Vejlby Sogn, Norddjurs Kommune. Ingvorstrup skal være anlagt og have navn efter Ingvor Beske. Den tilhørte 1441 og 1446 Ove Henriksen, væbner, vist nok af slægten Lunov, 1486 hans søn Laurids Ovesen. Den bekendte latinske digter og professor Rasmus Glad (Erasmus Lætus) er født på Ingvorstrup 1526, søn af herredsskriver Mikkel Ingvorsen, der boede på Ingvorstrup. Senere ejedes gården af Mogens Lykke († ugift 1620) og hans fader Christoffer Lykke. 1662 var Ingvorstrup en bondegaard på 19 Td. Htk., der tilhørte fru Ide Lunge, men 1688 solgte fru Margrethe Krabbe, salig Erik Rosenkrantz’s, den til Rasmus Pedersen i Skjærvad mølle, som 1695 skødede den (13 Td. Htk.) for 2.000 sletdaler i danske kroner til renteskriver Søren Rasmussen. Peder Lauridsen Begtrup, der ejede Ingvorstrup 1713, solgte den 1718 for 2.000 rd. Kr. og 600 rdl. i 8-skillingsstykker til hr. Palle Krag og fru Hille Trolle på Katholm, der 1720 afhændede den til løjtnant Jokum Fr. Bille († 1722 „hastig paa sin Seng“). Hans enke Frederikke Am. ægtede 1723 Sr. Mathias Jessen, der 1724 solgte Ingvorstrup med gods, i alt 92 td. htk., for 4.419 rd. til Jochum Lihme, der før 1733 afstod den til sin moder fru Anna Fisker, † 1735. På auktion efter Anna Fisker blev den 1737 købt af Isak Hansen Gøe, købmand i Ebeltoft, og Anders Haslund for 2.260 rd. således, at sidstnævnte købte godset (79), men Gøe gården (12 td. Htk.), men i 1738 solgte denne også gården til Haslund († 1760), der arvedes af sønnen Jens Severin Haslund († 1772), af hvis dødsbo forpagter Vilhelm Fr. Fahrenhorst fra Ølstedgård 1773 på auktion købte Ingvorstrup (12, med gods i alt 111 td. Htk.) for 4.700 rd.; 1776 solgte han gården for 8.400 rd. til Poul Behr, der 1780 afhændede den (22, godset 41 td. Htk.) for 4.100 rd. til kammerjunker M. P. O. Rosenørn på Katholm. Siden ejedes Ingvorstrup af Knud Høyer til Fævejle 1793-98, Otto Mønsted 1799-1804, M. Secher (senere til Trudsholm) 1805-7, Ole Secher (senere til Hjortshøjlund) 1808, Kammerr. O. Esmarch 1808, Kmjkr. Adeler (senere til Høgholm) 1811, Chr. Rosenørn 1812-17, Lorentz Petersen 1818-26, P. Kjær, Niels Jørgensen, Jens Hansen Mosegaard, J. V. R. Møller, Gustav Secher og fra 1897 af P. N. og F. G. Secher. Hovedbygningen er opført 1872 i villastil. Eksterne henvisninger J.P. Trap: Danmark, 3. udgave, bind 4 (Hjørring, Thisted, Aalborg, Viborg og Randers amter), s. 979 Hjemmeside med billede
Jels Mølle

Jels Mølle er en fredet helmuret tårnmølle af typen hollandsk vindmølle i Jels. Møllen blev opført som kornmølle i 1859 af Johann Møller på kongeligt privilegie af Frederik 7., og var i drift til 1971. Møllen har siden 1956 været ejet af "Foreningen til bevarelse af Jels Mølle", og blev, bortset fra tilbygningerne, fredet i 1959. Møllen er cirkulær af formgivning og har galleri, hvorfra den krøjes manuelt. Den har tidligere været forsynet med vindrose. Vingerne har et vingefang på ca. 21 meter og er forsynet med hækværk til sejl, men kører på vindbrædderne. Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie (2001). Vindmøller og vandmøller i Danmark. Vol. 1. Forlaget Skib. s. 88-90. Referencer
Jonstrup (Tikøb Sogn)

For alternative betydninger, se Jonstrup. (Se også artikler, som begynder med Jonstrup) Jonstrup er en landsby i Tikøb Sogn, Lynge-Kronborg Herred i det tidligere Frederiksborg Amt. Jonstrup ligger mellem Tikøb og Fredensborg. Mod vest grænsede landsbyens jorder op til Esrum Sø, men selv om bønderne havde fiskeret i søen, blev denne ikke udnyttet. For at få malet deres korn søgte bønderne Esrum mølle. Jonstrup kendes tilbage i middelalderen, hvor landsbyen hørte under Esrum Kloster. Jonstrup havde i 1682 5 gårde og 1 hus uden jord. Det samlede dyrkede areal var 176,3 tønder land, skyldsat til 31,74 tdr. hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug. I 1774 havde landsbyen 5 gårde og 3 huse. Landsbyen blev udskiftet i 1789, hvorved 2 gårde blev udflyttet. Noter Litteratur Frederiksborg Amts Stednavne; 1929 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983); ISBN 87-87293-25-0 Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997; ISBN 87-89120-36-1 (s. 41-44) Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688 (København 1927, reprotryk for Landbohistorisk Selskab København 1975), s. 10 Eksterne henvisninger Oversigt over Jonstrup gårdes ejere (Lokalhistorie for Tikøb Kommune) Arkiveret 10. december 2013 hos Wayback Machine
Kalø veteranbiltræf

Kalø Veteranbiltræfene er ugentlige arrangementer, hvor veteranbiler samles ved Kalø Slotsruin på Djursland. Det startede i 2002, og træffene finder sted hver tirsdag i forårs-, sommer- og efterårsmånederne med op til 600 veteranbiler per gang, ifølge en af stifterne, Bent Ammitsbøl. Veteranbilejerne behøver ikke at tilmelde sig, men dukker bare op i løbet af eftermiddagen og først på aftenen. Tirsdags-træffene er baseret på selvjustits, og der er ingen ansatte eller officials. Det er gratis at deltage for udstillere såvel som publikum. Træffene bliver afholdt på et svagt skrånende græsareal ned til Aarhusbugten med udsigt over Kalø Slotsruin i Egens Vig ved Nappedam. Området ligger i bunden af Aarhusbugten og ud til Molsvej, to kilometer syd for byen Rønde, 30 km nord for Aarhus. Hovedvægten er på veteranbiler, men også gamle motorcykler og knallerter deltager, ligesom der ofte kommer stylede køretøjer af forskellig art. Historik I 2002 startede træffene ud fra isboden ved P-pladsen til Kalø Slotsruin. Her blev nogle veteranbilentusiaster enige om at mødes ugentligt for at køre fælles ture i Molslandet. Med over 100 veteranbiler per gang i dag er det ikke længere praktisk med de fælles køreture. Specialmotorer Af interesse for motorinteresserede i området er også: Dansk Motor- og Maskinsamling i Kirial ved Grenaa, der rummer Nordens største samling af stationære motorer, samt Dansk Landbrugsmuseum på Gammel Estrup, der har en samling af veterantraktorer og gamle landbrugsmaskiner, foruden Dansk Landbrugsmesse, hvor disse og andre traktorer og gamle maskiner bliver startet op og vist frem i forsommeren. Ydereligere bliver der hvert år i sensommeren afholdt en festival, Mosten Raceday, der har fokus på specialbyggede racermotorcykler. Galleri
Kobskov

Kobskov er en cirka 162 hektar stor statsskov beliggende i sydenden af Silkeborg, mellem søerne Lyngsø mod nord, Almindsø mod sydvest og Vejlsø mod sydøst samt Remstrup Å mod øst i Silkeborg Kommune. Skoven gennemskæres af Horsensvejen og Søndre Ringvej. Øst for Horsensvejen ligger Vejlbo Mose, der er en tidligere tørvegravssø på 3,3 ha. Øst for Vejlbo Mose, ligger i et 14 ha stort skovområde et vådbundsarboret (Arboretum paludosum), med en samling af arter af træer og buske fra fugtige tempererede områder. Arboretet blev oprettet i 1991 i samarbejde mellem Ferskvandscentret, Silkeborg Kommune og Naturstyrelsen. Ved Almindsø ligger to 3 badeanstalter: Østre Søbad, Vestre Søbad og Degne Badet. Kobskov er udlagt som hundeskov. Ved Silkeborg er der i Kobskov, Nordskov og Vesterskov udpeget 256 hektar urørt løvskov og 185 ha anden biodiversitetsskov Eksterne kilder/henvisninger Forslag til driften af Silkeborg Statsskovdistrikt 2000-2014 Kobskov Øst Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine Kobskov Vest Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine
Kolby Mølle

Kolby Mølle er en hollandsk vindmølle med kælder med gennemkørsel til vogntransport. Den har en jordomgang, hvorfra vingerne med et vingefang på 20 meter påsættes sejlene manuelt. Undermøllen er grundmuret, mens overmøllen er ottekantet og spåntækket. Hatten er løgformet og spåntækket. Møllen krøjes med kæde, idet den er udstyret med det i Danmark ret sjældne amerikanske krøjeværk. Møllen blev opført som kornmølle i 1859 i Søbyvad, hvor den var supplement til vandmølle. Den blev imidlertid overflødig, da Søbyvad blev udvidet med en mølledam, og vindmøllen blev solgt og flyttet til Kolby i 1899. Transporten fyldte 99 vognlæs, men 25. april 1900 var den genopført og kunne indvies. Den fungerede som kornmølle indtil driften blev indstillet i 1947. Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie (2001). Vindmøller og vandmøller i Danmark. Vol. 1. Forlaget Skib. s. 109-112. Kilder og eksterne henvisninger
Kolding Ketcher Center

Kolding Ketcher Center er et sportsanlæg, der består af to haller, én til tennis og én til badminton og mange udendørsbaner. Anlægget har også klubarealer,køkken,kontor og cafeteria og ligger i den nordlige del af Kolding. Sportsanlægget huser til hverdag, Kolding Tennisklub og Kolding Badmintonklub. Tennisklubben har 4 indendørsbaner og 10 udendørsbaner, hvoraf den ene er forsænket i terrænet og der er publikum langs siderne. Badmintonklubben har 6 indendørsbaner.På anlægget er der også en petanquebane og en beachvolleybane. Kilder og referencer