NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hedorfs Kollegium

Hedorfs Kollegium er et kollegium ved Flintholm Station tæt på Copenhagen Business School og Niels Brock i Frederiksbergs nye bydel – Revykvarteret – der ligger mellem Flintholm Allé, Finsensvej og jernbanen. Kollegiet indeholder 52 et-værelses lejligheder. Kollegiet er opført med Hedorf Holding som bygherre og med arkitektfirmaet KHR arkitekter som arkitekt. Kollegiet var klar til indflytning 1. oktober 2009. Efor er Anne Guinot. “Vi vil gerne have en moderne Utzon.” Så klart og kontant var budskabet fra Hedorfs Fond, da de bad KHR arkitekter om at tegne et nyt kollegium på Frederiksberg. Bygningen skulle være unik, i god kvalitet og samtidig holde sig inden for et snævert budget. Missionen ser ud til at være lykkedes – i Mark Magazine nr. 20, juni/juli 2009 sammenlignes kollegiet med Utzons kirke i Bagsværd. Hedorfs Fond Hedorfs Fond (eller Generalkonsulinde Anna Hedorf og Generalkonsul Frode Hedorfs Fond) er en fond etableret af midler fra generalkonsul Frode Hedorfs formue, realiseret efter hans død i 1961. Formuen er sammen med akkumuleret overskud fra Transportkompagniet Nord A/S overdraget Fonden. Transportkompagniet Nord blev i 1992 solgt til ASG AB, mens dets speditionsaktiviteterne blev drevet videre af DHL Express (Denmark) A/S. - Fondens formål er at virke til fremme af handel og transportvæsen ved at yde støtte til unge, som gennem udlandsophold ønsker videre uddannelse inden for sådan virksomhed. Specielle forsknings- eller analyseopgaver inden for handel og transport støttes. Hedorfs Fonds Forskningspris for International Virksomhedskommunikation og Sprog uddeles hvert andet år.(Siden 1994) Hedorfs Fonds Pris for Transportforskning uddeles ligeledes hvert andet år. Hedorfs Kollegium på Frederiksberg opført i 2009. Kvarteret omkring Flintholm har sin egen historie Lige i nærheden af metrostationen Flintholm lå gården Flintholm. Gården fik sit navn efter Jacob Nielsen Flindt, som købte Flintholm i slutningen af 1700-tallet. Flintholm-gården lå ved en jordvej langt ude på landet. Frederiksberg Kommune købte Flintholm og byggede den om til lazaret for epidemipatienter. En anden med betydning for områdets historie er Elektricitetsværket, Finsensværket. Værket er opført efter tegninger af Københavns Kommunes stadsarkitekt Hans Wright og stod færdigt i 1908 mellem Finsensvej og det område, hvor Dirch Passers Allé nu ligger. Der er stadig elektricitetsværk på adressen. Til værket blev der bygget en funktionærbolig (Den Gule Villa, nu kvarterets kulturhus) med lejligheder til to overmaskinmestre, en portnerbolig, en smedje samt en bygning med opholdsrum til medarbejderne. Den Gule Villa er fredet. Eksterne links Hedorfs kollegium på Frederiksberg Hedorfs Fond – officiel website "HEDORFS FOND I 50 ÅR - 50 År Juilæum - 1963-2013". 50 år "HEDORFS FOND" Jubilæumskrift kan hentes her i PDF format. (36 sider) Arkiveret 7. januar 2014 hos Wayback Machine "Generalkonsulen og hans eneste barn – Transportkompagniet Nord", Jubilæumskrift fra Hedorfs Fond Arkiveret 12. oktober 2007 hos Wayback Machine
Hee Kirke

Hee Kirke er en kirke i stationsbyen Hee nord for Ringkøbing. Den består af kor og skib med senere tilbygninger på sydsiden. Oprindelig herredskirke. Kirken er opbygget i kraftige granitkvadre. Farvespillet i stenene spænder fra grå til rødt. Den romanske stil leder tanken hen på Ribe Domkirke. Tårnet er tilføjet i 1200-tallet og er efter en nedstyrtning genopbygget i mursten 1721. Stolestaderne er fra 1600-tallet. Af disse er herskabsstolene påført adelsvåben for slægterne Skram og Krag. På altertavle samt prædikestol er billedskærerarbejde, ligeledes fra 1600-tallet. I altertavlens midterfelt er et billede af nadveren. Over den romanske døbefont af granit er en fontehimmel. På sydmurens korbue er et krucifiks. Galleri Litteratur Politikens bog om Danmarks kirker, af Niels Peter Stilling – ISBN 87-7870-195-3 Vore gamle kirker og klostre, af Gorm Benzon, 1973 Referencer Eksterne henvisninger Hee Kirke Arkiveret 7. oktober 2010 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hee Kirke hos KortTilKirken.dk
Hegnede (Møn)

For alternative betydninger, se Hegnede. (Se også artikler, som begynder med Hegnede) Hegnede er en bebyggelse og et areal i Stege Sogn på Møn. Hegnede ligger umiddelbart syd for halvøen Ulvshale. Den tilhører Vordingborg Kommune som ligger i Region Sjælland. I området lå på Hegnede Bakke tidligere et teglværk med udskibningshavn på den sydvestvendte kyst. Teglværket blev omrindelig kaldt Minesminde, og blev bygget i 1856 på foranledning af købmand Nicholai Bülow. I 1879 blev teglværket solgt til civilingeniør Frits Casse fra København for 6.000 rigsdaler. Senere kaldtes stedet Hegnede Teglværk, der under Casse gik konkurs. Kjøbenhavns Handelsbank ovetog ved en tvangsauktion i 1897 teglværket som ufyldestgjort panthaver. Møns Tømmerhandel overtog værket fra Handelsbanken, og ejede det indtil 1910; men driften var indstillet i 1908. Teglværksgården står endnu, og den anlagte tange, der tjente som skibsbro, eksisterer ligeledes fortsat. Falster Statsskovdistrikt erhvervede i 2005 de sidste arealer af et samlet område, der skal anvendes til rejsning af en ny Hegnede Skov, som i første omgang vil komme til at udgøre et samlet areal på ca. 28 ha. Kilder Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955 Kulturministeriets rapport om kulturhistoriske værdier på Ulvshale Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Skov- og Naturstyrelsens omtale af Hegnede Skov
Hegnet (Tøndering Sogn)

For alternative betydninger, se Hegnet. (Se også artikler, som begynder med Hegnet) Hegnet er navnet på en hovedgård i Tøndering Sogn i det tidligere Harre Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune, Region Midtjylland, i den nordlige del af halvøen Salling. Gården siges at have tilhørt Niels Bugges far, Bugge Nielsen omkring 1330. Fra midten af 1400-tallet var den ejet af medlemmer af slægten Skeel frem til begyndelsen af 1700-tallet. Senere blev Frederik Kiær de Kiærskiold ejer. Hovedbygningen er en trefløjet bindingsværksbygning, opført i 1752 af Frantz Rantzau Bentzon, men er ombygget flere gange; Hovedbygningen der har kælder fik i 1883 et nyt midterparti, med gavlkvist over hoveddøren. I 1910 blev en del af gården ødelagt ved en brand. Sydøst for gården i en eng ligger en 1,6 hektar stor bakke hvorpå der er et cirka 19 meter stort halvkredsformet voldsted , hvor der er fundet murbrokker og kalkrester.
Heibergskolen

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Heibergskolen er en skole på Østerbro i København. Skolens adresse er Randersgade 10, 2100 København Ø. Skolen er en af hovedstadens nyeste. Den blev indviet den 17. august 2001 af tre borgmestre og er i dag den 6. skole på Indre Østerbro. Skolen ligger henholdsvis i Det Kongelige Opfostringshus' gamle bygning fra 1880 af Ludvig Knudsen og i Thomas Havnings bygninger for Statens Institut for Blinde og Svagsynede fra 1952. Begge blev ombygget til brug for skolen. Heibergskolen er en folkeskole der ofte modtager nye elever. Den blev opkaldt efter skuespilleren Johanne Luise Heiberg. Eksterne henvisninger
Hejls Kirke

Hejls Kirke er beliggende i landsbyen Hejls, ca. 15 kilometer sydøst for Kolding. Kirken er hovedsagelig bygget i romansk stil. Kor og kirkeskib stod færdigt i 1100-tallet medens tårnet er fra 1300-tallet og den øvrige del af kirkebygningen blev færdiggjort fra ca. 1780 til 1950´erne. Eksterne henvisninger og kilder Om kirken på korttilkirken.dk Hejls Kirke udgivet af Hejls menighedsråd Hejls Sogn i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 5. bind, 1906),
Hejnsvig Kirke

Hejnsvig Kirke ligger i landsbyen Hejnsvig, ca. 8 km SV for Billund (Region Syddanmark). Kirken er et resultat af en støre ombygning i 1918-19 ved arkitekt Harald Lønborg-Jensen hvor den østlige halvdel af det oprindelige romanske skib har fundet genanvendelse som kor (den vestlige halvdel blev nedrevet i forbindelse med udvidelsen), og det oprindelige romanske kor er nu sakristi. Eksterne kilder og henvisninger Hejnsvig Kirke hos KortTilKirken.dk Hejnsvig Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Hejselt

Hejselt er en Herregård beliggende i Torslev Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt. Hejselt nævnes første gang i 1435 og omkring 1600 ejedes gården af Mogens Andersen (død 1613) (Vognsen af Stenshede), der i 1589 – 1599 skrev sig til Hejselt, men han var stærkt forgældet. Hans enke Karen Mikkelsdatter Hvad boede endnu i 1621 på Hejselt, som hendes sønner Anders Mogensen (Vognsen af Stenshede) og senere Kaptajn Mogens Mogensen (Vognsen af Stenshede) arvede. Sidstnævnte boede endnu i 1621 på Hejselt, men havde pantsat halvparten af gården til Fru. Margrethe Rosenkrantz til Hundslund Kloster, som omkring 1621 fik pantet udleveret til brug, vist med Mogens Mogensen som forpagter. Hans broder Peder Mogensen (Vognsen af Stenshede) var i 1630 skriver og gårdfoged på Hundslund kloster og fik i 1630 livsbrev af Fru. Margrethe, som i 1622 havde overtaget Hejselt som ejendom, på denne gård mod en mindre afgift for sig og sin hustru Gertrud Clausdatter (død ca. 1668), som var enke i 1652. Deres søn Anders Pedersen (Vognsen af Stenshede), brugte Hejselt endnu i 1656, og hans enke død på Hejselt i 1678, en datter Gertrud Andersdatter (Vognsen af Stenshede), døde på Hejselt i 1680, men hendes moder (af ukendt navn) var gift anden gang med Niels Mortensen Kjærulf, der i 1668 var forpagter på Hejselt, men ved nyt ægteskab erhvervede Ormholt, hvortil han flyttede. En søn af første ægteskab Anders Nielsen Kjærulf (død 1737) var 1692 og 1707 forpagter på Hejselt. Efter Fru. Margrethe Rosenkrantz død i 1635 er gården formodentlig kommet til sønnen Laurids Lindenov til Oregård og døtrene Birgitte Lindenov (død 1648) gift med rigsråden Hr. Otte Christensen Skeel til Hammelmose (død 1634) og Sophie Lindenov (død 1666) gift anden gang med rigsråden Hr. Henrik Rantzau til Schöneweide. Laurids Lindenov enke Fru. Anne Jørgensdatter Friis (af Haraldskær) synes at have administreret godset; men efter hendes død i 1657 må Hejselt være kommet til Henrik Rantzau, idet hans hustru arvede den barnløse broders part. I 1662 betegnes gården som en stor bondegård, på hvis bindingsværks stuelænge der var tegltag. I 1690 siges den at være en ufri gård. Ejere af 1435 ukendte ejere 1589 Mogens Andersen (Vognsen) 1622 Margrethe Rosenkrantz 1635 Laurids Lindenov , Sophie Lindenov og Birgitte Lindenov 1657 Henrik Rantzau 1666 Ide Lindenov 1674 Kirsten Beck 1719 Jørgen Bille 1736 Schack Vittinghof greve Holck 1738 Lars Christensen Broerholt 1750 Johanne Rafn 1752 Niels Pedersen Ifversen 1787 Severin Benzon von Deden 1815 Niels Ifversen Meyling 1822 Lauritz Gleerup 1831 Peder Thøgersen Lassen 1842 Hans Chr. Pape 1888 Harald Johan Wilhelm Kähler Hartz 1893 Vilhelm Jensen Thrane 1916 Martin Sørensen Pilgaard 1932 Discontobanken i Hjørring 1932 Janus B. Christensen Kilde J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, København: G.E.C. Gads Forlag 1960, side 251-252.
Helgenæs Kirke

Helgenæs Kirke er en kirke i Helgenæs Sogn i det tidligere Mols Herred, Randers Amt, nu Syddjurs Kommune. Kirken, der er ganske højtliggende, består af Kor og skib, våbenhus og tårn. Kor og skib er opførte af rå granit og med fladt loft i romansk tid. Antagelig i slutningen af middelalderen blev skibet forlænget ca. 3 meter mod vest, og her opførtes så tårnet og der blev indbygget hvælving i koret. Våbenhuset mod syd blev ligeledes opført samtidig i røde mursten. Kilder Trap Danmark, 4. udg. bind 6, Randers Amt, Kbh. 1925 Eksterne henvisninger Helgenæs Kirke hos KortTilKirken.dk
Helgenæs Naturefterskole

Helgenæs Naturefterskole er en efterskole beliggende ved Borup, ud til Ebeltoft Vig på østkysten af Helgenæs. Skolen kendetegnes ved sin friluftsprofil og placering midt i naturen. Skolen ligger klos op ad Nationalpark Mols Bjerge. Efterskolen prioriterer fællesskab, naturen og ture højt – året rundt. Historie og profil Helgenæs Naturefterskole oprettet i 1995 i eksisterende bygninger. Nuværende forstander: Mette Marie Bauer. Efterskolen vokser til et elevantal på 85 elever. Efterskolen er for elever som kan lide naturen. Efterskolen har fire linjer: Islandske heste, Jagt, Fiskeri og Nordisk Friluftsliv. Indkvartering Eleverne bor i en vinklet elevfløj på enten 2, 3 eller personers værelser. Værelserne er adskilt drenge og piger. Pigerne bor ovenpå og drengene nedenunder. Hvert værelse er en social enhed, hvor eleverne selv har hovedansvaret for rengøring, oprydning og sikring af en omgangsform, hvor der er plads til alle. Undervisning Helgenæs Naturefterskole er en boglig efterskole . Undervisningen fører til, at eleverne kan aflægge folkeskolens afgangsprøve eller FS10 i alle skolefag. Undervisningen tager afsæt i den enkelte elevs kundskaber og færdigheder , og udfordrer disse både i klasselokalet og ude i naturen. Der er desuden en projekt-10. klasse, hvor eleverne ikke skal til afgangsprøve, men arbejder projektorienteret - og blander fagene med praktiske oplevelser og elevprojekter. Helgenæs Naturefterskole har plads til 85 elever, hvoraf eleverne fordeles på 9. og 10. klassetrin. Naturhold og Friluftsliv Helgenæs Naturefterskole fokuserer på aktiviteter og ture i naturen. Eleverne deltager aktivt i et naturhold, som de selv vælger ved skoleårets start. Målsætningen er generelt at introducere til det nordiske friluftsliv; nærvær, naturliv, aktivitet og læring. Efterskolen tager alle elever med på vinterfjeld i Norge. Nordisk Friluftsliv Lystfiskeri Islandsk hest Jagt Referencer Eksterne henvisninger Helgenæs Naturefterskoles hjemmeside Helgenæs Naturefterskole på efterskole.dk Arkiveret 28. juni 2009 hos Wayback Machine
Hellebjerg Idrætsefterskole

Hellebjerg Idrætsefterskole blev oprettet i 1958 af KFUMs Idrætsforbund i 1958 nær Juelsminde som blev Danmarks første idrætsefterskole. Den 3. maj 1958 modtog efterskolen det første elevhold bestående af 11 piger. Skolen voksede hurtigt i form af elever og bygninger. I sommeren 1964 blev det en såkaldt fællesskole, og eleverne er fra da af blevet tilbudt et 8 måneders kursus. Da Hellebjerg blev oprettet i 1958 havde KFUMs Idrætsforbund allerede benyttet området og dets bygninger, i adskillige år som kursus- og ledercenter. KFUMs Idrætsforbund står stadig bag skolen, det mærkes bl.a. i sommerferien, hvor forbundet afvikler leder-/trænerkurser på skolen. I skoleåret 2018/2019 er 210 elever blevet optaget. Aktive linjefag Adventure & Fitness(kun for piger) Fodbold Golf Håndbold Forstanderpar gennem tiderne: Anne og Peder Møller 1958 – 1976 Inge og Harry Ankerdal 1976 – 1981 Signe og Oluf Rørbæk Madsen 1981 – 1989 Bente og Henning Christiansen 1989 Eksterne henvisninger www.hellebjerg.dk kenddinlandsby.dk
Hellerup (Ringe)

For alternative betydninger, se Hellerup (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Hellerup) Hellerup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1400. Hellerup var et selvstændigt stamhus fra 1683 til 1739, hvor det opløstes. Hellerup var i 1820erne sæde for Svendborg Amts Administration, medens godset selv var under statens administration. Hellerup er nu en avlsgård under Ravnholt Gods. Gården ligger i Hellerup Sogn, Vindinge Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1670 og tilbygget i 1804 og parken er på 6 hektar. Hellerup Kirke er nabo til herregården. Hellerup er på 444 hektar Ejere af Hellerup (1400-1442) Niels Jensen Bild Ulfeldt (1442-1460) Johan Rantzau (1460-1483) Bild Pedersen Bild / Jens Pedersen Bild (1483) Anne Jensdatter Bild gift Bølle (1483-1534) Ejler Eriksen Bølle (1534) Karen Ejlersdatter Bølle gift (1) Tidemand (2) Urne (1534-1550) Marqvard Tidemand (1550-1555) Karen Ejlersdatter Bølle gift (1) Tidemand (2) Urne (1555-1559) Lave Johansen Urne (1559-1582) Karen Ejlersdatter Bølle gift (1) Tidemand (2) Urne (1582-1599) Ejler Brockenhuus (1599-1618) Breide Rantzau (1618-1623) Kai Rantzau (1623-1629) Anne Lykke gift (1) Rantzau (2) Ulfeldt (1629-1646) Knud Ulfeldt (1646-1667) Kirstine Lützow gift (1) Ulfeldt (2) von Körbitz (1667-1682) Johan Christoph von Körbitz (1682-1683) Kirstine Lützow gift (1) Ulfeldt (2) von Körbitz (1683-1690) Johan Caspar von Körbitz (1690-1735) Johan Caspar von Körbitz (1735-1739) Charlotte Sophie von Harstall gift von Körbitz (1739-1759) Salomon Lindegaard (1759-1768) Frederikke Christiane Scharwin gift Lindegaard (1768-1778) Christian Otto Smith (1778-1788) Christian Sehestedt Juul (1788-1822) Lucie Charlotte Christiansdatter Scheel gift Sehestedt-Juul (1822-1836) Den Danske Stat (1836-1861) Christian Sehestedt Juul (1861-1887) Clara Adolphine Therese Caroline von Platen-Hallermund gift Sehestedt-Juul (1887-1915) Ove Sehestedt Juul (1915-1941) Christian Sehestedt Juul (1941-1948) Ove Sehestedt Juul (1948-1970) Christian Ove Sehestedt Juul (1970-1993) Ove Sehestedt Juul (1993-2003) Erik Claudi Jensen (hovedbygningen) (1993-2003) Ove Sehestedt Juul (avlsgården) (2003-) Knud Erik Hansen (hovedbygningen) (2003-) Ove Sehestedt Juul / Christian Ove Sehestedt Juul (avlsgården) Kilder og eksterne henvisninger Hellerup (Ringe) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine Henvisninger
Hellenæs

Hellenæs (tidligere Helgenæs) er dannet i 1800 af Bøndergårde fra landsbyen Hellenæs. Gården ligger i Branderslev Sogn i Lolland Kommune. Helgenæs Gods er på 283 hektar Ejere af Helgenæs (1800-1815) F. Tølstrup (1815-1818) Vilhelm Licht (1818-1820) J. Soel (1820-1823) J. F. R. von Oppen (1823-1824) J. From / Rasmus Clausen (1824-1839) Rasmus Clausen (1839-1864) J. P. Schwensen (1864-1884) R. Svendsen (1884-1885) N. Chr. E. de Neergaard (1885-1888) P. R. Engholm (1888-1891) Enke Fru Selchau-Hansen (1891-1898) R. Michaelsen (1898-1910) Carl B. F. Lawaetz (1910-1918) Chr. P. Justesen (1918-1924) Svend Christian Fabritius Løppenthin (1924-) K. Kiær (1979-2001) Steen Nymann (2001-) Steen Nymann / Anne Marie Nymann Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Hellerup Kirke (Gentofte Kommune)

For alternative betydninger, se Hellerup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hellerup Kirke) Hellerup Kirke er en kirke i den københavnske forstad Hellerup og er beliggende på Margrethevej nær Strandvejen. Konstruktionen af kirkebygningen blev påbegyndt i 1899 og stod klar til indvielse 14. oktober 1900 i en nyromansk stil efter tegninger af Thorvald Jørgensen, der senere blev arkitekt for Christiansborg Slot. Kirken kostede 86.007,87 kr. at opføre. Kirkens nuværende alter er udført af Aksel Theilmann i 1950 og er inspireret af middelalderens gyldne altre, der bl.a. findes på Nationalmuseet. I midterpartiet ses Kristus tronende på himmelhvælvingen. Omkring ham svæver de fire evangelistsymboler: Løven, ørnen, mennesket og oksen (hhv: Markus, Johannes, Matthæus og Lukas). Kirkens glasmosaikruder er udført af Johannes Kragh i tidsrummet 1918-1940. I koret ses fire ærkeengle: Gabriel, Mikael, Rafael og Uriel. Kirkens kor har desuden en mosaikrude udført af C.N. Overgaard. I rosetvinduet over kirkens indgang ser man et hvidt lam, som er symbolet for Kristus. Rosetvinduet i søndre korsarm viser samme evangelistsymboler, som kan findes på altertavlen. Altersølvet er tegnet af den kendte arkitekt P.V. Jensen Klint, hvis hovedværk er Grundtvigskirken. Døbefont, dåbsfad og dåbskande i tin og messing er udført af Siegfried Wagner og Mogens Ballin og er repræsentanter for den danske skønvirkestil, der var mode på den tid, da kirken blev bygget. Stolestaderne er fra 1950, og endegavlene på disse er udsmykket med symboler fra lidelseshistorien, udført af Aksel Theilmann. Kirkens orgel er et Marcussen-orgel med 34 stemmer bygget i 1950. Menighedshuset er opført i 1980'erne og er tegnet af Gehrdt Bornebusch. Sognets kirkegård, Hellerup Kirkegård, ligger ikke ved kirken, men noget længere væk mellem vejene Niels Andersens Vej, Bernstorffsvej, C.V.E. Knuths Vej og Rygårds Allé. Referencer
Hellerup Kirke (Faaborg-Midtfyn Kommune)

For alternative betydninger, se Hellerup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Hellerup Kirke) Hellerup Kirke er kirken i Hellerup Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune. Før kommunalreformen i 2007 lå kirken i Ringe Kommune. Kirkens præst hedder Karin Larsen. Eksterne kilder og henvisninger Hellerup Kirke hos KortTilKirken.dk
Hellerup Kirkegård

Hellerup Kirkegård er en kirkegård i Hellerup nord for København. Kirkegården blev indviet 4. februar 1912 og ligger ved Rygårdscentret og er nabo til Rygaards Skole. Kirkegården grænser til Bernstorffsvej. Den dækker ca. 68.300 m² og er udvidet flere gange, senest i 1920, hvor et areal på 15.300 m² mod Rygårds Allé blev lagt til. Hellerup Kirkegård præges af den frem til 1950'erne fremherskende tradition for individuelt anlagte familiegravsteder, der er indhegnet af stedsegrønne hække. Der er mange monumenter på kirkegården, ligesom variationen i beplantningen er stor. Der er desuden en del frihedskæmpergrave på stedet, der også anvendes af Skt. Lukas Søstrene. Kirkegården er en kommunal gravplads, der foruden Gentofte Kommune også er kirkegård for den nordlige del af Københavns Kommune. Kirkegårdens kapel er tegnet af Andreas Clemmensen. Det er lukket grundet sparsom anvendelse. Kendte personer begravet på Hellerup Kirkegård Eksterne henvisninger Hellerup Kirkegård på gravsted.dk Hellerup Kirkegård på Gentofte Kommunes hjemmeside Arkiveret 1. oktober 2020 hos Wayback Machine
Hellerup Cemetery

Hellerup Cemetery (Danish: Hellerup Kirkegård) is a cemetery in Hellerup in the northern suburbs of Copenhagen, Denmark. It is located on Bernstorffsvej and was inaugurated on 4 February 1912. The cemetery serves Gentofte Municipality and the northernmost part of Copenhagen Municipality. History The establishment of a cemetery in Hellerup was first proposed in 1907 and Gentofte Municipality acquired a piece of land from Ibenske Jorder and laid it out as a burial site the following year. In 1912, after the local land owners' association had complained about the "scandalous state" of the site, the municipality commissioned a landscape architect to redesign the cemetery which was inaugurated on 4 February that same year. The cemetery has later been extended several times, most recently in 1920 when a 15,000 square metre piece of land on Rygårds Allé was added to the grounds. A piece of land on Bernstorffsvej was originally reserved for the construction of the planned Hellerup Church but it was released for burial purposes after the church had been built at another location in the 1950s. Buildings The chapel was designed by Andreas Clemmensen and completed in 1914. It has now been closed due to limited use. Notable interments See also Ordrup Cemetery References External links Official website
Hellerups kyrkogård

Hellerups kyrkogård är en begravningsplats i Hellerup norr om Köpenhamn i Danmark. Kyrkogården invigdes den 4 februari 1912 och har utökats flera gånger. Den har en yta på 68 300 m² med många stora familjegravar inhägnade med städsegröna häckar. Det finns också en avdelning för medlemmar av danska motståndsrörelsen under andra världskriget samt en avdelning för anställda på Diakonissestiftelsen (Sankt Lukas Søstrene). Kapellet byggdes år 1913 efter ritningar av arkitekt Andreas Clemmensen. Det används sällan och är låst. Begravningsplatsen används av boende i Gentofte kommun och norra delen av Köpenhamns kommun. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hellerups kyrkogård.
Hellerup Strand

Hellerup Strand er en godt 100 meter lang strand i Hellerup, der ligger ud til Øresund. Stranden strækker sig fra Hellerup Havn ved Strandparksvej, forbi Onsgårdsvej og godt 100 meter mod nord til Lille Strandvej. Hellerup Strand grænser op til Rosenhaven, der er en del af Hellerup Strandpark. Referencer Eksterne henvisninger Information om Hellerup Strand Arkiveret 20. marts 2014 hos Wayback Machine på AOK.dk