Grundtvigs Højskole

Grundtvigs Højskole er en dansk folkehøjskole grundlagt i 1856 af N.F.S. Grundtvig. Skolen er Sjællands ældste højskole og har gennem sin historie haft flere placeringer: fra 1856 i København (Marielyst), fra 1890 i Lyngby og fra 1937 i Hillerød, hvor den blev sammenlagt med Frederiksborg Højskole. Skolen har gennem hele sin udvikling været forankret i den grundtvigske højskoletradition med vægt på folkelig oplysning, demokrati, historie og fællesskab. Undervisningen har været eksamensfri og baseret på foredrag, samtale og samvær i overensstemmelse med Grundtvigs idéer om dannelse og livsoplysning. Skolen fungerer i dag som en moderne folkehøjskole med plads til 120 elever og med fag inden for politik, musik, podcast, foto, friluftsliv, kunst samt litteratur. Historie Skolen på Marielyst (København) Grundtvigs Højskole paa Marielyst modtog første elevhold den 3. november 1856. Den startede beskedent på gården Marielyst i Raadmandsmarken umiddelbart nord for København. Ejendommen havde N.F.S. Grundtvigs erhvervet året før betalt af en folkegave indsamlet i anledning af hans 70-års fødselsdag. Grundtvigs Højskole paa Marielyst bestod af fire-fem bygninger beliggende omtrent på det nuværende Haraldsgade nr. 61 på Ydre Østerbro. Skolen blev i 1859 en selvejende institution med en selvsupplerende bestyrelse på tre mand. Pædagogisk byggede skolen på N.F.S. Grundtvigs tanker om folkeoplysning og frisind. Grundtvig holdt selv lejlighedsvis taler på skolen. Skolens første forstander var teologen Carl Joakim Brandt (1817-1889). Der var undervisning i landmåling, agerbrug, kvægavl og kemi samt modersmålet. Grundtvigs Højskole ved Marielyst var fra sin grundlæggelse præget af betydelige vanskeligheder med at tiltrække et tilstrækkeligt antal elever til København, hvilket svækkede det økonomiske grundlag. Samtidig var højskoleformen endnu ikke fuldt udviklet i praksis, og som for mange andre højskoler viste det sig vanskeligt at omsætte N.F.S. Grundtvigs idéer til faktisk undervisning. Som følge af disse problemer blev det i 1890 besluttet at flytte skolen til Lyngby. På hjørnet af Lersø Parkallé, hvor Marielystskolen lå, står i dag en mindesten med strofer fra Hvad solskin er for det sorte muld, som Grundtvig skrev til skolens åbning i 1856. Skolen i Lyngby I 1890 overtog Grundtvigs Højskole Lyngby Landboskole, hvorefter landbrugsskolens forstander – og kendte grundtvigianer – J. C. la Cour blev forstander for begge skoler. Herved videreførtes højskolen, men unægtelig under beskedne forhold, nemlig som en afdeling af en større landboskole uden selvstændig bygning. Håbet var, at den nye placering uden for København ville give bedre adgang for elever, samtidig med at tilknytningen til det stærke grundtvigske miljø på Lyngby Landboskole ville styrke skolen. Ordningen med én forstander fungerede dog ikke, og allerede i 1892 fik højskolen igen sin egen forstander i den erfarne højskolemand Hans Rosendal (1839-1921). Det løste dog ikke skolens problemer med faldende elevtal og deraf følgende økonomiske vanskeligheder. Særligt udfordrende var det, at den manglende råderet over egne bygninger betød, at sommerskolen for piger måtte opgives. I 1897 blev situationen imidlertid vendt, da Jutta Bojsen-Møller (1837-1927), en af tidens kendte kvindesagsforkæmpere og en central skikkelse i det grundtvigske miljø, tog initiativ til opførelsen af en ny hovedbygning og genåbningen af pigeskolen. Gennem sit engagement og organisatoriske arbejde lykkedes det Jutta at sikre de nødvendige midler.Med Rosendal som forstander og "Moder Jutta" som højskolemor i den nye hovedbygning oplevede Grundtvigs Højskole i de første årtier efter århundredskiftet sine hidtil bedste år. Undervisningen omfattede både boglige fag som dansk og regning, landbrugsfag, gymnastik samt foredrag om litteratur, historie og samtidens store spørgsmål. I takt med at området voksede, og det grundtvigske miljø svækkedes, viste beliggenheden i Lyngby sig dog efterhånden at være en ulempe. Samtidig ramte landbrugskrisen højskolerne hårdt, da de fortsat i høj grad rekrutterede deres elever fra landbobefolkningen. I 1937 besluttede bestyrelsen derfor at sælge skolens bygninger og jord til staten til brug for en udvidelse af Frilandsmuseet, hvor Grundtvigs Højskoles hovedbygning stadig står i dag. Med kapitalen fra salget valgte bestyrelsen samme år at købe Frederiksborg Højskole i Hillerød. Den sammenlagte skole blev herefter videreført under navnet Grundtvigs Højskole ved Frederiksborg. Grundtvigs Højskole ved Frederiksborg Frederiksborg Højskole i Hillerød blev grundlagt af teolog og grundtvigforsker Holger Begtrup i 1895. Undervisningen under Begtrup bestod især af foredrag om historie, litteratur og kristendom. Samtidig spillede samtale, sang og fællesskab en central rolle i skolens dannelsesideal. Under Begtrups ledelse udviklede skolen sig til en af landets mest søgte højskoler, men elevtallet faldt under hans efterfølger, sønnen Frederik Begtrup. I 1934 blev skolen solgt til historikeren C. P. O. Christiansen og hans hustru Margrethe, der igen fik elevtallet til at stige. De to højskoler, der i 1937 blev sammenlagt under navnet Grundtvigs Højskole ved Frederiksborg, var således begge bygget op på et grundtvigiansk værdigrundlag. Fra Frederiksborg Højskole arvede man bygningerne, et anerkendt forstanderpar og en levende højskoletradition. Fra Grundtvigs Højskole ved Lyngby kom historien og kapitalen til at modernisere bygningerne. Skolen fik i de følgende årtier et stabilt elevgrundlag, og der blev gradvist indført fælles undervisning for mænd og kvinder. Grundtvigs Højskole i dag Efter 1960’erne fulgte højskolen, ligesom de fleste andre danske højskoler, samfundsudviklingen og blev omstillet til en moderne folkehøjskole. Elevgrundlaget ændrede sig fra landbrug til byungdom, og undervisningsformen blev mere fleksibel med større vægt på valgfag og interesser. De grundtvigianske traditioner for dannelse, frisind og oplysning er dog fastholdt som en kerne i skolen. Skolen er i dag en uafhængig selvejende institution, der ledes af en bestyrelses hvoraf 4 vælges af skolekredsen og 3 er selvsupplerende, nedarvet fra de 3 som N.F.S. Grundtvigs udpegede til at lede skolen ved dens grundlæggelse i 1856. Skolen har i dag plads til 120 elever og tilbyder lange kurser på 4-5 måneder målrettet unge og sommerkurser af en uges varrighed med en mere blandet målgruppe. Højskolen udbyder et bredt udvalg af fag inden for politik, journalistik, foto, film, podcast, udekøkken, bevægelse, teater, musik, kunst, filosofi, design samt litteratur. Eleverne kan frit vælge fag og derved sammensætte deres egen linje. Forstandere Marielyst & Lyngby 1856-1937 1856-1859: Carl Joakim Brandt 1859-1890: Carl Grove 1890-1892: Jørgen Carl la Cour 1892-1919: Hans Rosendal 1919-1928: Hans August Rosendal 1928-1937: Ernst J. Borup Frederiksborg Højskole 1895-1925: Holger Begtrup 1925-1934: Frederik L. Begtrup 1934-1937: C.P.O. Christiansen Grundtvigs Højskole, Frederiksborg 1937-1951: C.P.O. Christiansen 1951-1974: Søren Haugstrup Jensen 1974-1985: Svend-Erik Bjerre 1985-1992: Ole Jensen 1992-2006: Erling Christiansen 2006-2025: Jakob Mejlhede Nielsen 2025- : Tobias Bornakke Bramsen Kilder