NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Villa Poul Henningsen

Villa Poul Henningsen[källa behövs] är en villa i Gentofte utanför Köpenhamn i Danmark, som ritades av Poul Henningsen och Viggo Møller-Jensen (1907-2003). Poul och Else Henningsen uppförde 1937 ett enfamiljshus till sig själva och sina två barn i Gentofte norr om Köpenhamn. Poul Henningsen bodde där tills paret skildes 1942. Huset hade därefter tre privata ägare, innan det 2014 såldes till Realdania By & Byg. Det blev byggnadsminne 1995. Huset har en bostadsyta på 202 kvadratmeter samt en källare på 72 kvadratmeter. Det ligger på en sluttningstomt nära Gentoftes vattentorn, som styckades av från målaren Jens Møller-Jensens fastighet vid Brogårdsvej. Det är byggt i prefabricerade betongblock, vilka vid denna tid var ett nytt och nyligen godkänt byggnadsmaterial. Ytterväggarna isolerades på insidan med två centimeter tjocka korkplattor. Fönster och dörrar är av stål. Huset har i bostadsvåningen sju plan med korta trappor med tre trappsteg emellan och i källarplanet fyra plan. Det har ett allrum, fem sovrum och ett arbetsrum. Källor Fakta om huset på webbplatsen för Poul Henningsens hus Externa länkar Webbplats för Poul Henningsens hus
Brundby

Brundby er en lille landsby på Samsø med 200 indbyggere i byområdet (2020), beliggende i Samsø Sogn tidligere Tranebjerg Sogn. Landsbyen ligger i Samsø Kommune og tilhører Region Midtjylland. Fra Brundby er der ca. 2 kilometer til Tranebjerg i nordvestlig retning. Landsbyen er mest kendt for Brundby Stubmølle, der af mange regnes for Samsøs vartegn. I Brundby findes også Brundby Hotel, som er blevet kendt gennem årtier for at have besøg af flere kendte danske rockmusikere der også har givet mindre koncerter på stedet. Referencer Eksterne henvisninger Brundby Hotel Samsø Turistbureau
Brundby

Brundby is a village on the island of Samsø in Denmark. It is located in Samsø Municipality. Brundby Post Mill Brundby Post Mill (Danish: Brundby Stubmølle) is a post mill located north of Brundby. In the 1600s the mill was located on Endelave, but was sold to Samsø in 1683 and set up on the hill of Dansebjerg south of Brundby. It was moved in 1817 to its current location. It was in use until 1939. It is one of 16 remaining post mills in Denmark. References
Grærup Langsø

Grærup Langsø er en 33 hektar stor sø og ligger ca. 2 km fra Vesterhavet og 13 km nordøst for Blåvands Huk. Langsø er en næringsrig hedesø, der ligger imellem Vejers og Kærgård Klitplantage. Både søen og området omkring har en meget righoldig flora og fugleliv, og lokaliteten er kendt for at man kan se kronvildt på engstrækningerne øst for søen . Grærup Langsø og dens omgivelser på i alt 250 hektar blev fredet i 1965. Fredningen af sø- og vådområderne er blandt andet sket for at forhindre yderligere afvanding og udtørring. Den er en del af Natura 2000-område nr. 84 Kallesmærsk Hede, Grærup Langsø, Fiilsø og Kærgård Klitplantage. Eksterne kilder og henvisninger Om søen på fugleognatur.dk Basisanalyse til Natura 2000-planen 2016-21
Krustrupvej

Krustrupvej er en to sporet omfartsvej der går vest om Hjørring, og er en del af primærrute 55 der går fra Hirtshals til Aalborg. Den er med til at lede trafikken der skal mod Hirtshals eller Thisted og Aalborg uden om Hjørring Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik. Vejen forbinder Løkkensvej i syd med Hovedvejen i nord, den passere Hirtshalsvej og Vellingshøjvej og ender i Hovedvejen primærrute 55, hvorfra der er forbindelse mod Hirtshals. Kilder
Lyngbos Hede

Lyngbos Hede er et 236 hektar stort hedeområde beliggende mellem Blåbjerg Klitplantage, Henne Strand i Varde Kommune. Heden blev solgt til staten af kunstmaleren Christen Lyngbo i 1965, på den betingelse at den blev fredet, hvilket skete i 1966. Heden er en del af Natura 2000-område nr. 83 Blåbjerg Egekrat, Lyngbos Hede og Hennegårds Klitter. Eksterne kilder og henvisninger Om naturplanen på Naturstyrelsens websider Vegetation og natur ved Henne Strand Arkiveret 9. februar 2022 hos Wayback Machine
Vorsø Kalv

Vorsø Kalv er en holm der ligger i Horsens Fjord omkring 100m sydvest for Vorsø og 3 km vest for Alrø. Holmen har været fredet siden 1934. Den ligger desuden i Ramsarområde nr. 13 siden 1977, fuglebeskyttelsesområde nr. 36 siden 1994 og dansk habitatområde nr. 56 siden 1998. Øen er tilgængelig til fods ad en ebbevej fra Vorsø. Der er en bestand af både nordmarkmus og dværgmus på øen og der er også blevet oberserveret mosegris, ræv og grævling. Noter
Vorsø Kalv

Vorsø Kalv ist eine kleine unbewohnte dänische Insel im Horsens Fjord, unmittelbar südwestlich der deutlich größeren Insel Vorsø gelegen. Bis 1970 gehörte Vorsø Kalv zum Kirchspiel Søvind (Søvind Sogn in der Harde Voer Herred im damaligen Skanderborg Amt), danach zur Gedved Kommune im damaligen Vejle Amt, die seit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der Horsens Kommune in der Region Midtjylland aufgegangen ist. Literatur NV.Sportschiffahrtskarten Ostsee, Serie 1 – Kieler Bucht – Rund Fünen, Karte S8 – Nord Fünen West
Havnbjerg Mølle

Havnbjerg Mølle er en stråtækt ottekantet jordstående hollandsk vindmølle opført 1835 i Havnbjerg på Als. Møllen krøjer med vindrose og har selvregulerende vinger. Vindmøllen er beliggende på en 49 meter høj bakketop – den højeste på Nordals – hvor den er nabo til Havnbjerg Kirke. På stedet har der tidligere stået en stubmølle, som arbejdede, indtil en stærk storm i 1776 ødelagde vinger og aksel. Den blev i første omgang genopbygget, men blev i 1835 udskiftet med den nuværende mølle. Vindmøllen og det tilhørende pakhus blev fredet i 1964. Møllen er blevet gennemgribende restaureret for midler fra Fabrikant Mads Clausens Fond. Møllen er funktionsdygtig og kører jævnligt. Der er åbent onsdage 9-15, og der er gratis adgang til møllen. Litteratur Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006 Referencer
Havnbjerg Mølle

De Havnbjerg Mølle is een voormalige korenmolen in Havnbjerg (Nordborg), op het eiland Als in Denemarken. De molen staat op een natuurlijke heuvel van 49 meter hoog. Het betreft een achtkante bovenkruier, waarbij rondom de benedenverdieping een aarden heuveltje is aangebracht. Begin 17e eeuw stond er op deze locatie een houten standerdmolen. Deze raakte in 1776 ernstig beschadigd door een storm, maar werd weer herbouwd. In 1835-1836 werd de oude standerdmolen echter vervangen door de huidige molen. Afgezien van de molen zelf waren er ook een bakkerij en een brouwerij aanwezig. In 1907 werd de molen gemoderniseerd. De rieten dakbedekking werd in 1923 vervangen door zinkplaten. Uiteindelijk werd de molen in 1961 buiten bedrijf genomen toen de kosten voor het herstellen van stormschade te hoog bleken. In 1964 werd de molen tot monument verklaard, waarna een restauratie volgde waarbij het rieten dak weer werd terug gebracht. In 1967 werd de restauratie voltooid. De molen kwam in 1969 in eigendom van het 'Mads Clausens Fond'. De molen is geopend voor publiek.
Brøndbyvester Mølle

Brøndbyvester Mølle ligger i bydelen Brøndbyvester i Brøndby Kommune og er kommunens vartegn. Den er opført i 1888. I 1944 blev den købt af købmand Holger Nielsen, der indrettede en blikkenslagervirksomhed i møllen. I 1950 blev møllen taget ud af drift. Den blev i 1967 overtaget af Brøndby Kommune, der senere indrettede et værested for ældre i møllerhuset. Eksterne henvisninger "Brøndbyvester Mølle" på Forstadsmuseets hjemmeside (websted besøgt 18. februar 2017).
Ganggrab von Hostrupskov

Das Ganggrab von Hostrupskov (dänisch Hostrupskov Jættestue – auch Elisenlund oder Eliselund genannt) liegt am Dyssevej, südlich des Ortes Hostrupskov, südöstlich von Aabenraa in Jütland in Dänemark in einem etwa 1,25 m hohen ovalen Rundhügel von etwa 14,0 × 11,0 Metern. Es entstand im Neolithikum zwischen 3500 und 2800 v. Chr. Das Ganggrab ist eine Bauform jungsteinzeitlicher Megalithanlagen der Trichterbecherkultur (TBK), die aus einer Kammer und einem baulich abgesetzten, lateralen Gang besteht. Diese Form ist primär in Dänemark, Deutschland und Skandinavien, sowie vereinzelt in Frankreich und den Niederlanden zu finden. Der Hügel ist von einem Ring aus 35 Randsteinen von 0,75 bis 1,25 m Höhe gefasst. In der Mitte liegt eine Kammer aus acht Tragsteinen und zwei erhaltenen Steinen des nach Osten gerichteten Ganges. Über der Nordwestecke der Kammer ist der Teil eines Decksteins erhalten. Die kleine Kammer misst etwa 1,7 × 1,1 m. Südlich im Wald liegen vier mehr oder minder gut erhaltene Runddyssen (Runddolmen). Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Peter V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968. Weblinks Beschreibung und Bilder (englisch)
Langdysse von Vielsted

Der Langdysse von Vielsted (auch Vilsted oder dänisch Langdysse ved Gyrstinge Sø genannt, obwohl der See weiter östlich liegt) liegt südlich von Vielsted, auf der Westseite des Nyrupvej und ist ein gut zugänglicher und erhaltener Langdysse aus der Jungsteinzeit. Die Megalithanlage wurde von den Leuten der Trichterbecherkultur (TBK) zwischen 3500 und 2800 v. Chr. auf der dänischen Insel Seeland errichtet. Mitten im Feld, 500 m östlich, liegt der Runddysse von Vielsted mit beschränktem Zugang. Das Nord-Süd orientierte Hünenbett enthält zwei Dolmen, die ursprünglich von dem einst von großen Randsteinen gefassten Erdhügel bedeckt waren. Der Langdolmen ist gut erhalten, weil er im Garten eines inzwischen abgetragenen Hauses lag, wo er früh durch eine freiwillige Vereinbarung geschützt wurde. Die Kammern Der nördliche Dolmen ist ein Querlieger mit der Kammer, einem Schwellenstein und erhaltenen Teilen des Ganges (ohne die Decksteine) auf der Westseite. Der südliche Dolmen hat im Gegensatz dazu eine atypische Gangausrichtung in der Längsrichtung des Hünenbettes nach Norden (was selten ist). Die nicht völlig befriedigende Erklärung könnte sein, dass ein ursprünglicher Rundhügel, mit nur einer Kammer (Südkammer), später um die Nordkammer erweitert und zum Hünenbett umgestaltet wurde. Es bleibt einer künftigen archäologische Untersuchung vorbehalten, ob die Umbauthese zutrifft. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 1281. Weblinks Eintrag in der Liste des dänischen Kulturministeriums Beschreibung dän. und Bilder Beschreibung engl. und Bilder Einzelnachweise
Ютланд

Ютланд , или стара паралелна форма Ютландия (на датски: Jylland, Юлан, на немски: Jütland, Ютланд) е полуостров в Северна Европа, разделен между Дания (по-голямата част) и Германия. Полуостровът е естествена природна граница между Балтийско и Северно море, които са свързани чрез протока Скагерак, разположен на север от полуострова. На Ютланд е по-голямата част от територията на Дания, както и частта на Шлезвиг от германската провинция Шлезвиг-Холщайн в южните му части. Площ около 40 000 km². Бреговете към Северно море са плоски, равнинни, с широк пояс от морски коси (вати). По крайбрежието има множество дюни, образуващи понякога пясъчни острови, зад които са разположени плитки лагуни. Източните (балтийски) брегове на Ютланд са силно разчленени от множество заливи. Полуостровът е изграден предимно от варовици и глини, препокрити от ледникови и водно-ледникови наслаги. На запад преобладават зандровите равнини и хълмисти моренни възвишения, а на изток – предимно хълмисто моренен релеф с максимална височина връх Вдинг Сновхой 173 m. Климатът е умерен, морски. Средната температура през януари е около 0 °С, а през юли – 15 °С, годишна сума на валежите 600 – 800 mm. На полуострова е развита гъста речна мрежа от малки, но пълноводни реки (най-голяма Гудено). През „шийката“ на полуострова, на германска територия е прокопан Килския канал. Горите заемат около 9% от територията му и са съставени предимно от бук, дъб и иглолистни. Развива се интензивно селско стопанство, като се отглеждат треви са кърма на животните, зърнени култури, захарно цвекло, картофи. Силно представено е млечното животновъдство, свиневъдство, птицевъдство и Риболова. Най-северната част на полуострова, Вендсюсел-Тю, се отделя като самостоятелен остров — Северноютландският остров — в резултат на наводнението през 1825 г., но традиционно продължава да се разглежда като част от него. Ютланд е една от най-гъсто населените части на Дания, а и една от икономически най-добре развитите, с най-голяма финансова и промишлена мощ в датската страна съсредоточена в големите градове Орхус и Олбор, като и „триъгълната зона“ (trekantsområdet) с градовете Фредериция, Хорсенс и Вайле. Скаген е най-северното населено място на полуострова. Най-големи градове (Дания) Най-големите датски градове, намиращи се на полуостров Ютланд, са Орхус, Олбор, Есбьерг, Ранерс, Хорсенс, Колин, Вайле, Хернинг и Сьонербор. Най-големи градове (Германия) Най-големите немски градове, намиращи се на полуострова, са Кил, Фленсбург, Алтона, Любек, и Ноймюнстер. Източници
Jutsko

Jutsko je označení pro severní část Jutského poloostrova (dánsky Jylland, německy Jütland; archaicky Jutland nebo Juty; Jutský poloostrov se (hlavně německy) označuje také jako Kimberský nebo Kimbrický poloostrov (Kimbrische Halbinsel) nebo (původně antickou terminologií) Κιμβρική Χερσόνησος Kimbrikè Chersónesos, Chersonésos Kimberský, „Kimberský poloostrov“; latinsky Chersonesos Cimbrica)), poloostrova na jižní hranici severní Evropy. Tvoří hlavní pevninskou část Dánska (70 % celkové rozlohy) a nejsevernější část Německa, odděluje od sebe Severní a Baltské moře. Je nížinatý, s menšími vyvýšeninami. Rozloha Jutska činí 29 775 km² a žije v něm 2 491 852 obyvatel (2004) (z toho 2,188 milionů v Dánsku, 40 % obyvatel této země). Etymologie Jméno Jutsko pochází od germánského kmene Jutů, kteří odtud v 5. století spolu s Angly a Sasy odešli do Anglie, částečně též byli asimilováni Dány, kteří toto území následně obsadili. Osídlení Největší jutské město je Aarhus, nejvyšší vrch je Ejer Baunehøj (171 m) či poblíž ležící vrch Yding Skovhøj, nejdelší řeka Gudenå má délku 158 km. Další větší města v Dánsku jsou Aalborg, Esbjerg, Frederikshavn, Randers, Kolding, Silkeborg, Ribe, Vejle, Viborg, Horsens a Billund. Největší města na německé straně pak zahrnují Kiel, Flensburg a Neumünster. Odkazy Reference Související články Kimbrové Skandinávie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jutsko na Wikimedia Commons Slovníkové heslo Jutsko ve Wikislovníku
Jutland

Le Jutland (en danois : Jylland, en allemand : Jütland) est la péninsule formant la partie continentale du Danemark. Étymologie L'origine du nom Jutland est associée à la présence du peuple des Jutes, connu historiquement au Ve siècle. Géographie Le Jutland est baigné à l'ouest par la mer du Nord, au nord-ouest par le Skagerrak, au nord-est par le Cattégat et à l'est par le Petit Belt (détroit qui relie le Cattégat à la mer Baltique). Au sud, elle est limitée par la frontière germano-danoise. De 1970 à 2006, il était formé de sept amter (départements) : Jutland du Nord (Nordjylland) ; Jutland du Sud (Sønderjylland) ; Ribe ; Ringkjøbing ; Viborg ; Vejle ; Århus. Superficie : 29 776 km2. Population au 1er janvier 2007 : 2 513 601 habitants (84,41 hab./km2). Depuis le 1er janvier 2007, le Jutland est réparti sur trois régions danoises : le Jutland du Nord ; le Jutland central ; et le Danemark du Sud. Péninsule cimbrienne Au sens large, la Jutland comprend également le Land allemand du Schleswig-Holstein, mais en allemand, on utilise le terme Péninsule Cimbrienne (Kimbrische Halbinsel de) (Kimbriske halvø da), dérivé de l'ancien peuple des Cimbres. Histoire Cette région européenne a connu d'importantes destructions lors du passage d'un ou deux mégatsunamis créés par l'effondrement d'une partie du plateau continental (effondrement de Storegga) à l'ouest de l'actuelle Norvège. Cet évènement marque probablement l'insularisation de l'Angleterre qui était antérieurement, depuis la fin de la dernière glaciation connectée avec le Danemark par une zone appelée Doggerland par les archéologues (aujourd'hui submergée). Dans les années 1960, des ceintures de trous (en danois : hulbælter) datant de l'âge du fer sont découvertes au Jutland. Ces trous sont profonds de 30 à 40 cm et leur utilité fait l'objet de recherche en 2026. Le Jutland a aussi donné son nom, le 31 mai 1916, à l'une des plus grandes batailles navales de tous les temps, qui se déroula au large de la côte ouest de la péninsule, opposant la Grand Fleet britannique de l'amiral Jellicoe à la Hochseeflotte allemande de l'amiral Scheer. Notes et références Voir aussi Articles connexes Helcom Oie fermière danoise, originaire du Jutland Viticulture au Danemark Heligoland Liens externes Ressource relative à la bande dessinée : Comic Vine Ressource relative aux beaux-arts : Grove Art Online Portail du Danemark Portail de l’Allemagne Portail de l’océan Atlantique
Jylland

Jylland (dan. Jylland, njem. Jütland) je poluotok na sjeveru Europe. Nalazi se između Sjevernog i Baltičkog mora. Najveći dio pripada Danskoj (oko 70 % teritorija Danske je na Jyllandu, ostalo su otoci), a južni dio poluotoka čini sjeverni dio njemačke pokrajine Schleswig-Holstein. Granica poluotoka prema ostatku Europe je rijeka Eider i jedan dio Kielskog kanala. Između Jyllanda i Norveške je morski prolaz Skagerrak, a između Jyllanda i Švedske Kattegat. Između Jyllanda i najbližeg većeg danskog otoka Fyna je prolaz Mali Belt preko kojeg vodi most. Reljef je pretežno nizinski (najviši vrh Yding Skovhøj je visok 173 m). Na zapadu se javljaju močvare. Sjever poluotoka je odvojen zaljevom Lim (Limfjord). Najveći gradovi su Århus i Aalborg. Poluotok je dobio ime prema germanskom plemenu Juti. Latinski naziv mu je Cimbria. Grčki geograf Ptolomej ga je na nazvao Κιμβρικῆ Χερσονήσος (Kimvrikí Chersonísos) – Kimbrijski poluotok.
Jylland

Jylland (dán ejtés: [ˈjylanˀ]; németül: Jütland, frízül: Jutlân) félsziget Észak-Európában. Ez Dánia egyetlen része, amely nem sziget, és Németország legészakibb része is a félszigetre esik. Az Északi-tengert választja el a Balti-tengertől. Felszíne viszonylag sík, alacsony dombokkal. A félsziget északi kétharmada Dániához tartozik: területe 29 775 km², lakossága 2 491 852 fő (2004). A legészakibb részt – neve Nørrejyske Ø – egy 1825-ös árvíz a keskeny Limfjord nyugati bejáratának megnyitásával leválasztotta a félszigetről, de ennek ellenére általában azt is Jylland részének tekintik. A déli egyharmad ma Németország Schleswig-Holstein tartományához tartozik, ami a korábbi Schleswig és Holstein hercegségekből jött létre. A terület számtalanszor gazdát cserélt a dánok és különböző német uralkodók között. 1916-ban a félszigettől nyugatra zajlott le a világtörténelem egyik legnagyobb tengeri csatája, a jütlandi csata. Legutóbb 1920-ban Észak-Schleswig népszavazással tért vissza Dániához. A félsziget déli határát az Elba folyó jelzi. „Kimbriai félsziget” A félsziget másik, még régebben keletkezett neve a Kimbriai félsziget (latinul chersonesus cimbrica). Ez az elnevezés már az ókorban használatos volt, megtalálható már például Klaudiosz Ptolemaiosz Geographike Hyphegesis című munkájának II. fejezetében is mint Κιμβρική Χερσόνησος (kimbrikè chersónesos). E név eredete az i. e. 2. században a térségben élő kimberek germán törzsének nevéből származik. Van olyan – kisebbségi, Magyarországon nem elfogadott – földrajztudományi felfogás is, főleg a német irodalomban, ami szerint a félsziget egésze ma is Kimbriai félszigetnek nevezendő, a Jylland név pedig csak a dán határtól északra elterülő vidékre lenne érvényes. Városai Jylland legnagyobb városai: Kiel, Németország Aarhus, Dánia Lübeck, Németország Aalborg, Dánia Flensburg, Németország Neumünster, Németország Esbjerg, Dánia Randers, Dánia Kolding, Dánia Vejle, Dánia Horsens, Dánia Jegyzetek
Jutland

Lo Jutland (in danese Jylland; in tedesco Jütland) in italiano antico anche Giutlanda e Giutlandia; è una penisola del nord Europa divisa tra Danimarca a nord, di cui costituisce la parte peninsulare, e Germania a sud. Il fiume Eider è considerato il confine fra la penisola dello Jutland e il resto del continente europeo. Geografia fisica Essa divide il Mare del Nord da quello Baltico. Il territorio è relativamente piatto, con presenza di basse colline e torbiere. La penisola occupa un'area di 29775 km² e conta una popolazione di 2 491 852 abitanti (2004). Geografia politica Amministrativamente la maggior parte del territorio appartiene al Regno di Danimarca. La parte meridionale invece appartiene allo stato tedesco dello Schleswig-Holstein, possedimento passato più volte di mano tra danesi e vari monarchi tedeschi, con la Danimarca che ha riscattato la contea di Nordslesvig grazie a un plebiscito nel 1920. Regioni Jutland Settentrionale Jutland Centrale Jutland Meridionale (o Schleswig settentrionale) Schleswig meridionale Holstein Città Le principali città della parte danese della penisola dello Jutland sono Århus, Aalborg, Billund, Esbjerg, Holstebro, Fredericia, Frederikshavn, Randers, Kolding, Ribe, Vejle, Silkeborg e Horsens, mentre le cinque maggiori città dello Schleswig-Holstein sono Kiel, Lubecca, Flensburg, Neumünster e Norderstedt, benché Lubecca e Norderstedt non siano propriamente nello Jutland. Storia Durante il periodo romano era la penisola abitata dai Cimbri, Chersonesus cimbrica, popolo che migrò a sud intorno al 100 a.C. si ipotizza a causa di qualche catastrofe naturale o cambiamento climatico, non è dato a sapere. Durante il V secolo fu occupata dagli Juti, da cui deriva il nome odierno Jutland, ovvero la terra degli Juti. Ad occidente della penisola durante la prima guerra mondiale si combatté il 31 maggio 1916 la battaglia dello Jutland, la più grande battaglia navale della storia tra la flotta britannica e quella tedesca. Cultura Lo scrittore Jakob Knudsen (1858-1917) fu membro fondatore del 'Gruppo di Jylland', che raggruppava artisti, letterati e uomini di cultura, aventi l'obiettivo di elogiare le caratteristiche della Jutland, in contrapposizione alla cultura 'mondanizzata' della capitale danese. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Jutland Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Jutland Collegamenti esterni (EN) Jutland, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Jutland, in Cyclopædia of Biblical, Theological, and Ecclesiastical Literature, Harper. (EN) Jutland, su Comic Vine, Fandom.
Jutlândia

A Jutlândia (em dinamarquês Jylland PRONÚNCIA e em alemão Jütland PRONÚNCIA) é uma península que contém territórios da Dinamarca e do extremo norte da Alemanha. A porção dinamarquesa tem 29 775 km² e uma população de 2 599 104 habitantes (2016). A Jutlândia estende-se entre o rio Eider, no extremo norte da Alemanha, e o cabo Skagens Rev, estando separada da Noruega pelo Escagerraque e da Suécia pelo Categate. A Jutlândia é muito plana, alcançando apenas 173 metros no Yding Skovhoej. No centro há a destacar os lagos Julsø e Møssø. A região setentrional (ilha de Vendsyssel-Thy) está separada do resto pelo fiorde de Lim. A Jutlândia é banhada pelos rios Gudena, Skjern, Storå e Varde, e suas cidades mais importantes são Århus, Ålborg, Esbjerg, Randers, Kolding, Horsens e Vejle. Na Antiguidade chamou-se "península Címbrica", porque nela viveram os Címbrios antes dos Jutos e Dinamarqueses (Daneses). Durante a Primeira Guerra Mundial, teve lugar nesta província a chamada Batalha da Jutlândia. O nome da Jutlândia (do latim Iutum) vem da transliteração das formas como os jutos eram chamados. Levando-se em consideração a antiga obra Beowulf nota-se uma forma diferente de se referir a este povo, denominados no livro como Eotenas. Outra provável fonte da denominação dos jutos é a palavra Jotun, que refere-se a gigantes, isto provavelmente pela forma que este povo era visto pelos demais. A península da Jutlândia é famosa por exportação de produtos farmacêuticos, motores, peixes e laticínios. Ver também Jotunheim Referências