NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mollerup Sø

Mollerup Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Skive kommun i Region Mittjylland, 250 km väster om Köpenhamn. Mollerup Sø ligger 0,2 meter över havet. Omgivningarna runt Mollerup Sø är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Källor
Møllegrund

Møllegrund är en sandrevel i Danmark. Den ligger cirka 2 km nordväst om ön Endelave i Horsens kommun Region Mittjylland. Närmaste större samhälle är Juelsminde, 15 km sydväst om Møllegrund. Møllegrund är en del av Natura 2000-området Horsens Fjord, havet öst om Endelave. Källor
Kompedal Plantage

Kompedal er en smeltevandsdal. I Kompedal findes små klitter, som kaldes kytter, der er opstået ved sandfygning. På gammelt jysk kaldes en lille melbolle for kumpe, og de små høje eller kumper har givet navn til Kompedal. Desuden findes lange lave diger, skabt ved at mennesker stak kviste i sandet som fygesand hobede sig op om. Selve dalen er beskyttet af naturbeskyttelseslovens § 3 og derfor ikke tilplantet, men ligger hen som lynghede. Af § 3-beskyttede områder rummer Kompedal Plantage 237.8 hektar hede, 25.5 hektar mose og 1.1 hektar sø, i alt 264.4 hektar til 9.8 % af plantagens areal. På begge sider af Kompedal er der plantage, Kompedal Plantage, som er på ca. 2685 ha som forvaltes af Naturstyrelsen. I 1797 begyndte anlæggelsen af plantagen, som er Danmarks næstældste efter Alhedens Plantager. Plantagen er domineret af store nåletræsflader, løvtræbælter og større hedepartier. Bevoksningerne består hovedsagelig af rødgran som den dominerende træart, med en indblanding af arterne douglasgran, skovfyr, lærk og grandis. Der findes tre smeltevandsdale i Kompedal Plantage, Kompedal, Marskendal og Urhanedal. Et areal på 2.718 hektar i Kompedal Plantage blev i 2022 udpeget til Naturnationalpark Kompedal Plantage Gennem Kompedal flyder Vallerbæk der munder ud i Karup Å. Dyreliv I plantagen findes kronvildt, råvildt og hare. Derudover findes der dådyr, skovmår, ræv, grævling, hermelin og brud. Der er plantet brandbælter med løvtræ i plantagen, hvilket har øget biodiversiteten. Der er en mangfoldighed af fugle: duehøg, tårnfalk og musvåge er fast ynglende, og på træk ses blå kærhøg og små falkearter. Skovdue, skovsneppe, natravn, sortspætte, grønspætte og stor flagspætte hører til plantagens faste ynglefugle. Næsten hvert år ses trane og kongeørn. Der er også kernebider, dompap, vendehals, grå fluesnapper, misteldrossel og broget fluesnapper. Om vinteren yngler lille korsnæb, ligesom rødrygget tornskade og hedelærke. I 2007 ynglede et perleuglepar i et forladt sortspættehul. Der er mange sommerfugle og insekter. Af dagsommerfugle findes sørgekåbe, Perlemorsommerfugle, pletvinger, tidselsommerfugl, admiral, aurora, blåfugl, lille ildfugl og dukatsommerfugl. Planter Den næringsfattige jord gør at floraen forholdsvis fattig. Der findes blandt andet ulvefod og guldblomme, vibefedt, soldug og benbræk, der kan ses i Kompedal. Ud over den almindelige hedelyng findes også klokkelyng og rosmarinlyng. Der er mange af enebær især i Marskendal. Kompedallejren I 1918 blev Danmarks første militærnægterlejr oprettet i Kompedal Plantage. Under 2. Verdenskrig overtog tyskerne i 1943 Kompedallejren og brugte Kompedal Plantage som øvelsesterræn. Efter krigen husede lejren flygtninge. Fra 1955 blev bygningerne igen indtaget af militærnægtere, men efter ildspåsættelse af lejren brændte den ned og blev lukket i 1978. Fra 1978 og frem til år 2000 fungerede lejren som en filial af skovskolen i Nøddebo. I dag drives den som natur- og lejrskole af Silkeborg Kommune. Referencer Eksterne henvisninger
Kongenshus Mindepark

Kongenshus med det fulde navn Kongenshus Mindepark for Hedens Opdyrkere (Kongenshus Hede) er en mindepark for opdyrkerne af heden i Jylland. Parken ligger 25 kilometer sydvest for Viborg (Resen Sogn, Fjends Herred). Det var Hedeselskabet, som i 1942 opkøbte det cirka 1.200 hektar store område med uopdyrket hede, som i dag udgør mindeparken. Parken åbnede den 10. juni 1953. I Kongenshus finder man Mindedalen med 39 herredssten omgivet af tilsvarende sognesten med navnene på 1.200 hedeopdyrkere samt deres hustruer. Ved de fleste navne står manden med efternavn, med konens fornavn under. Mindedalen munder ud i en mødeplads omgivet af sten med navnene på personer, der havde særlig betydning for hedeopdyrkningen, eksempelvis Ludvig von Kahlen og Jens Jensen (hedeopdyrker) For parkens indretning stod landskabsarkitekt C.Th. Sørensen (1893-1979) og arkitekt Hans Georg Skovgaard (1898-1969). Rensdyr på heden Området var fra 1913 og cirka 10 år frem en velbesøgt turistattraktion, da købmand Hans Dall lod 400 rensdyr transportere dertil fra Lapland sammen med en samefamilie. Imidlertid blev dyrene ramt af sygdom, og i 1923 var der kun tre rener tilbage. Naturbeskyttelse 1.300 hektar af Kongenshus Hede blev fredet i 1953 Mindeparken er en del af Natura 2000-område nr. 40 Karup Å, Kongenshus og Hessellund Heder. Herredssten Kilder Ekstern henvisning Kongenshus Mindesten på Kongenshus Mindepark. Danske kirkegårde
Kongenshus Mindepark

Kongenshus Mindepark är en park till minne om de bönder som odlade upp hedarna på Jylland. Den ligger 25 kilometer sydväst om staden Viborg i Region Mittjylland i Danmark. Det 1 200 hektar stora hedområdet köptes år 1942 av Hedeselskabet som organiserade uppodlingen och själva parken öppnade 10 juni 1953. I en del av parken finns 39 häradsstenar omgivna av sten för häradets sogn med namnen på de omkring 1 200 odlarna och deras fruar, samt minnesstenar för betydande personer i samband med uppodlingen. Minnesparken ingår i Natura 2000-området Karup Å, Kongenshus og Hessellund Heder. Mellan 1913 och 1923 fanns en renhjord i området. Fyrahundra djur importerades från Lappland och sköttes av en samefamilj. I början trivdes renarna, hjorden växte till mer än 1 000 djur och publiken strömmade till. Hundratals djur slaktades och såldes till Tyskland, men i längden tålde renarna inte det danska klimatet och avlivades. Källor
Kragsø

Kragsø är en sjö på Jylland i Danmark. Den ligger i Viborgs kommun i Region Mittjylland. Kragsø ligger 47 meter över havet. Omgivningarna runt Kragsø är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet.. Sjön ligger i utkanten på flygplatsen Midtjyllands Lufthavn. Källor
Krogenberg Hegn

Krogenberg Hegn er en statsskov i nærheden af Gurre i Nordøstsjælland. Skoven er umiddelbart forbundet med Danstrup Hegn. I skovens nordøstlige del ligger Ravnebakke (delvist udnyttet som grusgrav) og Ravnemose. Noget sydvest for den ligger Store Kirsebær Mose og Lille Kirsebær Mose, i skovens midterste sydlige del ligger Husmandsmose og Hønevad Mose og i den nordlige del Trollermose, i skovens nordvestre del ligger Espe Mose, Nyrup Mose og Helligfreds Mose, og mod sydvest ligger Nørremose. Skovens sydlige del, der stikker ud, kaldes Gamle Hegn eller Plantagen. Skoven er en blandet løv- og nåleskov. Af planter findes blandt andet smuk perikon, lyng-snerre, tredelt egebregne, dunet egebregne, bredbladet mangeløv, smalbladet mangeløv, guldnælde, liden vintergrøn, skovstjerne, krybende hestegræs. Skoven er desuden rig på svampe. Hornbækvej går gennem skovens vestligste del og danner til dels grænse til Danstrup Hegn. Der findes en række fredede og ikke-fredede fortidsminder i skoven. Krogenberg Hegn indgår i Nationalpark Kongernes Nordsjælland. og Natura 2000-område nr. 131 Gurre Sø (habitatsområde nr 115). Noter Eksterne henvisninger "Planuddrag for Kronborg Statsskovdistrikt 1994-2011 (Skov- og Naturstyrelsen". Palle Gravesen: Foreløbig Oversigt over Botaniske Lokaliteter 1: Sjælland; Fredningsstyrelsen 1976; s. 274
Kuddeholm

Kuddeholm er en lille ubeboet ø i den østlige del af Nakskov Fjord. Øen er forbundet med fastlandet med en lille stibro der har forbindelse til strandområdet Hestehovedet. Af og til kan man på øen finde en indhegning hvori der holdes får og bagerst på øen er en tæt bevoksning af træer, krat og buske. I 1980'erne holdt en hjemløs mand til i Kuddeholms buske, og det siges at han havde nedgravet en større sum penge på øen.
Kulsø

Kulsø är en sjö på Jylland i Danmark. Den ligger 12 km öster om Brande på gränsen mellan Ikast-Brande kommun och Vejle kommun. Kulsø ligger 54 meter över havet. Arean är 0,59 kvadratkilometer. Sjöns östra del kallas även Nedersø. Trakten runt Kulsø består till största delen av jordbruksmark. Skjern Å rinner genom sjön. Källor
Kvie Sø

Kvie Sø er en sø beliggende cirka 2 km nord for Ansager i Vestjylland med et areal på 30 ha, hvilket gør den til en af kun 6 søer i det tidligere Ribe Amt, der er 30 ha eller større. Søen opstod efter seneste istid for cirka 12.000 år siden. Søen blev sammen med de omkringliggende områder (i alt 47 ha) fredet i 1947/1969. Søen Søen er en af de sjældne lobeliesøer, som er næringsfattige hedesøer. Fordi denne, som en sådan er truet, er der foretaget omlægning af dræn og afskæring af tilløb til søen fra dens tidligere afvandingsområder, som tilførte næringsrigt drænvand, hvilket forurenede søen. Den har en god vandkvalitet og sandbund og er i store dele meget lav, hvilket gør den velegnet for børn. Der er desuden en badebro. I 1992 blev søen forurenet af kalk, hvilket man rettede op på ved at tilføre grundvand i en periode indtil 1999. Herved begrænsede man konsekvenserne af forureningen. Søen bliver endvidere overvåget som led i NOVANA og var blandt andet i 2009 en af 19 særligt intensivt undersøgte søer. NOVANAs undersøgelser viser, at undervandsplanternes dækningsgrad i Kvie Sø er steget betydeligt fra 2007 til 2009 og har derfor en betydende vegetation. Af planter i søen kan især nævnes den i Danmark meget sjældne og fredede Gulgrøn Brasenføde, som har groet i søen allerede fra ca. 2000 fvt. Omgivelser Omkring hele søen er der anlagt vandrestier af Hjerteforeningen, det vil sige såkaldte "hjertestier" – en på 2,5 km og en på 3,5 km. I området lige øst for søen ligger et sommerhusområde med omkring 170 sommerhuse (per 2011). Sommerhusområdet har både ældre og nyere huse, idet det er blevet udvidet betydeligt i starten af det 21. århundrede. På strandområdet findes desuden en legeplads. Tidligere fandtes endvidere en campingplads med såvel udlejning af hytter som mulighed for at bo i campingvogn og telt ved strandområdet ved den nordvestlige bred. Kultur Hvert år afholdes Tistrup Minitri, som er et triatlon-stævne arrangeret af Tistrup fra søen, hvor der løbes i søen og derefter cykles derfra. Eksterne henvisninger Strandområdet ved søen Arkiveret 31. marts 2012 hos Wayback Machine Sommerhusområdet ved søen Arkiveret 13. juli 2016 hos Wayback Machine Referencer
Kvie Sø

Kvie Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Varde kommun i Region Syddanmark, i den västra delen av landet, 240 km väster om huvudstaden Köpenhamn. Kvie Sø ligger 25 meter över havet. Arean är 0,31 kvadratkilometer. Trakten runt Kvie Sø består till största delen av jordbruksmark. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,6 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Haraldsted Sø

Haraldsted Sø (tidligere Haraldsted Langesø, der er på ca. 250 hektar stor sø, omkring seks km lang og op til 600 bred sø, beliggende ca. 4 kilometer nord for Ringsted på Midtsjælland. Søen, der er en del af tunneldalen mellem Åmosen og Køgeådal, har tilløb fra Vigersdal Å i øst, og afvandes i vestenden til Ringsted Å der er en del af Susåsystemet. Søens gennemsnitdybde er ca. 5 meter. Den største dybde er ca. 11 meter. På nordsiden ligger Vrangeskov og Haraldsted Skov, den sidste kendt som lokaliteten for mordet på Knud Lavard i 1131. Ved nordbredden, i den østlige ende af søen, ligger to voldsteder Valsømagle og Nygård (eller Ridebanen - Valsøgård) Ringsted Kommune købte i 2014 søen, sammen med den mod øst liggende Gyrstinge Sø, af Hovedstadsområdets Forsyningsselskab (HOFOR) der havde brugt den til vandindvinding. Købet var for at skabe rekreative naturområder, og måske i sidste ende en regional naturpark omkring Haraldsted Sø og Gyrstinge Sø.” Fugleliv Det er et fuglerigt område, og søerne, eng og mosearealerne omkring søerne et et vigtigt rasteområde for ande- og vadefugle. Havørnen yngler i området og benytter dagligt søerne som fourageringsområde. I 2014 blev der registreret 117 fuglearter ved Haraldsted Sø. Søbad I vestenden er en del afskåret fra hovedsøen (Langesø) med en dæmning, og her ligger Lillesø, som er den vestlige del af Haraldsted Sø. Her ligger Haraldsted Søbad med en omkring 30 meter sandstrand i ca 5 meters bredde samt en stor græsplæne med en lille legeplads på. Stranden har Blåt Flag. Kilder og henvisninger
Haraldsted Sø

Haraldsted Sø tidigare Haraldsted Langesø är en lång, smal sjö på Själland i Danmark. Den är 5 kilometer lång och upp till 11 meter djup och har en yta på 200 hektar. Sjön ligger i botten av en smältvattendal från istiden och har tidigare använts som dricksvattentäkt för Köpenhamns kommun. Omgivningarna gödslas inte av hänsyn vattenkvaliteten. På 1970-talet avskiljdes en mindre del av sjön med en dämning till Lillesø, som är en populär badplats. En 5,5 kilometer lång vandringsled går runt Haraldsted Sø, som gränsar till skogen Vrangeskov. I sjön finns bland annat gädda, abborre, karp, ål och tidvis också gös och havsöring. Danska sportfiskerekorden för gös är på 11 kilogram med en fisk fångad i Haradsted Sø år 1978. Sjön avvattnas mot väst av Ringsted Å och vid dess norra strand finns två fornborgar. Källor
Langholm (Sydfynske Øhav)

For alternative betydninger, se Langholm. (Se også artikler, som begynder med Langholm) Langholm med et areal på 1,5 ha er den vestligste af en række nydannede øer på det flade vand mellem Ristinge på Langeland og Marstal på Ærø. Langholm, der hører under Ærø Kommune, består af to lave, bevoksede holme i øst og vest forbundet med et par hundrede meter langt ubevokset stenrev, der overskylles ved kraftigt højvande. Umiddelbart nord for den sydøstligste del af Langholm er der i de senere år dannet en lille halvmåneformet ø, kaldet Langholms Trille. Den kan nås ved vadning fra Langholm, men er endnu ubevokset og kun få ynglefugle har rede på den. Kysten er mod nord stenet, mens den mod syd er mere sandet. Der er muligt at vade gennem vandet fra halvøen Ristinge Hale, Langeland over til Storeholm og videre til holmene Lindholm, Langholmshoved og Langholm. Kun de få hundrede meter fra Marstal Havn, hvor en gravet strømrende umuliggør vadning. Natur Stenvender, havterne og stormmåge yngler på øen. Øen er af stor botanisk betydning. Af planter kan man finde harril, strandfladbælg, strandgåsefod, strandkarse og strandmalurt. Mange ærøboere og sejlturister bruger øen som badeø. Der er adgang året rundt, men det vil være bedst at undlade at gå i land af hensyn til de kolonirugende arter i perioden 1.3. – 1.7. Ekstern henvisning www.sydforfyn, kilde
Lejre Vig

Lejre Vig er den omkring 8 km lange sydvestlige fjordarm i Roskilde Fjord. Den strækker sig fra Gershøj på den vestlige bred, over for Nørhoved på Bognæs, mod syd til bunden vest for Lindenborg, hvor Holbækmotorvejen passerer tæt forbi. Der ligger flere små holme i den lavvandede vig. Ved Sluphuse nord for Lindenborg har Lejre Å sit udløb. Vigen er en del af Natura 2000s naturplan 105. Roskilde Fjord og Jægerspris Nordskov og er både fuglebeskyttelsesområde ( 136. Roskilde Fjord, Kattinge Vig og Kattinge Sø) og EU-habitatområde. I den sydlige ende indgår områderne ned til bredderne mod syd og vest i en 100 ha stor fredning fra 1947 og 1962, og indgår nu i en 476 ha. fredning fra 1969 af området omkring herregården Lindholm.
Baie de Lejre

La baie de Lejre est longue de 8 km au sud-ouest du fjord de Roskilde. Elle s'étend de Gershøj sur la rive ouest à Nørhoved sur Bognæs, et au sud a Lindenborg, où la Holbækmotorvejen passe à proximité. Plusieurs petits îlots parsèment la baie peu profonde. La baie fait partie du plan naturel Natura 2000 105. Roskilde Fjord og Jægerspris Nordskov. Elle fait partie à la fois d'une zone de protection spéciale (136. Roskilde Fjord, Kattinge Vig og Katting Sø) et d'une zone spéciale de conservation européenne. Des zones à l'extrêmité sud jusqu'aux berges comprennent une grande aire de 100 ha protégée de 1947 à 1962, et une zone de 476 ha autour du manoir de Lindhom comprend une aire protégée depuis 1969. Notes et références Liens externes Portail du monde maritime Portail du Danemark
Humleore

Humleore, beliggende Humleorevej 29 i Vigersted Sogn, tidligere Ringsted Herred, nuværende Ringsted Kommune, et et landsted og en tidligere skovejendom. Skoven er nu ejet af Christian William greve Ahlefeldt-Laurvig, som også ejer Dragerup og Munkholm skovene ved Eriksholm. Oprindeligt tilhørte den Rosengård i Kværkeby, men i 1930 blev den købt af den danske gesandt N.P. Arnstedt, som i 1934 på fundamenterne at den gamle gård lod opføre et toetages landsted kaldet Humleorehus. Arkitekt var I. Hartmann-Petersen. Ejendommen var da på 1200 tønder land, omfattende frugtplantager, gartneri, orangeri og hønseri ud over skovene. I 1942 blev ejendommen moderniseret ved Palle Suenson. Parken var anlagt 1934-1945 efter tegninger af C.Th. Sørensen, der også tilføjede et væksthus til stedet N.P. Arnstedts søn, Niels Arnstedt, var modstandsmand, og i faderens fraværelse blev huset anvendt til illegalt at huse modstandsfolk. Bl.a. var Gunnar Dyrberg på rekration på Humleore. I 1980 overtog et barnebarn af N.P. Arnstedt ejendommen og rev den ene etage og en længe ned. Den resterende bygningskrop blev forsynet med stråtag. Væksthuset blev også revet ned. I 2005 skiftede Humleorehus atter ejer og drives i dag som selskabslokaler. Kilder og eksterne henvisninger Humleorehus' hjemmeside Arkiveret 10. august 2009 hos Wayback Machine
Hylleholm

Hylleholm er en lille ubeboet ø i Østersøen syd for Lolland. Øen er ca. 500 m lang og ca. 100 m bred på det bredeste sted. Arealet er 7 tønder land (ca. 38.000m²) og det højeste punkt er 1 m over havets overflade. Hylleholm er sammen med naboøerne Tjørneholm og Kalveholm udlagt som ynglereservater for fugle. Bl.a. yngler gråænder, skeænder, edderfugle, rødben, klyder, strandskader, havterner, splitterner og hættemåger i området. De 3 øer tilhører lokale gårde i Vester Ulslev Sogn og har gennem tiderne været anvendt til græsning for får, ungkreaturer og lejlighedsvis heste. I 1930’erne blev fårene f.eks. staget og trukket fra Handermelle havn til Tjørneholm på en flåde, der kunne rumme 50 får ad gangen. Ungkreaturer og heste blev som regel bundet til en båd og fik lov at svømme den korte tur ud til øerne, hvor de så formodedes at opholde sig hele sommerhalvåret. Dyrene opførte sig dog ikke altid efter bogen. Når de f.eks. kunne svømme ud til øerne kunne de vel også af egen drift svømme tilbage, eller også vadede de fra ø til og var i begge tilfælde ikke lige til at finde. Ved en lejlighed i 1930’erne lykkedes det en flok kvier at ødelægge en del rejeruser for fiskerne fra Errindlev. Trafikken med at sende græssende dyr til øerne forsatte tilsyneladende mindst frem til 1985. Foruden at tjene som græsning for kreaturer, blev der i sommerens løb samlet en mængde tang derovre. Tangen blev presset i baller, der vejede 40-50 kg og solgt til en fabrik, der lavede madrasser og isolering af det, og som bl.a. eksporterede til Tyskland. Om vinteren, når det var så hård frost, at vandet mellem øerne og fastlandet frøs til, kørte man med heste og slæde over til øerne, hvor der blev hentet sten til reparation af vejene samt årets forbrug af sand. Kilde Krumsøarkivets årsskrift 1985
Jyllinge Holme

Jyllinge Holme er en øgruppe af små, ubeboede holme i Roskilde Fjord. Den afgrænses af Yderste Holm og Tobaksholm i sydvest, og Lilleø i nordøst. Øgruppen ligger i lavt og stenfyldt farvand, og passage i selv mindre fartøjer er kun muligt i renden øst for Lilleø, som er eneste adgangsvej til Jyllinge Lystbådehavn, og i Østskovrenden vest for Yderste Holm, som mod syd løber forbi Eskilsø ned i Roskilde Bredning. Udover en højderyg på Lilleøs østside er holmene flade, og består stort set udelukkende af strandeng. Natur og Fugleliv Jyllinge Holme er et vigtigt fristed og yngleområde for en lang række vand- og vadefugle, herunder måger, svaner, terner, klyder, strandskader og viber. Alene på Lilleø yngler 250-300 fuglepar hvert år. Holmene er en del af et vildtreservat i Roskilde Fjord, og som udgangspunkt er adgang på holmene forbudt i fuglenes ynglesæson. På strandengene på de lave holme er bevoksningen lav, og består foruden græsser af bl.a. lugtløs kamille, malurt og strandasters. På Lilleø som er lidt højere er der mere tendens til kratbevoksning, men som et led i naturplejen holdes plantelivet nede ved hjælp af fåregræsning. Referencer
Kalveholm (Østersøen)

For alternative betydninger, se Kalveholm. (Se også artikler, som begynder med Kalveholm) Kalveholm er en lille ubeboet ø i Østersøen syd for Lolland ud for Sandager Havn. Den er sammen med naboøerne Tjørneholm og Hylleholm udlagt som ynglereservater for fugle. Bl.a. yngler gråænder, skeænder, edderfugle, rødben, klyder, strandskader, havterner, splitterner og hættemåger i området. Kalveholms areal er godt 9 tønder land (ca. 50.000 m²) og det højeste punkt: 2 m over havets overflade. Bevoksningen er meget sparsom, og består for det meste af forskellige græsarter og andre lave vækster. De 3 øer tilhører lokale gårde i Vester Ulslev Sogn og har gennem tiderne været anvendt til græsning for får, ungkreaturer og lejlighedsvis heste. I 1930'erne blev fårene f.eks. staget og trukket fra Handermelle havn til Tjørneholm på en flåde, der kunne rumme 50 får ad gangen. Ungkreaturer og heste blev som regel bundet til en båd og fik lov at svømme den korte tur ud til øerne, hvor de så formodedes at opholde sig hele sommerhalvåret. Dyrene opførte sig dog ikke altid efter bogen. Når de f.eks. kunne svømme ud til øerne kunne de vel også af egen drift svømme tilbage, eller også vadede de fra ø til ø og var i begge tilfælde ikke lige til at finde. Ved en lejlighed i 1930'erne lykkedes det en flok kvier at ødelægge en del rejeruser for fiskerne fra Errindlev. Trafikken med at sende græssende dyr til øerne forsatte tilsyneladende mindst frem til 1985. Foruden at tjene som græsning for kreaturer, blev der i sommerens løb samlet en mængde tang derovre. Tangen blev presset i baller, der vejede 40-50 kg og solgt til en fabrik, der lavede madrasser og isolering af det, og som bl.a. eksporterede til Tyskland. Om vinteren, når det var så hård frost, at vandet mellem øerne og fastlandet frøs til, kørte man med heste og slæde over til øerne, hvor der blev hentet sten til reparation af vejene samt årets forbrug af sand. Tragedie i 1856 Selv om farvandet omkring Kalveholm er lavvandet og beskyttet af Hyllekrog og Rødsand, kan havet også her vise tænder. Den 29. juni 1856 var man just i færd med at transportere kreaturer til Kalveholm, da det blev tordenvejr med kraftig blæst. På det dybeste sted mellem havnen og Kalveholm kæntrede flåden, og 3 af de ombordværende personer druknede. Dette kan verificeres via kirkebogen for Vester Ulslev Sogn. En mundtlig overlevering vil vide at 2 eller 3 personer overlevede, muligvis fordi den ene af dem kunne bunde og derved hjalp sig selv og en eller to mere i land. Kilde Krumsøarkivets årsskrift 1985 Krumsøarkivets årsskrift 1987
Karlsgårde Sø

Karlsgårde Sø er en kunstig sø nordøst for Varde i Varde Kommune. Søen leverer vand til vandkraftværket Karlsgårdeværket, der dog er under afvikling. Søen får sit vand fra Holme Å og Varde Å gennem et ca. 17 km langt kanalsystem. På bunden findes flere nedrevne gårde, der måtte forlades ved anlæggelsen i 1921. Fra 1960'erne begyndte søen at lugte af kemikalier og det skummede inde ved bredden. Der var således tale om, at der indtil ca. 1970 skete en forurening med kviksølvsudledninger fra Grindstedværket. Det var organiske kviksølvsforbindelser, der lå på bunden af søen, og det blev anbefalet, ikke at rode op i søbunden. Der har tidligere været badeforbud i søen, og fiskene måtte ikke spises, men kviksølvniveauet skulle igen være normaliseret . De to kanaler, Ansager Kanal og Holme Kanal, er begge lukket. Ansager Kanal blev lukket i 2010, og Holme Kanal i 2021. Søen får nu kun vand fra mindre vandløb. Eksterne kilder/henvisninger