NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nordfyn

Nordfyn is een gemeente in de Deense regio Zuid-Denemarken (Syddanmark) en telt 29.179 inwoners (2026). Nordfyn ligt op het eiland Funen. De gemeente kwam tot stand bij de herindeling van 2007, toen de gemeenten Bogense, Otterup en Søndersø werden samengevoegd. De naam van de gemeente werd aangenomen door middel van een lokaal referendum. Plaatsen in de gemeente Veflinge Lunde Søndersø Morud Særslev Kappendrup Skamby Bogense Hårslev Klintebjerg Østrup Uggerslev Otterup Bredbjerg Gamby
Gmina Nordfyn

Gmina Nordfyn (duń. Nordfyns Kommune) – gmina w Danii w regionie Dania Południowa. Gmina powstała w 2007 roku na mocy reformy administracyjnej z połączenia gmin Bogense, Otterup i Søndersø. Oryginalnie nowa gmina miała nosić nazwę „Bogense”, jednak w lokalnym referendum 14 czerwca 2006 przyjęto nazwę „Nordfyn”, czyli „Północna Fionia”. Siedzibą gminy jest miasto Bogense. Przypisy
Норфюнс (коммуна)

Норфюнс (дат. Nordfyns Kommune) — датская коммуна в составе области Южная Дания. Площадь — 451,57 км², что составляет 1,05 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2008 года — 29470 чел. (мужчины — 14898, женщины — 14572; иностранные граждане — 773). История Коммуна была образована в 2007 году из следующих коммун: Богенсе (Bogense) Оттеруп (Otterup) Сённерсё (Søndersø) Ссылки Норфюнс на borger.dk (недоступная ссылка) (дат.) Официальный сайт Архивная копия от 16 марта 2010 на Wayback Machine
Nordfyns kommun

Nordfyns kommun är en dansk kommun på norra Fyn i Region Syddanmark. Den bildades i samband med kommunreformen den 1 januari 2007. Nordfyns kommun har &&&&&&&&&&029195.&&&&&029 195 inv. (2007) och är 451,57 km². Kommuncentrum är Bogense. Nordfyns kommun är en sammanslagning av: Bogense kommun Otterups kommun Søndersø kommun Socknar Borgmästare 1. Bent Dyssemark, Venstre, 1 januari 2007–31 december 2009 2. Morten Andersen, Venstre, 1 januari 2010–11 maj 2023 3. Mette Landtved-Holm, Venstre, 11 maj 2023– Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där. Källor
Норфюнс (муніципалітет)

Норфюнс (дан. Nordfyns Kommune) — данська комуна у складі Південної Данії. Історія Комуну було утворено 2007 року з таких комун: Богенсе (Bogense) Оттеруп (Otterup) Сеннерсе (Søndersø) Посилання Норфюнс на borger.dk[недоступне посилання з квітня 2019](дан.) Офіційна сторінка [Архівовано 16 березня 2010 у Wayback Machine.]
Kølby

Kølby er en landsby med under 200 indbyggere beliggende i det nordvestlige Himmerland 2 km. vest for Farstrup. Nær Limfjorden 16 km. vest for Nibe og 12 km. øst for Løgstør. Byen ligger i Region Nordjylland og hører under Aalborg Kommune. Kølby er beliggende i Farstrup Sogn. Referencer
Hyrdehøj (Ramløse)

For alternative betydninger, se Hyrdehøj. (Se også artikler, som begynder med Hyrdehøj) Hyrdehøj er en gravhøj beliggende ca. 500 meter fra Ramløse i retning mod Helsinge. Den er ca. 6 meter høj og 31 meter på hver led. Egnen omkring Ramløse har mange spor efter menneskelig aktivitet allerede i bronzealderen. Gravmælerne Hyrdehøj og Handskehøj er imponerende store, og på de dyrkede marker mellem disse høje er der spor af overpløjede gravhøje fra samme tidsalder. Hyrdehøj er aldrig udgravet, men dateres til mellem 1800 f.kr og 500 f.kr. Den har været anvendt som varde eller baune, dvs. et sted, hvor befolkningen tændte blus om natten gennem tiderne. Referencer Eksterne henvisninger Hyrdehøj (Ramløse) i Slots- og Kulturstyrelsens database
Hyrdehøj

Hyrdehøj is een grafheuvel gelegen tussen Ramløse en Helsinge in het oosten van Denemarken. De heuvel is ca. 6 meter hoog en heeft een diameter van 31 meter. Hyrdehøj is nooit opgegraven, maar wordt gedateerd tussen 1800 en 500 v.Chr. De heuvel is gebruikt als baken of baune, een plek waar mensen 's nachts vuren ontsteken. Het gebied rond Ramløse heeft vele sporen van menselijke activiteit, zo vroeg als de bronstijd. Hyrdehøj en Handskehøj zijn indrukwekkend groot, en in de akkers tussen deze hoge heuvels zijn overblijfselen gevonden van de verploegde terpen uit dezelfde tijd. De enkele overgebleven terpen worden nu beschermd.
Stigsnæs Gulfhavn Olie Terminal

Stigsnæs Gulfhavn Olie Terminal er en oliehavn og en olieterminal der ligger på Stigsnæs. Havnen ved olieterminalen er 15 meter dyb, og er sammen med Stigsnæsværkets Havn, som er 18 meter dyb, en af Danmarks dybeste havne. Den ligger ved det tidligere olieraffinaderi på Stigsnæs som lukkede i 1997. I dag benyttes havnen til udskibning af olie, som bl.a. bruges til at fremstille jetfuel, diesel, biodiesel, fuelolie og vakuum gasolie. Olieraffinaderiets anlæg består af to oliepierer ved havnen, samt et overjordisk tankanlæg og et lukket overjordisk rørsystem. Olieprodukterne losses fra skibe til lagertankene via et rørsystem ved de to pierer, på samme måde føres olien fra lagertankene ud i rørene, og ned til de store olietankere ved havnen. Tankene var nogle af de bygninger der fik lov til at blive stående efter lukning og nedrivning af det gamle nedlagte olieraffinaderi, hvor skorstene blev væltet i 2001. Kilder
Eltang Kirke

Eltang Kirke er en kirke i Eltang Kirkeby umiddelbart syd for Sønderjyske Motorvej nordøst for Kolding og 2 km nordvest for landsbyen Eltang. Om kirken Eltang Kirke er bygget i kampesten omkring år 1100, og oprindeligt bestod kirken af et kor og skib. Kirken er blevet udvidet med våbenhus mod syd og fra sidste del af middelalderen tårn mod vest. Efter tvungen kirkegang blev indført i 1600-tallet blev kirken for lille, derfor kom der i år 1686 et pulpitur, indrettet med flere siddepladser. Der var adgang til pulpituret fra våbenhuset og udvendigt fra det nordøstlige hjørne af kirkens skib. Efter indvielsen i 1889 af Nørre Bjert Kirke, var der ikke mere brug for pulpituret, det blev derfor taget ned i år 1900. Eltang Kirke var indtil 1889 også sognekirke for Nørre Bjert og Strandhuse. Kirkens klokke stammer fra 1588. Den blev støbt i Lübeck af klokkestøber Mathias Bennich. På klokken står der på latin: "Hvis Gud er for os, hvem kan da være imod os". I 2003 fik kirken et nyt orgel, udført af P.G. Andersen & Bruhn. Galleri Referencer
Brecht-Haus (Svendborg)

Das Brecht-Haus in Svendborg war das Wohnhaus des Schriftstellers Bertolt Brecht und der Schauspielerin Helene Weigel, die sich hier in den Jahren 1933 bis 1939 als Flüchtlinge vor dem Nazi-Regime aufhielten. Bertolt Brecht im Exil Am 28. Februar 1933 – einen Tag nach dem Reichstagsbrand – verließ Brecht mit seiner Familie und seinen Freunden Berlin und flüchtete ins Ausland. Seine ersten Stationen waren Prag, Wien, Zürich, im Frühsommer 1933 Carona – bei Kurt Kläber und Lisa Tetzner – und Paris. Auf Einladung der Schriftstellerin Karin Michaëlis reiste Helene Weigel mit den Kindern voraus nach Dänemark auf die kleine Insel Thurø bei Svendborg. Kurz darauf erwarb Brecht das Haus in Svendborg (Dänemark) und verbrachte dort mit seiner Familie die nächsten sechs Jahre. Im dänischen Exil entstanden außer einigen von Brechts bedeutendsten Stücken – Mutter Courage und ihre Kinder und Leben des Galilei – die Svendborger Gedichte. Außerdem schrieb Brecht Beiträge für mehrere Emigrantenzeitschriften in Prag, Paris und Amsterdam. Im Jahr 1939 verließ Brecht mit seiner Familie und seinen Freunden Dänemark, da der Einmarsch deutscher Truppen bevorstand. Das Haus Skovsbostrand 8 Das von Brecht erworbene Haus befindet sich in Svendborg, im Süden der Insel Fünen in Dänemark. Die Gemeinde Svendborg restaurierte das Reetdachhaus Anfang der 1990er-Jahre und bietet heute Künstlern und Wissenschaftlern aus aller Welt, die sich für kürzere oder längere Zeit intensiv ihrer Arbeit widmen möchten, einen anregenden Wohn- und Arbeitsraum. Das Brecht-Haus liegt direkt am Svendborgsund, drei Kilometer westlich vom Svendborger Stadtzentrum und Hafen entfernt. Es wird durch einen Verein verwaltet. Der Verein hat sich zum Ziel gesetzt, durch die Gäste des Hauses und ihre Tätigkeiten im Bereich der Literatur und Musik, des Theaters, der bildenden Kunst oder Wissenschaft die kulturelle Szene in Svendborg zu bereichern. Darüber hinaus soll die Pflege besonders der internationalen Beziehungen im Brecht-Haus dazu dienen, die Stadt Svendborg als besonders gastfreundschaftliche Stadt zu präsentieren. Bisherige Stipendiaten Neben vielen anderen Künstlern und Wissenschaftlern aus unterschiedlichen Ländern waren im Brecht-Haus bisher u. a. folgende deutschsprachige Schriftstellerinnen und Schriftsteller zu Gast: Wolfgang Bock, Anna Katharina Hahn, Ulrike Draesner, Andreas Greve, Robert Habeck und Andrea Paluch, Mathias Jeschke und Tanja Jeschke, Sabine Küchler, Hellmuth Opitz, Matthias Politycki, Arne Rautenberg, Tina Stroheker, Rainer Wedler, Eva Christina Zeller. Weitere Brecht-Orte Brechthaus (Augsburg) Brecht-Haus (Berlin) Brecht-Weigel-Haus Weblinks Unterm dänischen Strohdach auf der Website von Andrea Paluch und Robert Habeck Die Welt geht hier stiller unter auf der Website von Arne Rautenberg Brechts Hus Website des Brecht-Hauses in Svendborg
Maison de Brecht à Svendborg

La maison de Brecht à Svendborg est une maison occupée par l'écrivain Bertolt Brecht et sa femme, l'actrice Hélène Weigel, où le couple, réfugié du régime nazi, séjourna de 1933 à 1939. Bertolt Brecht en exil Le 28 février 1933 — un jour après l'incendie du Reichstag — Brecht quitte Berlin avec sa famille et ses amis et se réfugie successivement à Prague, Vienne, Zurich et, au début de l'été 1933, à Carona (en compagnie du couple Kurt Kläber et Lisa Tetzner) et à Paris. À l'invitation de la romancière Karin Michaelis, Helene Weigel se rend avec ses enfants au Danemark sur la petite île de Thurø près de Svendborg. Peu de temps après, Brecht achète une maison à Svendborg où il passe avec sa famille les six années suivantes. Pendant son exil danois, outre certaines de ses pièces les plus importantes comme Mère Courage et ses enfants et la La Vie de Galilée, il y écrit les Svendborger Gedichte (poèmes de Svendborg). Brecht y écrit également des articles pour plusieurs magazines d'émigrés de Prague, Paris et Amsterdam. En 1939, Brecht quitte le Danemark avec sa famille et ses amis quand les troupes allemandes sont sur le point d'envahir le pays. Invités De nombreux artistes et scientifiques de différents pays ont été invités à séjourner à Svendborg dont les écrivains germanophones Wolfgang Bock, Anna Katharina Hahn, Ulrike Draesner, Andreas Greve, Robert Habeck et Andrea Paluch, Mathias et Tanja Jeschke, Sabine Küchler, Hellmuth Opitz, Matthias Politycki, Arne Rautenberg, Tina Stroheker, Rainer Wedler et Eva Christina Zeller. Notes et références Liens externes « Unterm dänischen strohdach : Bertolt Brechts Haus in Dänemark »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?), sur le site d'Andrea Paluch et Robert Habeck, Radioessey für eine Sendung des SFB, März 2002. (de) Die Welt geht hier stiller unter. Das Brecht-Haus im dänischen Svendborg sur le site d'Arne Rautenberg. The Brecht House sur le site de la bibliothèque de la ville de Svendborg. Portail du théâtre Portail de la littérature Portail du Danemark
Lønborg Hede

Lønborg Hede er er et hedeområde på ca. 350 ha beliggende sydvest for Tarm, som ejes af Naturstyrelsen. Heden er udpeget som habitatområde og er en del af et større naturområde. Heden er mod nord og syd omgivet af landbrugsarealer, mens der mod sydøst og vest er skov og naturarealer. Store dele af heden, et areal på på i alt 247 ha blev fredet i 1970 på baggrund af sine naturværdier og uforstyrrede landskaber, og for at beskytte ynglebestande en række fuglearter . Området omkring Lønborg Hede er et af de sidste steder i landet, hvor der blev oprettet statshusmandsbrug. Se også Natura 2000-område nr. 73 Lønborg Hede Eksterne kilder/henvisninger Lønborg Hede på naturstyrelsen.dk Om naturplanen på Naturstyrelsens websider
Viuf Kirke

Viuf Kirke er dansk kirke beliggende i landsbyen Viuf i Viuf Sogn, Haderslev Stift. Kirken er bygget omkring år 1150. Siden er kirken flere gange ombygget og udvidet. Selve skibet og koret er opført i romansk stil og fik tilbygget et spir omkring 1730. En række stolpehuller fundet under kirken i forbindelse med restaureringsarbejde i henholdsvis 1948 og 1955, vidner om en endnu ældre bygning på stedet. Kirkeklokken er fra 1447. Døbefonten er en romansk granitfont, og fadet er sydtysk fra omkring 1575. Prædikestolen er fra ca. 1600. Galleri Eksterne henvisninger Almind og Viuf Kirker, officiel hjemmeside for begge kirker Noter
Skanderup Kirke (Kolding Kommune)

For alternative betydninger, se Skanderup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Skanderup Kirke) Skanderup Kirke er en dansk kirke i Kirkeby i Skanderup Sogn, Kolding Provsti (Haderslev Stift). Kirke ligger nogle kilometer vest for landsbyen Skanderup og 10km vest for Kolding. Kirken er formentligt opført omkring år 1200, sognet er første gang nævnt i skriftlige kilder i 1280 og ifølge et brev fra 1397 skulle kirken være viet Sankt Nikolaj. En del af kirkens inventar stammer fra 1500'tallet. Kirken består af romansk kor og skib, i senmiddelalderen er der kommet tårn på kirken, og fra 1871 har der været spir på tårnet. Der har gået flere sagn omkring kirken. Den skulle blandt andet være bygget af to jomfruer og den sidste præst af slægten Buch skulle have gået igen som spøgelse, indtil man i kirkediget fandt en strømpe fyldt med penge. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Vejlefjordbroen

Vejlefjordbroen (dänisch für „die Vejlefjordbrücke“) ist eine Betonbalkenbrücke im Osten der dänischen Stadt Vejle, die dort den gleichnamigen Fjord überquert. Auf der sechsspurigen Autobahnbrücke verläuft als Teil der E45 die „ostjütische Autobahn“ (Østjyske Motorvej), die von Fredericia in der Fredericia Kommune bis nach Hinnerup in der Favrskov Kommune führt. Von der Brücke besteht Aussicht auf den Vejlefjord, das Stadtzentrum von Vejle und den wellenförmigen Wohngebäudekomplex Bølgen. Die Brücke ist 1710,15 Meter lang und wird von zwei Widerlagern und 16 Stahlbetonpfeilern getragen. Die Stützweiten der 17 Öffnungen betragen 67,90 Meter, 14 × 110,00 Meter, 68,75 Meter und 33,5 Meter. Der Spannbetonüberbau besteht aus einem einzelligen unten 12,00 Meter breiten Hohlkasten, der eine Bauhöhe von 3,00 Meter im Feld und 6,00 Meter am Pfeiler aufweist. Der Entwurf für das ausgeführte Brückenbauwerk wurde von der dänischen Ingenieurgesellschaft Cowiconsult erstellt. Wegen seiner Nord-Süd-Ausrichtung und seiner Lage im Tunneltal ist das Bauwerk vom Westen aus starken Seitenwinden ausgesetzt, weshalb es bei Stürmen oft geschlossen werden muss. Geschichte Nachdem der Verkehr durch das Zentrum von Vejle seit den 1960er Jahren immer mehr zunahm, forderten Politiker und Bürger eine Lösung der Verkehrsprobleme. Vor allem im Sommer bildeten sich quer durch die Stadt lange Schlangen auf der ehemaligen Hauptstraße A10 (Hovedvej A10). Grundlage zum Bau der Brücke bildete ein Beschluss des Folketings, der eine Autobahn von Kolding bis Vejle vorsah. Im November 1974 folgte eine internationale Ausschreibung, die damals die größte in der Geschichte des dänischen Straßenamtes Vejdirektoratet war. Zuschlag erhielt im Juli 1975 Vejlefjordkonsortiet. Das Konsortium setzte sich zusammen aus den dänischen Bauunternehmen Monberg & Thorsen A/S und A. Jespersen & søn A/S sowie der deutschen Firma Dyckerhoff & Widmann AG. Hinter der Brückengestaltung standen die Architekten Peter Hvidt und Orla Mølgaard-Nielsen, die bereits bei der Neuen Kleiner-Belt-Brücke mitwirkten. Nach fünf Jahren Bauzeit konnte Vejlefjordbroen am 20. Juni 1980 vom Vejdirektorat für den Verkehr freigegeben werden. Etwa eine Woche später, am 28. Juni, wurde der „Brückenmarsch des Roten Kreuzes“ (Røde Kors´ bromarch) veranstaltet, bei dem rund 160.000 Menschen über die Brücke spazierten. Die dänische Königin Margrethe II. weihte das Bauwerk schließlich am 1. Juli 1980 offiziell ein. Siehe auch Liste von Brücken in Dänemark Weblinks Portræt af Vejlefjordbroen Beschreibung bei Highways.dk (dänisch) Bjælkebroen over Vejlefjord fylder 30 år Geschichte der Brücke beim Dänischen Straßen- und Brückenmuseum (dänisch) Literaturliste beim Dänischen Straßen- und Brückenmuseum (dänisch) Einzelnachweise
Vejle Fjord Bridge

Vejle Fjord Bridge (Danish: Vejlefjordbroen) is a cantilever bridge that spans Vejle Fjord between Mølholm and Nørremarken near the town of Vejle in Denmark. The bridge is 1712 metres long, the longest span is 110 metres, and the maximum clearance to the sea is 40 metres. The bridge has 15 spans and carries the European route E45 (before 1992 European route E3) over the fjord. Vejle Fjord Bridge was built to lead traffic past the town of Vejle, where traffic congestion had become a problem in the 1970s. The building started in 1975, and the bridge was opened on July 1, 1980. It cost 350 million kroner. The bridge now has more traffic than any other motorway bridge in Denmark (if not counting short viaducts near Copenhagen such as the Tåstrupvej viaduct) References External links Media related to Vejle Fjord Bridge at Wikimedia Commons The Vejle Fjord Bridge - Highways-Denmark.com Pictures of Vejle Fjord Bridge Archived 2012-05-11 at the Wayback Machine Picture of and data about the bridge Archived 2007-09-26 at the Wayback Machine Webcam on the bridge Archived 2009-04-21 at the Wayback Machine Vejle Fjord Bridge at Structurae http://home.no.net/lotsberg/data/danmark/bru.html Archived 2016-03-03 at the Wayback Machine Pictures from Vejle municipality's web page: [1] [2] [3] [4] [5][6] Archived 2016-10-21 at the Wayback Machine
Ponte Vejle Fjord

Ponte Vejle Fjord (dinamarquês: Vejlefjordbroen) é um ponte cantilever que abrange Vejle Fjord entre Mølholm e Nørremarken perto da cidade de Vejle, na Dinamarca. A ponte tem 1712 metros, o mais longo vão é de 110 metros, e a altura máxima do mar é de 40 metros. A ponte tem 16 colunas. A Ponte Vejle Fjord foi construída para conduzir tráfego passando a cidade de Vejle, onde o congestionamento do tráfego tinha-se tornado um problema na década de 1970. A construção começou em 1975 e, a ponte foi inaugurada em 1º de julho de 1980. Ela custou 350 milhões de coroas. A ponte tem agora mais tráfego do que qualquer outra ponte na Dinamarca.
COBRAcable

COBRAcable er et HVDC strømkabel mellem Eemshaven, Nederlandene, og Esbjerg, Danmark, som blev taget i brug i september 2019. Kablet har en længde på 325 km og en kapacitet på 700MW. Kablet blev lagt og ejes af Energinet.dk og TenneT. Eksterne links Kabel til Holland - COBRAcable Arkiveret 22. maj 2015 hos Wayback Machine - energinet.dk
COBRAcable

COBRAcable ist eine Hochspannungs-Gleichstrom-Übertragung (HGÜ) durch die Nordsee. Sie wurde in September 2019 in Betrieb genommen und das Stromnetz der Niederlande an das dänische Netz angebunden. Es verbindet die Gebotszonen NL und DK1. Die aktuell übertragene Leistung ist online verfügbar. Ausgeführt wurde das Projekt von den beiden Stromnetzbetreiber Tennet und Energinet.dk. Die Verbindung verläuft durch die Deutsche Bucht, als Endpunkte sind Endrup nahe Esbjerg in dänischen Jütland und Eemshaven in den Niederlanden vorgesehen. Betrieben werden wird die Verbindung mit einer Gleichspannung von 320 kV. Die Übertragungsleistung liegt bei 700 MW, die Länge des Kabels beträgt ca. 325 km. Zweck des Baus ist unter anderem die Koppelung der Strommärkte Dänemarks und der Niederlande sowie die bessere Einbindung erneuerbarer Energien in das Energiesystem. Insbesondere soll den Niederlanden der Import von Windstrom aus Dänemark ermöglicht werden. Durch die Direktverbindung Dänemarks mit den Niederlanden soll zudem das norddeutsche Stromnetz entlastet werden. Zusätzlich besteht die Möglichkeit, in der Zukunft Offshore-Windparks in der Nordsee an dieses Seekabel anzuschließen. Die Investitionskosten betragen gut 600 Millionen Euro. Das Projekt wird von der Europäischen Kommission im Rahmen ihres Energieprogrammes mit einer Summe von 86,5 Millionen Euro gefördert. Anfang 2016 vergaben die Betreiber die Aufträge für die Stromrichterstationen an die Siemens AG, während die Kabel von dem italienischen Kabelhersteller Prysmian geliefert werden sollen. Die Genehmigung zum Bau und Betrieb des Seekabels im Bereich der deutschen Ausschließlichen Wirtschaftszone erteilte das hier zuständige Bundesamt für Seeschifffahrt und Hydrographie (BSH) im Dezember 2015. Weblinks Website von Energinet.dk Einzelnachweise
COBRAcable

COBRAcable (COpenhagen-BRussels-Amsterdam cable) is a ±320 kV, 700 MW HVDC submarine power cable pair between Eemshaven, the Netherlands and Endrup near Esbjerg, Denmark. The cable is jointly owned by Energinet.dk and TenneT. Its purpose is to improve the European transmission grid and thus increase the amount of variable wind power in the system while improving supply reliability. Its 700 MW capacity corresponds to an annual transmission capacity of 6.1 TWh. Construction The interconnector has a length of 325 kilometres (202 miles), consists of two parallel cables each with a diameter of 13 cm (5.1 in) and includes fiber-optic communication. The connection has been designed in such a way as to enable the connection of an offshore wind farm at a later stage. This contributes to the realisation of a sustainable international energy landscape, a key aim of the European Union. On the Danish side the interconnector reaches land on the western coast of the island of Fanø and end on the mainland at the converter station near Endrup where an existing power facility has been extended with 5 hectares (12 acres). The building itself has a footprint of 125 m × 36 m and a height of 21 m. A group of local residents have collaborated with Energinet.dk in deciding the outer appearance of the building and its surrounding vegetation. The COBRAcable is a cross-border project of European significance. The European Commission has therefore allocated a subsidy to the project under the EU Economic Recovery Plan, and has designated the COBRAcable as a Project of Common Interest (PCI). In November 2015, the project was put on the EU "Projects of Common Interest" list, along with Viking Link between Denmark and England, and Kriegers Flak Combined Grid Solution between Denmark and Germany. Construction contracts were signed with Siemens and Prysmian in 2016 and in June 2016 Prysmian subcontracted the marine survey for the cable placement to the Swedish marine survey provider MMT. Onshore construction started in Denmark in October 2016 and in the Netherlands in January 2017. In 2015 COBRACable was expected to be operational from early 2019, in Q1 2019 commercial operation was expected to start during Q3 of 2019. Operation After tests between July and September 2019, the COBRAcable was commissioned in September 2019. In its first half year of operation, it had a 79% capacity factor and transported 1,400 GWh to Netherlands and 700 GWh to Denmark. It became inoperable in September 2020 due to a cable fault, and became operational in January 2021 after repairs. See also Electricity sector in Denmark Electricity sector in the Netherlands List of high-voltage transmission links in Denmark Konti-Skan, cable between West Denmark and Sweden BritNed, cable between the Netherlands and the United Kingdom NorNed, cable between the Netherlands and Norway References External links Official website 4c page