NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Store Arden

Store Arden er en lille landsby i Himmerland. Landsbyen ligger i Store Arden Sogn i Mariagerfjord Kommune og hører til Region Nordjylland. Store Arden er tidligere hovedby i området, som et selvstændigt lille lokalsamfund med kirke, købmand, smed etc. omkring gårdene der gjorde kernen for byen. I dag er gårdbrug mest frøavl og egentlig dyredrift eksisterer ikke mere. Handel forsvandt helt med nedlæggelse af købmandsbutikken tilbage i halvfjerdserne. Hovedbyen ændres til Arden, som senere blev hovedby for daværende Arden kommune, og er nu en del af Mariagerfjord kommune. Ændringen kom med anlæggelse af jernbanen ned gennem Jylland, hvor der blev afsat et trinbræt i nuværende Arden, den gang kaldet Hesselholt. Rygterne siger det var fordi bønderne i Store Arden på daværende tidspunkt ikke ville have banen ind over deres jorde. Landsbyen er beliggende øst for Arden (tidligere benævnt Hesselholt), og Lille Arden. Lille Arden og Store Arden er de oprindelige landsbyer i området. Historie Store Arden bestod i 1682 af 8 gårde, 1 hus med jord og 11 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 279,0 tønder land skyldsat til 41,36 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var græsmarksbrug med tægter. Noter Litteratur Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), ISBN 87-87293-25-0 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), ISBN 87-7526-056-5
Vinderup Realskole

Vinderup Realskole er en privat overbygningsskole, som tilbyder undervisning på folkeskolens 7. - 10. klassetrin. Skolen har driftsoverenskomst med Holstebro Kommune, således at kommunen betaler et supplerende beløb pr. elev ud over det skolen modtager fra Undervisningsministeriet; der er ikke der udover elev-betaling. Skolens elevgrundlag kommer især fra den tidligere Vinderup Kommune, og der er 266 elever og 18,2 lærerårsværk (pr. 2017). Skolen lægger vægt på faglighed og elevernes dannelse, forstået som "ordentlige mennesker, der udviser tolerance og respekt". Historie 1918: Skolen grundlægges af Jens Frederik Jensen Bundgaard som en bibeskæftigelse i forhold til hans stilling som førstelærer ved Vinderup Kommuneskole. Det første år undervises én klasse i et lånt lokale på kommuneskolen. 1919: Bundgaard etablerer sammen med en kreds af forældre et aktieselskab, som erhverver Sevelvej 42. Her gennemføres undervisningen de følgende år i tre klasselokaler. 1922: Skolen opnår ret til at afholde præliminæreksamen; hidtil har eksamen været afholdt i København. 1932: Ledelsen overtages af Neisig. 1934: Ledelsen overtages af Rytter. 1935: Skolens to-etagers bygning står klar til brug. Byggeriet var udløst af Undervisningsministeriets krav om, at der skulle være særlige lokaler til fysik- og naturhistorieundervisningen. 1942: Harder Nielsen overtager ledelsen af skolen, hvor elevtallet er nået op omkring 100. Harder yder en betydelig indsats for at hverve elever og opretter fx en busrute. 1959: Der indgås driftsoverenskomst mellem de fem sognekommuner i Sahl, Sevel, Ejsing, Handbjerg og Ryde om at skolen skal være deres eksamensskole. Samtidig ændres skolen til at være en selvejende institution, hvilket giver bedre adgang til statslig støtte. Fra dette tidspunkt udbydes både 6.-9.-klasse og I.-III.-realklasse. 1975: En ny folkeskolelov afskaffer realeksamen og skolen udbyder herefter 8.-10.-klassetrin. Vinderup Kommune vælger at fortsætte driftsoverenskomsten, idet det faglige niveau opfattes som godt, og fordi alternative skoleordninger ventes at udløse en skattestigning på 1½%. 2017: Skolen overtager ansvaret 7.-klassetrin, som indgår i "udskolingen" i Undervisningsministeriets undervisningsplaner. Kilder og henvisninger vinderup-real.dk - skolens hjemmeside.
Herstedøster Kirke

Herstedøster Kirke ligger på Herstedøstergade 7 i Albertslund. Referencer Danmarks Kirker, Københavns Amt, bind 1, s.478-486 (Hæfte 5), Nationalmuseet og G.E.C. Gads Forlag 1944-51. Eksterne kilder og henvisninger Herstedøster Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk
Herstedøster Church

Herstedøster Church (Danish: Herstedøster Kirke) is located on the northern outskirts of Albertslund, Albertslund Municipality, Denmark. In medieval times, the Romanesque church was dedicated to Saint Nicholas. Its tower dates from the late-Gothic period, reflecting architectural developments added after the original construction. The church interior was given a major renovation in 1994 by Alan Havsteen-Mikkelsen. In 1973, R. Smalley discovered frescoes dated to around 1175, probably the date of origin of the church. On 1 February 2009, a major fire broke out at the church. References External links Official site
Kerk van Herstedøster

De Kerk van Herstedøster (Deens: Herstedøster Kirke) is een kerkgebouw in de noordelijke buitenwijken van Albertslund, Denemarken. Geschiedenis en beschrijving Wanneer de kerk exact werd gebouwd is onbekend, echter twee fresco's in de kerk worden gedateerd op 1175. Het oudste deel van de kerk dat van graniet in romaanse stijl werd gebouwd, is het schip. Het heeft een balkenplafond en naar het koor toe een fraaie triomfboog, die wordt geflankeerd door twee nissen. De massieve toren en het voorportaal hebben een laatgotische oorsprong en werden gebouwd van bakstenen. Nog later werd het koor gebouwd, dat dateert uit de jaren 1800. In het kader van de grondige restauratie in 1994 onder leiding van Alan Havsteen-Mikkelsen kreeg de kerk een nieuw altaar en altaarhek. Het oude altaarstuk van J.L.Lund uit 1838 werd verwijderd en vervangen door een glasmozaïek van Sven Havsteen-Mikkelsen in het oostelijke raam. Tegenwoordig hangt het oude altaarstuk, dat de aanbidding van het Kind Jezus door de herders voorstelt, aan de muur bij het orgel. In de middeleeuwen was het kerkgebouw gewijd aan de heilige Nicolaas van Myra. Brand van 2009 In februari 2009 werd de kerk door een brand getroffen. Gelukkig werd de brand ontdekt voordat het gebouw en het interieur volledig werden verwoest, maar men kon niet verhinderen dat het orgel verloren ging en het interieur met een dikke laag zwarte roet werd bedekt. De heropening van de kerk met een nieuw orgel met 17 registers van de orgelbouwer Carsten Lund vond plaats in september 2010. De fresco's in de koorboog en de flankerende nissen werden in 2011 gerestaureerd door restaurateurs van het Nationaal Museum. Externe link (da) Website van de Kerk van Herstedøster
Herstedvester Kirke

Herstedvester Kirke ligger på Herstedvester Kirkevej, i Herstedvester til Herstedvester Sogn, i nuværende Albertslund Kommune. Kirken var samhørende i et pastorat til Herstedøster kirke indtil 1985. Historie Herstedvester Kirke blev bygget sidst i 1100-tallet eller begyndelsen af 1200-tallet, men oprindelig har der været en trækirke inden den nuværende stenkirke. Kirkens kor og skib er nok opført i 1100-tallet og den nederste del af tårnet er opført på omtrent samme tid. Døbefonten er en romansk granitdøbefont og stammer fra kirkens grundlæggelse. Tårnet er forbundet med skibet af en åben rundbue og rummer spor af en pulpitur, der kan have forbeholdt en høj stand - eller kirkens bygherre. Kirkens oprindelige træloft blev tidligt erstattet af hvælvinger, formentligt allerede i 1200-tallet. Der blev også bygget et trappetårn som giver adgang fra skibet til et kirkeloft over hvælvingerne og til klokketårnet - den var forsynet med huller til en stængebom, der tyder på at loftet, har været tænkt brugt som et barrikaderbart tilflugtssted. Kirken har to våbenhuse, der ligger mod nord og syd. Den nordlige indgang var tidligere forbeholdt kvinder og den sydlige forbeholdt mænd og man sad også adskilt i hver sin side af kirken. I dag bruges det sydlige våbenhus som indgang. Våbenhusene og tårnets øvre del er opført senere end kor og skib i løbet af 1300-tallet og i gotisk stil . Det nordre våbenhus er ældre end det sydlige. På et tidspunkt, nok mellem 1450-75, fik kirken kalkmalerier, både i koret og i skibet, med motiver fra Jesu lidelseshistorie. Den første præst i pastoratet, som man kender navnet på, hed Peter Tidemand, virkede fra omkring 1532 og var præst under reformationen. Efter reformationen blev kalkmalerierne hvidtet over. På kirkebænkenes gavle findes årstallet 1583 og navnene på de daværende kirkeværger - alteret er fra 1592 - måske er de lavet på samme værksted begge i højrenæssancestil. Prædikestolen er fra o. 1650 i barokstil. Alterkalken er fra 1679. Fra 1707 til 1723 hed præsten Johannes Dauw og i kirken hænger der et epitafium for ham. I 1862 og 1885 blev kirken omfattende restaureret og kalkmalerierne blev afdækket i 1883 ved sidstnævnte restaurering, for blot at blive hvidtet over igen. Der blev malet nogle akvareller af kalkmalerierne, der findes på Nationalmuseet. Kirkebygningen Herstedvester Kirke er oprindeligt opført af tilhuggede kalkstenskvadre fra Stevns. I 1885 blev kirken omfattende restaureret og kalkblokkene blev dækket med en skalmur. Der går en vindeltrappe op til loftet, hvor man kunne søge beskyttelse i ufredstider. Referencer Danmarks Kirker, Københavns Amt, bind 1, s.487-500 (Hæfte 5), Nationalmuseet og G.E.C. Gads Forlag 1944-51 Kirkens historie Arkiveret 29. januar 2022 hos Wayback Machine Henning Sørensen - Albertslund i tusind år, 2000. Eksterne kilder og henvisninger Herstedvester Kirke hos KortTilKirken.dk
Mathilde Fibigers Have

Mathilde Fibigers Have er en have, der ligger i Latinerkvarteret i Aarhus. Haven ligger mellem Domkirkepladsen og Rosensgade. Fra bygningen af byens tredje rådhus i 1857 og frem til 1986 blev den smalle passage vest for rådhuset benævnt Rådhusstræde. I 1986 blev strædet mellem det nyetablerede Kvindemuseum og Nationalbanken omdøbt til Mathilde Fibigers Stræde efter initiativ fra Dansk Kvindesamfund og Aarhus Byråd. Området blev omlagt i 1994-1995 med etablering af haveanlæg og efterfølgende omdøbt til Mathilde Fibigers Have. Mathilde Fibiger, der var født i København, blev mest kendt for sin brevroman Clara Raphael. 12 breve (1851). Bogen vakte en del opsigt, da den beskæftigede sig med kvindernes frigørelse. Hun opgav imidlertid forfatterskabet og levede af at være privatlærerinde og af malerarbejde på Den kongelige Porcelænsfabrik. I 1863 blev hun den første kvindelige telegrafistelev ved Den danske Statstelegraf. Efter endt uddannelse blev hun som tjenestemand forflyttet til Aarhus i 1870. Mathilde Fibiger blev et af de første medlemmer af Dansk Kvindesamfund, da foreningen blev stiftet i 1871. Hun døde i 1872 og blev begravet på Søndre Kirkegård (nuværende Rådhusparken), hvor hendes gravsten fandtes inden den blev flyttet til Mathilde Fibigers Have. Kilder og Litteratur Leif Dehnits: ”Aarhusianske gadenavne – historien bag navnet på gader og veje i Aarhus Kommune”, udgivet ved Aarhus Byhistoriske Fond, Aarhus Stadsarkiv, Turbine Forlaget og forfatteret, 2018 Teksten er fra AarhusWiki. Udgivet under en Creative Commons Navngivelse 3.0 licens: http://creativecommons.org/licenses/by/3.0/deed.da Referencer
Georg Brandes Plads

Georg Brandes Plads er en plads i København, der ligger ved krydset mellem Øster Voldgade og Sølvgade. Pladsen er opkaldt efter litteraturkritikeren og kulturpersonligheden Georg Brandes (1842-1927), der var en central skikkelse i dansk og europæisk litteraturhistorie. Historie Pladsen fik sit navn i 1992, da man ønskede at hædre Georg Brandes på 150-årsdagen for hans fødsel. Brandes havde dog ingen direkte tilknytning til området omkring Østervold, men pladsen var ledig, hvilket gjorde det muligt at opkalde den efter ham. Kunst og mindesmærker I Den Hirschsprungske Samling, ikke langt fra pladsen, findes P. S. Krøyers berømte maleri fra 1901, der skildrer Brandes som foredragsholder. Ved indgangen til Kongens Have står en buste af Georg Brandes. Busten er udført efter en gipsbuste skabt af den tyske billedhugger Max Klinger (1857-1920). Den blev skænket af Georg Brandes-selskabet og afsløret den 4. februar 1993 på Brandes’ fødselsdag. Byens rum Selvom pladsen bærer navnet Georg Brandes Plads, opleves den mere som et vejkryds end som en egentlig plads. Den eneste bygning med en adresse til pladsen er den tidligere Sølvgades Kaserne. En omlægning af arealet foran Statens Museum for Kunst har dog bidraget til at skabe et byrum, der forbinder de store parker Kongens Have og Østre Anlæg. Overvejelser om at flytte navnet Omkring år 2001 var der planer om at flytte pladsens navn til en ny vej i Ørestad Nord, hvor den ville passe ind blandt veje opkaldt efter forskere og akademikere. Dette blev dog ikke til noget, da man i stedet valgte at opkalde vejene efter forfattere og komponister. Referencer
Tornø

Tornø (que significa Illa Thorn) és una illa petita en el fiord d'Odense, més o menys 7 quilòmetres (4.3 mi) al nord-est de la ciutat d'Odense, en el municipi de Kerteminde, Funen, Dinamarca. Cobreix una àrea de 21 hectàrees (52 acres) i està connectada al continent per una presa de 300 m (980 ft). El primer pagès inquilí a l'illa va ser Hans Eriksen l'any 1921. Durant anys, l'illa només podia ser accedida muntant o conduint a través de les aigües superficials però després que Anders Jørgensen comprés l'illa l'any 1922, la va connectar al continent per carretera de manera que es poguessin transportar les petxines extretes de l'illa. L'enllaç va ser completat l'any 1926. La planta trituradora de petxines fa molt de temps que ha desaparegut però la terra és cultivada encara en l'única illa deshabitada del fiord d'Odense. La granja original fa molt de temps que ha estat reemplaçada per un edifici de maó modern. El 2006 l'illa tenia una població de 3 habitants i 4 persones l'any 2014, tot i que l'illa és inaccessible al públic general. Conté una estreta llengua de pantà de sal. Referències
Tornø

Tornø er en lille dansk ø, der ligger i Odense Fjord ud for Munkebo, som øen er forbundet med via en ca. 300 meter lang dæmning. Dæmningen blev bygget i 1926 for at kunne transportere opgravede muslingeskaller over til fastlandet. Tornø er blot 20 ha (0,2 km²) med 4 beboere. Øen er privatejet. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Friluftskortet Odense Fjord Arkiveret 21. august 2016 hos Wayback Machine
Tornø

Die Insel Tornø hat 3 Einwohner (1. Januar 2025). Sie liegt im Odensefjord im Nordosten der dänischen Insel Fyn (deutsch: Fünen). Sie ist über einen etwa 300 m langen Damm mit Fyn verbunden. Die nur etwa 21 Hektar große Insel ist in Privatbesitz und wird landwirtschaftlich genutzt. Tornø gehört zur Kirchspielsgemeinde (dän.: Sogn) Munkebo Sogn, die bis 1970 zur Harde Bjerge Herred im damaligen Odense Amt gehörte, danach zur Munkebo Kommune im damaligen Fyns Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der Kerteminde Kommune in der Region Syddanmark aufgegangen ist. Weblinks Einzelnachweise
Tornø

Tornø (English: Thorn Island) is a small island in the Odense Fjord, roughly 7 kilometres (4.3 mi) northeast of the city of Odense, in Kerteminde Municipality, Funen, Denmark. It covers an area of 21 hectares (52 acres) and is connected to the mainland by a 300 m (980 ft)-long causeway. The first tenant farmer on the island was Hans Eriksen in 1921. For years the island could only be reached by riding or driving through the shallow waters but after Anders Jørgensen bought the island in 1922, he connected it to the mainland by road so that he could transport shells from the island. The link was completed in 1926. His shell crushing plant has long disappeared but the land is still farmed on Odense Fjord's only inhabited island. The original farm has long been replaced by a modern brick building. As of 2006 the island had a population of 3 people, with 4 people reported in 2014, although the island is inaccessible to the general public. It contains a narrow strip of salt marsh. References
Tornø

Tornø is een Deens eiland in de Odensefjord, aan de noordzijde van het eiland Funen. Het behoort tot de gemeente Kerteminde, is 21 ha groot en telt 4 inwoners. Het is privé-eigendom en sinds 1922 verbonden met Funen door een 300 meter lange dijk, die werd aangelegd voor het vervoer van schelpen. Het schelpenverwerkingsbedrijfje is al lang verdwenen, maar er is nog steeds een landbouwbedrijf actief.
Kronen Vanløse

Kronen er et indkøbscenter i Vanløse i København. Der er cirka 40 butikker inden for tøj, elektronik, indretning, bøger og mad samt et fitnesscenter. Centeret ligger lige ved siden af Vanløse metro- og S-togsstation. Kronen blev indviet af overborgmester Frank Jensen og rockmusikeren Jesper Binzer 12. oktober 2017. Navnet Kronen sigter blandt andet til trækroner og dermed den grønne bevægelse i området. Desuden henviser det til margarinefabrikken Kronen, der lå i nærheden på Jyllingevej 56. Eksterne henvisninger Kronens hjemmeside Arkiveret 27. oktober 2018 hos Wayback Machine Noter
Avnsø

Avnsø er en lille, 10,8 hektar stor sø der ligger i Silkeborg Østerskov syd for Brassø, som den er forbundet med via den forholdsvise korte, gravede kanal ”Klüwers Kanal”. Avnsø ligger i en af Gudenåens mange sidedale omkring Silkeborg og er som sådan en del af Gudenåsystemet, og den indgår i fællesbetegnelsen "Silkeborgsøerne". Avnsø indgår i Natura 2000-område nr. 57 Silkeborgskovene, som består af dele af skovene og søerne i Søhøjlandet syd og øst for Silkeborg. Omkring Avnsø På den vestlige side af søen ligger landtangen Balserhoved med Thorashøj. Søen opstod som utallige andre mindre søer efter sidste istid, da der ved afsmeltningen af de sidste isolerede dødisklumper blev efterladt større og mindre vandfyldte huller. Avnsø består af tre bassiner, hvoraf det sydøstligste er næsten adskilt fra de to andre. Den er i forhold til sin ringe størrelse temmelig dyb, især i den nordlige og vestlige del. Søen har kun ganske små tilløb – dels afløbet fra den nærliggende Uglesø, dels et unavngivet tilløb i den sydøstligste ende. Oplandet er lille og består af næsten udelukkende af skov. Det er kun tilladt at i sejle ind i søen gennem kanalen i robåd/kano/kajak og al sejlads er forbudt i tidsrummet 1. marts til 15. juni. Om navnet ”Avnsø” Navnet ”Ansøe Kier” optræder første gang på skrift i Markbogen fra 1683 og desuden på Videnskabernes Selskabs kort fra 1781 med stavemåden ”Avnsøe”. Forleddet er substantivet "agn" i betydningen "madding". Avnsø kaldes i folkemunde "Brillerne" eller ”Holger Danskes briller” – et navn den har fået på grund af dens form. Når den ses fra oven ligner den et par lorgnetter (briller med næseklemme i stedet for stænger). Desuden ses navneformen "Avnsøerne" - måske også på grund af søens form. Kilder og henvisninger Avnsø Arkiveret 19. oktober 2016 hos Wayback Machine på WikiSilkeborg. Kort på miljoegis.mim.dk
Herstedvestersenderen

Herstedvestersenderen var en radiosender som lå ved landsbyen Herstedvester. I 1932 påbegyndtes byggeriet af Herstedvestersenderen på et 24 tønder land stort stykke af Bakkegårdens jorder ved Gammel Landevej. På grund af nærheden til den forhenværende Trippendal Galge fandt man under dette arbejde en del menneskeknogler. Senderen blev taget i brug i 1934. Fra dette år og frem til 1951 stod der derfor Herstedvester på radioens skala på mellembåndet på alle danskproducerede radioer. Den 125 meter høje mast kunne ses vidt omkring og blev et vartegn for Herstederne. I 1948 begyndte man fra senderen at transmittere udsendelser i kortbølge til danske i udlandet, hvilket krævede opstilling af tre 110 meter høje antenner samt anden udvidelse af stationen. I 1952 blev to nye master rejst på Damgårdsarealet på grund af indførslen af program 2 og i 1970'erne blev der opsat parabolantenner til TV. Mellembølgesenderen i Herstedvester blev i 1983 nedlagt i forbindelse med at den hidtidige teknologi blev afløst af FM. Selve antennen blev taget ned 1987. Kortbølgesendingerne fortsatte til 1990, hvorefter DR lejede sig ind på en kraftigere sender i Kvitsøy i Norge. Sendehallen står der endnu, og det samme gælder de boliger, der var blevet opført rundt om stationen til de mange ansatte. Det hele er opført i den for opførelsestidspunktet karakteristiske funkisstil. Kilder og henvisninger Herstedvester Radiofonistation på herstedvesterradiofonistation.html Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Sender Herstedvester

Der Sender Herstedvester (dänisch: Herstedvestersenderen) ist eine Sendeeinrichtung des dänischen Rundfunks im Ortsteil Herstedvester von Albertslund auf der dänischen Insel Seeland. Für die Anlage wurde von 1932 bis 1934 ein 125 Meter hoher Holzturm errichtet, welcher den Spitznamen „Eiffelturm“ trug und vermutlich das höchste je in Dänemark errichtete Holzbauwerk war. Im Turm wurde eine aufgehängte Drahtantenne als Mittelwellensender eingesetzt, wobei als Sendefrequenz ursprünglich 1176 kHz verwendet wurde bei einer Sendeleistung von 20 kW. Im Jahre 1948 wurde die Station um eine Kurzwellensendeanlage erweitert. Hierfür wurden drei je 110 Meter hohe und weitere kleinere, abgespannte Sendemasten errichtet, die als Holzfachwerkkonstruktionen ausgeführt waren. 1951 wurde die Sendefrequenz des Mittelwellensenders auf 1430 kHz geändert. 1975 wurden die hölzernen Sendemasten – inklusive des in den 1930er-Jahren erbauten freistehenden Holzturms – durch Metallkonstruktionen ersetzt. Schließlich wurde der Mittelwellender 1983 stillgelegt und 1990 auch die Kurzwellensender. Heute existiert nur noch ein 103 Meter hoher, abgespannter Stahlfachwerkmast, der allerdings nach den vorliegenden Informationen nicht zur Verbreitung von Fernseh- und Radioprogrammen dient. Weblinks Seite von Danskradio zur Anlage
Klüwers Kanal

Klüwers Kanal er navnet på den smalle, cirka 150 meter lange kanal, der forbinder Brassø og Avnsø i Silkeborgsøerne. Den har navn efter, og blev gravet i 1862-1863 på foranledning af daværende skovrider C.C. Klüver (1809-1882), der var ansat ved Silkeborg Skovdistrikt i perioden 1851 til 1882. Det vides ikke om han i forvejen havde ansøgt om tilladelse, men han skal have fået en irettesættelse (en næse) for at have sat det i værk. Han forsvarede sig dog med, at kanalen var blevet gravet for at lette udskibningen fra Østerskov af det tømmer, der blev sejlet på ”kåge” ind til Silkeborg. Den virkelige bevæggrund har dog nok været af turistmæssig karakter. Oprindeligt hed kanalen ”Bettys Kanal” efter en af Klüvers døtre, men dette navn er for længst gået i glemmebogen. Der fører en træbro over kanalen – tættest på Avnsø, som i vinteren 2007-2008 erstattede en ældre bro. I ældre turisthåndbøger benævntes den ofte ”Knippelsbro”, og det fremhævedes, at den var meget skrøbelig – så var man advaret. Kilder og henvisninger Klüwers Kanal Arkiveret 29. september 2018 hos Wayback Machine på wikisilkeborg.dk hentet 29. september 2018 Kort på miljoegis.mim.dk
Mjels Sø

Mjels Sø er en 45 hektar stor og op til 4 meter dyb sø på det nordlige Als beliggende mellem Mjels Vig og Bundsø, ved landsbyerne Mjels og Oksbøl sydvest for Nordborg. Den var oprindelig en fjordarm, men blev adskilt fra havet ved Danmarks første inddæmning i 1590, iværksat af Frederik 3.s lillebror, hertug Hans den Yngre. Først i 1852 begyndte man en egentlig afvanding, først med en vindmølle og i 1867 med en 24 hk dampmaskine til at pumpe vandet ud af søen. Området blev anvendt til kreaturgræsning og i nogle få årtier som dyrket mark. Aage V. Jensens Fond overtog arealet i 2005 via en jordfordeling med søens mange lodsejere. Man iværksatte et naturgenoprettelses projekt i forbindelse med Vandmiljøplan II og i samarbejde med Nordborg Kommune og Sønderjyllands Amt. Pumperne blev slukket og Mjels Sø blev genskabt til sit nuværende niveau i løbet af 3 måneder. Et oplevelses- og formidlingssted blev etableret i 2017 i pumpehuset ved dæmningen i vestenden af søen. Fra den godt 2 km lange sti langs søens nordside er der set over 140 fuglearter, bl.a. talrige gravænder og rørhøns Kilder og henvisninger Oldenor og Mjels Sø på naturstyrelsen.dk Kort på miljoegis.mim.dk