NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aarhus (municipio)

El municipio de Aarhus o Århus (en danés Aarhus Kommune), es un municipio en la costa oriental de la península de Jutlandia en la parte central de Dinamarca. El municipio abarca una superficie de 468,87 km² y tiene una población total de 314.545 habitantes (2012).​ Su alcalde es Nicolai Wammen, un miembro de los Socialdemócratas (Socialdemokraterne).​ La ciudad principal y sede del ayuntamiento es la ciudad de Aarhus.​ Los municipios vecinos son Syddjurs al norte, Favrskov al noroeste, Skanderborg al suroeste y Odder al sur. El anterior municipio de Aarhus no se fusionó con otros municipios en la reforma municipal de 2007, debido a su gran población.​ La ciudad de Aarhus La ciudad de Aarhus es la segunda más grande de Dinamarca, el puerto principal de la costa este de Jutlandia, y la sede del segundo mayor obispado de Dinamarca. Hasta el 31 de diciembre de 2006, era la capital del ahora abolido Condado de Aarhus. Localidades Referencias «Departamento de Estadística de Dinamarca» (en danés). Consultado el 17 de diciembre de 2012. Asociaciones municipales y vecinos: Mapa de los municipios nombrados de Eniro Notas Enlaces externos Web oficial del municipio Mapa de Krak imprimible de búsqueda Archivado el 5 de octubre de 2007 en Wayback Machine. (en danés) Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aarhus.
Aarhus (commune)

Aarhus, également orthographié non-officiellement Århus, est une commune du Danemark, située dans la région du Jutland-Central. Elle tire son nom de son chef-lieu, Aarhus, deuxième ville du Danemark ; elle existe de longue date, même si son territoire a été adapté. La commune comptait 355 238 habitants en 2022, pour une superficie de 470,55 km2. Population Les relevés démographique suivants sont pris au 1er janvier, pour les années récentes. Politique Jumelages La commune d'Aarhus est jumelée avec : Göteborg (Suède) depuis 1946 Bergen (Norvège) depuis 1946 Turku (Finlande) depuis 1946 Qaqortoq (Groenland) Rostock (Allemagne) depuis 1964 Harbin (Chine) depuis 2021 Lviv (Ukraine) depuis le 22 mars 2023 Saint-Petersbourg (Russie) depuis 2007 (partenariat arrêté suite à l'Invasion de l'Ukraine par la Russie) Notes et références Liens externes (da) Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Ressource relative à la géographie : DigDag Portail du Danemark
Aarhus (općina)

Århus je općina u danskoj regiji Središnji Jutland. Zemljopis Općina se nalazi u istočnom dijelu poluotoka Jutlanda, prositire se na 468.87 km2. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine općina je imala 310.653 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 654,77 stan/km2. Središte općine je grad Århus. Gradovi Izvor Vanjske poveznice Službena stranica općine Arhivirana inačica izvorne stranice od 20. svibnja 2005. (Wayback Machine)
Aarhus község

Århus község (dánul: Århus Kommune) Dánia 98 községének (kommune, helyi önkormányzattal rendelkező közigazgatási egység) egyike. Aarhus község Odder, Skanderborg, Favrskov és Syddjurs községekkel határos. Lakosainak száma 361 544 fő (2023). A 2007. január 1-jén életbe lépő közigazgatási reform nem érintette. Települések Települések és népességük: Beder (4359) Borum (375) Elev (808) Harlev (3474) Hjortshøj (2795) Hårup (737) Lisbjerg (769) Lystrup (9660) Løgten (5993) Malling (3440) Mejlby (298) Mundelstrup (449) Mårslet (4327) Ormslev (321) Sabro (2421) Solbjerg (3107) Spørring (893) Stavtrup (3709) Studstrup (868) Todbjerg (220) Trige (2631) Århus (290598) Hivatkozások Jegyzetek Külső hivatkozások Hivatalos honlap Archiválva 2005. május 20-i dátummal a Wayback Machine-ben (dán, angol, német)
Comune di Aarhus

Il comune di Aarhus (in danese Aarhus Kommune) è un comune della Danimarca situato nella regione dello Jutland Centrale (Midtjylland). La città principale e capoluogo è Aarhus. Centri abitati I centri abitati principali del comune sono: Aarhus (295 688) Beder-Malling (9 395) Harlev (3 904) Lystrup (10 259) Mårslet (5 146) Løgten (8 624) Società Evoluzione demografica Nel comune di Aarhus risiedono 367 095 abitanti (2024). La cifra considera tutto il territorio del comune: la città di Aarhus e i villaggi di Løgten-Skødstrup, Hjortshøj, Lystrup, Trige, Lisbjerg, Sabro, Harlev, Solbjerg, Tranbjerg, Mårslet, Beder e Malling. Aarhus si colloca così al secondo posto tra le città danesi e nella top 1 000 dei comuni europei per numero di abitanti. (Censimento della popolazione al primo gennaio): Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comune di Aarhus Collegamenti esterni (DA) Sito ufficiale, su aarhus.dk.
Aarhus (gemeente)

Aarhus of Århus (1948 - 2010) is een gemeente in de Deense regio Midden-Jutland. Hoofdplaats van de gemeente is de gelijknamige stad. Aarhus werd bij de herindeling van 2007 niet samengevoegd en bleef een zelfstandige gemeente. De huidige gemeente telt 378.361 inwoners (2026). Plaatsen in de gemeente Parochies in de gemeente
Gmina Aarhus

Gmina Aarhus (duń. Aarhus Kommune) jest jedną z gmin w Danii w regionie Jutlandia Środkowa (do 2006 w okręgu Århus Amt). Siedzibą władz gminy jest Aarhus, drugie co do wielkości miasto Danii. Gmina Århus została utworzona 1 kwietnia 1970 na mocy reformy podziału administracyjnego Danii. Kolejna reforma w 2007 r. potwierdziła status gminy. Dane liczbowe Liczba ludności: (♀ 144 410 + ♂ 150 544) = 294 954 wiek 0-6: 8,7% wiek 7-16: 11,4% wiek 17-66: 69,6% wiek 67+: 10,4% zagęszczenie ludności: 630,2 osób/km² bezrobocie: 6,2% osób w wieku 17-66 lat cudzoziemcy z UE, Skandynawii i USA: 214 na 10.000 osób cudzoziemcy z krajów Trzeciego Świata: 382 na 10.000 osób liczba szkół podstawowych: 51 (liczba klas: 1.404) Zobacz też Gminy w Danii, podział administracyjny Danii Przypisy Bibliografia myndigheder.danmark.dk. [dostęp 2005-08-31]. (duń.). Danmarks Statistik. [dostęp 2005-08-31]. (duń.).
Орхус (коммуна)

О́рхус (дат. Århus Kommune) — датская коммуна в составе области Центральная Ютландия. Площадь — 468,87 км², что составляет 1,09 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2012 года — 314 545 чел. (мужчины — 146 226, женщины — 152 312; иностранные граждане — 20 705). Железнодорожные станции Изображения Ссылки Орхус на borger.dk (дат.) Официальный сайт Архивная копия от 20 мая 2005 на Wayback Machine
Århus kommun

Århus kommun (danska: Aarhus Kommune, under perioden 1948-2010 stavat Århus Kommune) är en kommun i Region Mittjylland, tidigare Århus amt, i västra Danmark. Vid sidan av centralorten Århus finns det även många mindre tätorter i kommunen. De största av dessa är Lystrup, Beder-Malling och Løgten. Administrativ historik Århus kommun bildades genom kommunreformen 1970 då 19 landskommuner slogs samman med Århus stad. De olika delarnas befolkning var: Vid kommunreformen 2007 förblev kommunen oförändrad. Politik Borgmästare Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia.
Орхус (муніципалітет)

Оргус (дан. Aarhus) — муніципалітет у регіоні Центральна Ютландія королівства Данія. Населення становить 314 545 осіб (2012). Площа — 467,8 квадратних кілометрів. Адміністративний центр муніципалітету — місто Оргус. Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 24 квітня 2020 у Wayback Machine.] (дан.)
Blue Water Dokken

Blue Water Dokken er en sportshal i Esbjerg, placeret på samme lokation som den tidligere Esbjerg Stadionhal. Hallen indgår i det samlede idrætsanlæg kaldet Esbjerg Idrætspark, og er hjemmebane for elitehåndboldklubberne Team Esbjerg og Ribe-Esbjerg HH. Udover håndbold kan hallen også bruges til idrætsstævner, messer, koncerter og shows. Den oprindelige Esbjerg Stadionhal blev bygget i 1968 og var på opførselstidspunktet forud for sin tid, da omklædningsrummene er placeret, så der er spilleradgang fra de fire hjørner. I 2011 var hallen godt udtjent, og man begyndte i september 2011 at rive den ned. Man bibeholdt kælderen og begyndte at bygge en ny hal op derpå. Den nye hal blev indviet den 5. oktober 2012, og den første kamp blev spillet den 13. oktober, da Ribe-Esbjerg HH tabte til Skjern Håndbold med 36-33. Efter ombygningen fik Blue Water Shipping og Pedersen Gruppen som navnesponsorer deres navne på den tidligere Esbjerg Stadionhal, da den blev navngivet Blue Water Dokken. Referencer
Hjallerup Idrætscenter

Hjallerup Idrætscenter beliggende Idræts Allé 1 i 9320 Hjallerup. Hjallerup idrætscenter består af to idrætshaller, 25 m svømmebassin, motionscenter, idrætsal, motionscenter med spinning og hold fitness samt cafeteria og fem mødelokaler med mulighed for møder fra 4 - 100 personer. Hjallerup idrætscenter blev indviet i 1969, som Hjallerup hallen. Hjallerup Idrætscenter rummer flere forskellige idrætsgrene som håndbold og fodbold (Hjallerup Idrætsforening), svømning (Søhesten), gymnastik, volleyball og line dance (Hjallerup Gymnastikklub), bordtennis (Hjallerup Bordtennisklub, badminton (Hjallerup Badmintonklub) samt motionscenter med spinning- og fitnesslokale. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Samsøgades Skole

Samsøgades Skole er en folkeskole, der er beliggende på Samsøgade i det centrale Aarhus. Den blev indviet i 1914 og har pr. 2026 482 elever. Historie Efter afskaffelsen af betalingsskolerne i Aarhus i 1909, oplevede Aarhus en befolkningstilvækst samtidig med, at forholdene i skolerne blev forbedret. Det førte til etableringen af flere nye folkeskoler i byen, herunder Samsøgades Skole. Ligesom Ingerslev Boulevards Skole, Finsensgades Skole og N. J. Fjordsgade Skole er den tegnet af Ludvig Adolph Petersen, men i en helt anden stil. Samsøgades Skole er opført i fire fløje med overdækket gård og som den første skole i byen med en aula, der fik tilnavnet Søjlehallen, fordi taget blev båret af murstenssøjler. Byggesummen var 399.466,80 kroner - og den nye skole rummede 24 klasseværelser, to naturkundskabsklasser, to sangsale, to gymnastiksale samt lokaler til sløjd og husgerning. Mens 1. verdenskrig ikke fik direkte indflydelse på skolen andet end den af krigen medførte krise, satte 2. verdenskrig sit præg på skolen. I oktober 1942 overdrog man gymnastiksalene til tyskerne, og en lille måned senere blev hele skolen beslaglagt. Elever og lærere måtte forsætte undervisning på Skovvangskolen, men da denne også lukkede tidligt i foråret 1945 undervistes nogle elever hjemme hos en af lærerne. Da skolen igen var befriet, var der blandt andet Hitler-citater på væggene. Efter tre måneders renovering kunne skolen atter bruges. I 1946 indførte skolen fællesklasser med både drenge og piger. Eksamensmellemskoleklasser kom til i 1951. En nedgang i elevtallet betød, at en række skoler blev nedlagt, senest Ny Munkegade Skole i 1988, som førte til, at Samsøsgades Skole havde 559 elever i 1988 mod 383 året før. En renovering for 5,8 millioner kroner i 1988 øgede skolens areal, så det passede til det øgede elevtal. Skolen blev i 2000 udpeget til IT-modelskole for alle Aarhus' folkeskoler, hvilket indebar at rådgive om de pædagogiske muligheder ved IT i undervisningen. Referencer
Valby Tingsted

Valby Tingsted er en gade mellem Valby Langgade og Rughavevej i Valby i København samt en plads ved hjørnet af Valby Langgade. Gaden og pladsen ligger i det der var midten af Valby, dengang denne københavnske bydel var en landsby udenfor København, idet pladsen ligger der hvor landsbyens mødested med tingsten i sin tid lå. Navnet kom til i 1929 i forbindelse med gadeomlægninger og erstattede Lille Skolegade (indtil 1914 Asylgade), der gik langs pladsens nuværende sydside, og Sankt Jørgens Gade, der var navnet på gaden ned til Rughavevej. Gadens bebyggelse er af blandet karakter med mindre villaer, toetages bygninger og en enkelt etageejendom. Nr. 3 er daginstitutionen Valby Børneasyl fra 1874. Ved pladsen ligger desuden en mindre del af indkøbscentret Spinderiet, der er adskilt fra den primære del lidt sydvest herfor på den anden side af Annexstræde. På selve pladsen står Hanne Varmings skulptur Konen med Hundene, der blev opsat 7. maj 2013. I en årrække indtil 1969 kørte der sporvogne på vej til og fra drift ad Valby Tingsted som en del af vejen mellem endestationen på Toftegårds Plads og Valby Remise ved Valby Langgade. Eksterne henvisninger Noter
Petersværft

Petersværft er en lille privat havn med en 69 m lang bro, tilhørende godset Petersgaard, beliggende i Sydsjælland ud til Ulvsund mellem Stensved og Langebæk og overfor Tærø.. Det var oprindeligt omkring 1771 en værftshavn anlagt af den københavnske skibsreder og storkøbmand Peter Johansen efter erhvervelsen af Kalve Gods (som han omdøbte til Petersgaard) i 1774. Petersværft består af lille gruppe fredede bygninger og en barklade. Værftet 1777 ansøgte Peter Johansen om tilladelse til at anlægge et skibsværft. 1781 blev der anlagt en skibsbro og bedding og beboelseshuse til 18-20 familier samt nødvendige materiel- og værksteder. 1781: Handelsskibet "Enigheden" er tegnet af Henrik Gerner, flådens skibskonstruktør på Holmen. Det blev solgt, og i november samme år afgik det til Dansk Vestindien under navnet "Enigheden" med en besætning på tyve mand. 1784: Handelsskibet "Cron Princesse Louisa Augusta" afgik den 18. september 1784 på sin jomfrurejse til Trankebar. I de følgende år foretog Louisa Augusta yderligere 3 rejser til Indien med sidste hjemkomst 20. juni 1793. 1787: Handelsskibet "Elisabeth og Christine". Der var ikke købere til »Elisabeth og Christine«, så Peter Johansen måtte selv stå som ejer og reder de første år. Samme år var skibet i Grønland, chartret af Kgl. Grønlandske Handel. I 1790-erne foretog "Elisabeth og Christine" en del rejser til Island med G. A. Kyhn som reder, mens den sidste oplysning om skibet er fra 1813, hvor det betegnes som en bark og er hjemmehørende i Randers, og med en 9 mands besætning. Der findes oplysninger om yderligere 2 nybygninger. I 1790 ejede Peter Johansen en jagt på 5 kommercelæst, som var bygget på Petersværft i 1787. Samme år byggedes også den tomastede galease "Petersværft", som i 1796 forliste på en rejse til Trondheim med en last korn. Man nåede i alt at bygge 10 skibe i forskellige størrelser, inden de gode tider for skibsfarten sluttede. Værftet blev nedlagt omkring 1791, og der er i dag ingen værftsbygninger tilbage, kun skibsbroen. I de forløbne mange år er skibsbroen blevet repareret talrige gange, men længden og bredden er den samme som den oprindelige bro. Flådebasen Under Englandskrigen 1807-1814 fungerede havnen som flådebase. Der blev bygget en del kanonbådsskure, hvori fartøjerne blev opbevaret i vintermånederne. På grund af det smalle stræde kunne de engelske fregatter ikke nå de danske kanonbåde. 1814 blev skurene nedtaget og kanonbådene flyttet til Holmen. Skovene På begge sider af Petersværft breder skovene sig, Stensby Skov mod vest og Langebæk Skov mod øst. Nær kysten finder man stadig store egetræer. Egetømmeret blev fragtet til København til bygning af skibe på Holmens Værft. Egebarken brugtes til garvning. Barken opbevaredes i barkladen, inden den blev fragtet videre. Eksterne kilder og henvisninger Langebæk Lokalhistoriske Arkiv www.historiskatlas.dk www.petersgaard.com Referencer
Petersværft

Petersværft (literally "Peter's Wharf") is a locality situated on the south coast of Zealand, between Vordingborg and Kalvehave, in southeastern Denmark. It consists of a small, private harbor that belongs to the Petersgaard estate and a few scattered houses. Several of the buildings have been listed on the Danish registry of protected buildings and places. Petersværft is situated at the foot of a hill, Stehlebakken. It is surrounded by Langebæk Skov to the east and Stensby Skov to the west. History Peter Johansen, a merchant and shipowner from Copenhagen, acquired the estate Kalvehave in auction from the Crown in 1774. He renamed it Petersgaard and constructed a Neoclassical main building on the land in the period 17667-80. In 1777 he also established a dockyard at the site. Ships built at the dockyard included Enigheden (1781) Cron Princesse Louice Augusta (1784) and Christiane (1785). Cron Princesse Louice Augusta was built for the Danish Asiatic Company and was the largest Danish ship built outside Copenhagen at the time. Peter Johansen died on the Petersgaard estate in 1798 and his heirs sold it to the Crown the following year. The Crown sold Petersgaard to Jacob Bentzon Resch but kept the forests and dockyard. Petersværft was from 1807 to 1814 used as a naval base and for rebuilding the Danish navy which had been confiscated by the Royal Navy in the aftermath of the Battle of Copenhagen in 1807. Several new buildings were constructed at the site. Harbour The harbor comprises a 30 m × 20 m (98 ft × 66 ft) harbor basin situated on the west side of a 69 m-long (226 ft) pier. The harbor basin is reserved for the owner of the harbor (Petersgaard) and the residents of Tærø. Other sailors are allowed to berth at the end of the pier for periods of up to 24 hours. Buildings The Forest Coachman's House (Skovkuskeboligen, Petersværft 5), also known as Forpagterboligen, dates from the late 18th century. It is a thatched building with half-timbered gables. Skovridergården (Petersværft 3) dates from circa 1800. It is a brick building with a red tile roof. It also comprises an L-shaped, half-timbered, thatched barn. The Officers' House (Petersvært4) is the only surviving building from Petersværft's years as a naval base. The oldest part of the building is from 1807 but it was expanded in 1885 and 1903. It is an L-shaped brick building with a half hipped red tile roof. Skovfogedstedet (Petersværft 2) is a one-storey, thatched house from 1905 which was expanded in 1916. It also comprises a thatched outbuilding. Both buildings were listed in 1994. References
Provstegaardskolen

Provstegårdskolen er en folkeskole beliggende i det vestlige Odense. Skolen har 628 elever. Den blev opført i 1967, som en del af bygningskomplekset, der også omfatter Odense Seminarium og en svømmehal. Indtil 1994 var det en øvelsesskole. I 2016 blev skolen af Søndagsavisen og CEPOS kåret til den syvendebedste i Danmark til at "løfte elevernes faglige niveau" ud fra en række kriterier. Skoleinspektør er Annemette Hovmand Petersen, der overtog skolen fra Christian Holm i 2016. Referencer
Virum Skole

Virum Skole er en folkeskole, der ligger i Virum i Lyngby-Taarbæk Kommune. Skolen har ca. 1.000 elever fra 0. til 9. klasse. Skolen har en høj trivsel blandt eleverne, hvilket også smitter af på karaktergennemsnittet, som ligger over landsgennemsnittet. Skolens historie går tilbage til 1721. Hæder i 2016 Ifølge en opgørelse, som Søndagsavisen foretog i foråret 2016, baseret på tal fra Undervisningsministeriet, lå Virum Skole som nr. to på en liste over landets bedste skoler. Opgørelsen var baseret på en kombination af elevernes karakterer, fraværsprocent, trivsel på skolen og lærernes uddannelsesniveau. Ugebrevet A4 udnævnte samme år skolen til "Danmarksmester i faglig trivsel" og forklarede bl.a. placeringen med, at skolen lå i et velstillet område, hvor eleverne var velopdraget hjemmefra og forældrene bakkede op om skolen. Samtidig havde skolen en tradition for mange linjefagsuddannede lærere. Referencer Eksterne henvisninger Skolens historie Arkiveret 23. marts 2019 hos Wayback Machine
Rønshoved højskole

Rønshoved High School (Danish: Rønshoved Højskole) is a folk high school (Danish: Højskole) in southern Denmark on the northern banks of Flensburg Firth. It was founded in 1921 by its first headmaster, Aage Møller, who was inspired by the Danish philosopher and pastor N. F. S. Grundtvig. The school is general in the sense that it is not specialized but it offers a wide variety of intellectual subjects (history, religion, philosophy, literature, psychology, etc.), creative subjects (music, arts, writing, etc.), languages (Danish, English, German, French, Latin, and Hebrew), and sports (volleyball, badminton, kayaking, mountain biking, etc.). The classes are open to foreigners as well as to Danish students. The short courses (1–2 weeks) are only held in Danish, whereas the long courses are held in Danish and/or English. The Danish minister of culture and ecclesiastical affairs since 2015, Bertel Haarder, was born and grew up at Rønshoved High School. Headmasters since 1921 1921–1941 Aage Møller (1885–1978) 1941–1967 Hans Haarder (1905–1990) 1967–1979 Hans and Oscar Haarder 1979–1987 Oscar Haarder (1932–2011) 1987–1996 Laurits Kjær-Nielsen (1936–2009) 1996–2001 Erik Lindsø (1954) 2001–present Nina (1962) and Thue Kjærhus (1954) Sources Rønshoved Højskoles årsskrifter Fædre og arv, Et tilbageblik med bidrag til den nødvendige samtale om højskolens nutid og fremtid – Rønshoved Højskole 1921-1996, Rønshoved Højskole, 1996. Poul Engberg, Nordens højskoler – perspektiver og aktualiteter, Kirkeligt Samfunds forlag, 1948 Erica Simon, Réveil national et culture populaire en Scandinavie, 1960 See also Folk High School Nikolai Frederik Severin Grundtvig References External links Official website Youtube : Rønshoved Højskole
Rønshoved Højskole

Ronshoved hojskole (en danois: Rønshoved Højskole) est une université populaire ou haute école populaire (en danois : højskole) située au sud du Danemark près de la frontière avec l’Allemagne. Elle a été fondée en 1921 par son premier directeur Aage Moeller et inspirée par le théoricien de l'éducation Nikolai Frederik Severin Grundtvig. Rønshoved Højskole est universelle, c’est-à-dire qu’elle n’est pas spécialisée mais elle offre un large choix des matières créatives (la musique, les arts, l'écriture, etc.), intellectuelles (religion, philosophie, littérature, histoire, théologie, psychologie etc.), linguistiques (danois, anglais, allemand, français, latin et hebreu) et sportives (le volley-ball, le badminton, le kayak, le V.T.T. etc.). Les cours sont ouverts aux étrangers ainsi qu'aux danois, et les cours prévoient dans leurs programmes des voyages en Europe. Les cours courts (1-2 semaines) sont dispensés en danois ; les cours longs (12-41 semaines) sont dispensés en danois et parfois en anglais. Le ministre danois de la Culture et ministre des Affaires ecclésiastiques depuis 2015, Bertel Geismar Haarder, est né à Rønshoved Højskole. Directeurs depuis 1921 1921 - 41 Aage Møller (1885-1978) 1941 - 67 Hans Haarder (1905-1990) 1967 - 79 Hans et Oscar Haarder 1979 - 87 Oscar Haarder (1932-2011) 1987 - 96 Laurits Kjær-Nielsen (1936-2009) 1996 - 2001 Erik Lindsø (né 1954) 2001 - présent Nina (née 1962) et Thue Kjærhus (né 1954) Sources Rønshoved Højskoles årsskrifter Fædre og arv, Et tilbageblik med bidrag til den nødvendige samtale om højskolens nutid og fremtid – Rønshoved Højskole 1921-1996, Rønshoved Højskole, 1996. Poul Engberg, Nordens højskoler – perspektiver og aktualiteter, Kirkeligt Samfunds forlag, 1948 Erica Simon, Réveil national et culture populaire en Scandinavie, 1960 Liens internes Université populaire Nikolai Frederik Severin Grundtvig Lien externe Site officiel Youtube : Rønshoved Højskole Portail de l’éducation Portail du Danemark
Danhostel Copenhagen City

Danhostel Copenhagen City er Københavns største hostel og et af de største i Europa. Det ligger i et 18 etages højhus ved H.C. Andersens Boulevard, lige ved Langebro. Bygningen blev oprindeligt opført som Hotel Europa i 1955. Det var det første højhus i København, og det var desuden den højeste danske bygning (udover tårne) indtil 1958, hvor den blev overgået af Falkoner Centret. Det var oprindeligt meningen, at den skulle have haft en makker på den anden side af Langebro, men den blev aldrig opført. Mens bygningen var hotel, medvirkede den i spillefilmen Olsen-banden på spanden fra 1969, hvor skurkene boede her. Senere fungerede det som kontorbygning for fagforbundet HK. Efter en renovering genåbnede bygningen som hostel i maj 2005. Interiøret blev designet af det danske firma Gubi med brug af traditionelle danske farver til indretning. Der er 1.020 senge fordelt på 192 sovesale og mindre værelser. I kælderen er der køkkenfaciliteter, og i stueetagen er der en internetcafé. Se også Danhostel Noter