NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Silistria (Aarhus)

For alternative betydninger, se Silistria. (Se også artikler, som begynder med Silistria) Silistria er en tidligere vandmølle, som er beliggende i Marselisborgskovene i Aarhus. Huset er ejet af Aarhus Kommune, og huser i dag Orienteringsklubben Pan Aarhus aktiviteter.
Silkeborg Gymnasium

Silkeborg Gymnasium (tidligere Th. Langs Gymnasium og Silkeborg Amtsgymnasium) er et alment gymnasium i det nordøstlige Silkeborg. Det har ca. 1.500 elever og ca. 180 ansatte og er dermed Danmarks største. Historie Etablering (1882-1900) Silkeborg Gymnasiums historie går tilbage til 1882, da frk. Theodora Lang oprettede en pigeskole med 16 elever. Skolen fik i 1886 nye rammer, da en nyopført skolebygning blev taget i brug. I 1887 opnåede skolen ret til at afholde præliminæreksamen. Th. Langs Gymnasium (1907-77) I 1907 omdannedes skolen til gymnasium og fællesskole. Skolen fik da navnet Th. Langs Gymnasium. Ligesom de øvrige skoler, som Theodora Lang grundlagde i Silkeborg, blev skolen skænket til den selvejende institution Th.Langs Skoler. Silkeborg Amtsgymnasium, SAG (1977-2007) Da skolen blev overtaget af Århus Amt i 1977 skiftede den navn til Silkeborg Amtsgymnasium med forkortelsen SAG. Samme år indviedes de nuværende bygninger ved Oslovej, som er tegnet af arkitekterne Friis og Moltke. Samme bygningsstruktur går igen landet over på adskillige andre gymnasier Silkeborg Gymnasium, SG (siden 2007) Gymnasiet blev i forbindelse med strukturreformen 2007 atter selvejende . Ved amternes nedlæggelse ændrede gymnasiet sit navn. Silkeborg Gymnasiums nuværende forkortelse er SG. På YouTube kan man se Silkeborg Gymnasiums videoer om matematik. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Silkeborg Hovedgård

Silkeborg Hovedgård er opført i årene mellem 1767 og 1770, efter at ritmester Hans Nicolai Hoff i 1767 havde erhvervet Silkeborg Slot, der på dette tidspunkt ikke havde ordentlige bygninger. Silkeborg Hovedgård, der er fredet, er Silkeborgs ældste bygning. Ladegården, der oprindelig var af bindingsværk, brændte i 1777, og i stedet opførtes grundmurede udlænger, som efter opførelsen af Silkeborg Papirfabrik blev indrettet til arbejderboliger. Et stykke af den vestlige længe er bevaret, og ses på Christian 8.s vej, lidt NV for gården. En overgang har der i hovedgården været indrettet kirke og senere posthus, I 1906 kom bygningen i privat eje, men i 1939 blev den købt af Silkeborg Kommune og i dag huser den Silkeborg Museum. Eksterne kilder og henvisninger Kapel på Silkeborg Hovedgård hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Silkeborg Kirke

Silkeborg Kirke er en kirke fra 1877 på den østlige side af Torvet i Silkeborg. I 1845 var der meget langt til kirke for de mennesker, der slog sig ned omkring den nyanlagte fabrik, Over en mil at gå til sognekirken i Linå, Senere blev en stue i Silkeborg Hovedgård indrettet som byens første kirke, og digterpræsten J. C. Hostrup flyttede hertil (1856). Kirken er tegnet af den københavnske arkitekt H.S. Sibbern. En korskirke i romansk stil, dengang med "åben tagstol", Men ved den omfattende restaurering i 1941-43 blev kirkerummet overhvælvet. Arkitekt Harald Lønborg-Jensen stod for dette smukke arbejde, der af en samtidig kollega blev kaldt "genialt". l 1958 blev Mariehøj Sogn udskilt og Mariehøj Kirke indviet, men den gamle kirke dominerer fortsat bymidten, yderligere forskønnet med nyt kobbertag (1967) og nyt gulv af norsk kvartsskifer, nedlagt i forbindelse med 100 års jubilæet 1977. Den har levet med i det meste af byens liv og ligger stadig værdigt og uomgængeligt for det fortravlede menneskes blik. Referencer Eksterne henvisninger Silkeborg Kirke hos KortTilKirken.dk Silkeborg Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine
Silkeborg Slot

Silkeborg Slot har ligget på en slotsholm nordøst for Silkeborgs nuværende centrum, hvor Gudenåen løber ud i Silkeborg Langsø. Man ved ikke, hvornår det ældste Silkeborg Slot blev bygget. Det blev nedrevet i 1726 efter at have været i forfald i en årrække. Ejler Haugsted refererer i et foredrag i 1918 i Historisk Samfund til et brevregister fra 1558: Stedet som Silkeborg stander på tilhørte engang i 14.Aarh Alling Kloster ... og som var et temmelig stort Kloster... ... Med det gode eller med det onde har en Herremand paa Egnen, maaske Hr. Erik Mus, maaske en af hans Forfædre bemægtiget sig Næsset ved Aaens udløb i Langsøen og har bygget sig en af disse Fæster, hvorfra der, som Dronning Margrete siger i Januarforordningen af 1396 " skete overmåde lidt Ret . Det mere end antydes, at det nærmest har været en røverborg. Silkeborg blev i 1418 overdraget til Århus bispestol og var hovedsæde for bispegodset i den vestlige del af stiftet. De sidste seks biskopper i Århus, inden reformationen, var borgherrer på Silkeborg. Biskop Ulrik Stygge opførte en borg , ca. 30 x 14 m i sten, i to stokværk og med tårn. En mønt fra Erik af Pommerns tid, som er fundet i jorden i nærheden af fundamentet, kan indikere, at den er bygget i 1430'erne. Der har været piloteret, og det nederste stokværk har været hvælvet. Silkeborg var hovedsædet for bispedømmets besiddelser i den vestlige del af stiftet. I 1536 opførte kronen en trefløjet gård i bindingsværk og gjorde stedet til hovedsæde for det efter reformationen oprettede Silkeborg Len. Topografen og historikeren Arent Berntsen skrev i 1656 Silkeborg er et velbygt, anseeligt og overmåde lystigt slot, liggende 4 mil vesten for Århus inde i landet på et synderligt smukt og belejligt sted med skov og mark såvel som mange ferske søer og åer: så godt, at Hans Kongelige Majestæt derfor har forbeholdt sig det til sin egen frihed og vildtbane. Visualisering i 2017 I sommeren 2017 lavede man en visualisering af slottet i fuld størrelse, præcis på stedet hvor det har ligget. Der blev bygget et skelet af stilladsmaterialer, som så blev beklædt med en dug, med billeder af hvordan man har kunnet nå frem til det har set ud. Referencer Danske Fortidsminders beskrivelse af slottet Arkiveret 4. maj 2011 hos Wayback Machine. Se også Silkeborg Hovedgård Slotte Litteratur Edv. Egebjerg: Silkeborg Slot, bd. 1, bd. 2, bd. 3, Hasselbalchs forlag 1923-24. Eksterne kilder og henvisninger Silkeborg Slot Arkiveret 13. februar 2016 hos Wayback Machine af Af museumsinspektør Knud Bjerring Jensen, Museum Silkeborg, middelalderborge.dk Kapel på Silkeborg hos danmarkskirker.natmus.dk, Danmarks Kirker, Nationalmuseet
Silkeborgs slott

Silkeborgs slott var en borg i Silkeborg, Danmark. Den låg vid Gudenå. Borgen anlades av Erik Mus 1385. Den var en av de sista borgarna i Danmark som anlades av privata adelsmän. Den skärdes av från land av en vallgrav som var ungefär 7 meter bred och 1 meter djup. En släkting till Erik skänkte 1414 slottet till biskopen i Århus stift. Detta medförde dock en lång rättslig strid med Alling kloster då de också ansåg sig äga marken. Det dröjde till 1532 innan tvisten blev avgjord. Under början av 1500-talet byggdes borgen ut. Den kom att utgöra centrum för stiftets 200 världsliga egendomar. På grund av reformationen blev kronan 1536 ägare till borgen och egendomarna. Den utgjorde centrum för Silkeborgs län. Det kom senare att förfalla och brann ner 1726 utan att byggas upp igen. Referenser
Vodárenská věž (Silkeborg)

Vodárenská věž v Silkeborgu (dánsky Silkeborg Vandtårn) je vodárenská věž v dánském městě Silkeborg. Věž byla dokončena v roce 1902 podle plánů dánského architekta Antona Rosena. V roce 1986 se stala památkově chráněným objektem. Spodní část věže byla postavena z bílých cihel, výše se nachází osmiboká vodní nádrž. Třetí částí věže tvoří střecha, kterou zakončuje větrník. Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Silkeborg Vandtårn na dánské Wikipedii a Vodárenská veža (Silkeborg) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodárenská věž na Wikimedia Commons
Silkeborg Vandtårn

Silkeborg Vandtårn er et vandtårn beliggende på Amaliegade i Silkeborg. Tårnet er tegnet af Anton Rosen, der stod bag en række bygningsværker i Silkeborg i begyndelsen af det 20. århundrede, til C. Commichaus Fabriker og er i stilarten historicisme. Det blev opført i 1902 og blev fredet i 1986. Historie Efter C. Commichaus i 1883 havde grundlagt sin tekstilfabrik medfulgte en dyr brandforsikring, idet brandslukning var besværlig med det daværende vandtryk. Utilfredsheden over denne omkostning fik Commichaus til at opføre eget vandtårn til fabrikken. Arkitektur Vandtårnets grundform er cirkulær, og vertikalt er det opdelt i tre: Den nederste del af tårnet er enkel i udtrykket udført i hvidkalkede mursten; Ovenpå følger en ottekantet bindingsværksdel adskilt fra den nederste del af korte cementsøjler, hvorimellem en frise med et blomster- og vandmotiv er malet – denne del indeholder vandtanken; tredje del er teglstenstaget. Øverst prydes det af en vindfløj udformet som en hane og årstallet, hvor tårnet blev opført. Se også Silkeborg Papirfabrik – tidligere fabrik, nu hotel, med tilhørende vandtårn. Referencer
Sillebroen

Sillebroen er et butikscenter i Frederikssund ved Frederikssund Station, indviet i marts 2010. Det er opkaldt efter Sillebro Å, der løber ud i Roskilde Fjord. Centeret har i dag 75 butikker, restauranter og spisesteder. På øverste niveau er der 2500 kvadratmeter boliger. I tilknytning til centret er der 800 parkeringspladser. Sillebroen er tegnet af arkitektfirmaet Mangor & Nagel og opført af TK Development. Kilder Sillebroens hjemmeside i 2010. Arkiveret 22. marts 2010 hos Wayback Machine
Simeons Kirke

Simeons Kirke ligger på Sjællandsgade på Nørrebro i Københavns Kommune. Kirkens arkitekt var Johannes Magdahl Nielsen. Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Eksterne kilder og henvisninger Simeons Kirke hos KortTilKirken.dk Simeons Kirke | Simeon-Sankt Johannes Sogn Arkiveret 20. marts 2014 hos Wayback Machine
Simested Kirke

Simested Kirke ligger i landsbyen Simested, et par kilometer øst for Aalestrup Kirken er opført i 1200-tallet i granitkvadre, men tårnet er først kommet til i 1500-tallet. I slutningen af 1800-tallet blev våbenhuset føjet til. Skibet har bjælkeloft, mens tårn og kor har sengotiske hvælvinger. Altertavlen består af et maleri af Anton Dorph fra 1883, hvor motivet er Jesus på korset. Døbefonten er romansk, og dåbsfadet af sølvplet blev i 1887 skænket til kirken af kirkeejeren, Viborg Sparekasse. Dåbskanden er en gave fra tidligere sognepræst Chr. Pedersen og stammer fra 1942. Alterkalk og -disk er fra ca. 1710 og udført af sølvsmed Thomas Hansen Pop i Ålborg. Kirkens orgel er fra 1891, mens kirkeklokken er fra ca. 1440 og støbt af en mester Peter fra Randers. Votivskibet er en model af skoleskibet Danmark og blev i 1945 skænket til kirken af snedkermester P.C. Christiansen i Thorup, der selv har bygget det. Eksterne henvisninger Simested Kirke hos KortTilKirken.dk
Simmerbølle Kirke

Simmerbølle Kirke ligger i Simmerbølle Sogn på Langeland. I sit storværk De Danskes Øer roser Achton Friis Simmerbølle Kirke med følgende ord: »Her findes i det hele taget mange prægtige Kirker paa Øen. Deres ofte mærkelig uregelmæssige Form giver dem et specielt stedligt Præg. Navnlig er foruden Humble Kirkerne i Simmerbølle og Lindelse af ejendommelig Skønhed.« Eksterne henvisninger Simmerbølle Kirke hos KortTilKirken.dk Referencer
Simon Peters Kirke (Kolding)

For alternative betydninger, se Simon Peters Kirke. (Se også artikler, som begynder med Simon Peters Kirke) Simon Peters kirke er beliggende Islandsvej 12 i Kolding. Den blev indviet 2. september 1979 og er dermed Koldings nyeste kirke. Den meget minimalistiske stil er udført af arkitekten Holger Jensen. Simon Peters Kirke ligger placeret i en gammel æbleplantage. Den er omgivet af adskillige gamle æbletræer, selvom antallet af træer er svundet ind gennem årene. Den store grund fremstår i dag som et parkareal. Selve bygningen er udført i gule håndstrøgne mursten og alt inventaret er af fyrretræ. Kirkerummet er et bredt hovedrum og en smallere bagerste del med i alt 375 siddepladser. Mod vest ligger kirkens to konfirmandlokaler, kun adskilt af foldedøre. Tilsammen udgør de menighedslokalet, som anvendes til undervisning, sogneeftermiddage, kirkekaffe om søndagen samt andre aktiviteter. I kompleksets sydvestlige hjørne ligger kirkekontoret, der i det daglige danner ramme om administrationen. Den minimalistiske stil er gennemgående, både hvad angår interiør og udsmykning. Såvel alterbord som dåbsfad bæres af grundmurede enkle fundamenter. Dåbsfad og alterets to store lysestager er udført i sølv af guldsmed Bent Gabrielsen, som tillige har tegnet og udført alterbaggrunden i samarbejde med kirkens arkitekt, Holger Jensen. Den består af et forgyldt, tomt kors omgivet af 350 "prismer", udført i træ og belagt med bladguld. Disse "prismer" giver forskellige lysvirkninger, som afhænger af den belysning, som trænger igennem de høje ruder ved siden af alteret og i kirkerummets bagerste del. Altersølvet er lavet af sølvsmed Hjørdis Haugaard, Kolding. På oblatæske og vinkande er anbragt et såkaldt Peterskors (et omvendt kors). Ligesom kalken, disken samt kirkens dåbskande har de indgraveret 153 fisk, som viser hen til beretningen om Peters fiskedræt, omtalt i Johannesevangeliet kap. 21. Alteret er altid smykket af en enkelt rød rose. Kun ved højtiderne og særlige lejligheder suppleres denne enkle blomsterudsmykning med to blomsteropsætninger mellem alter og knæfald. Orglet, som er bygget af Th. Frobenius og Sønner, Lyngby, har 22 stemmer. Eksterne kilder og henvisninger Simon Peters Kirke på KortTilKirken.dk Simon Peters Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Simon Peters Kirke (København)

For alternative betydninger, se Simon Peters Kirke. (Se også artikler, som begynder med Simon Peters Kirke) Simon Peters Kirke ligger på Kastrupvej på Amager. Kirken er tegnet af Paul Staffeldt Matthiesen. Eksterne kilder og henvisninger Simon Peters Kirke hos denstoredanske.dk Simon Peters Kirke hos KortTilKirken.dk
Simon Peter's Church

Simon Peter's Church (Danish: Simon Peters Kirke) is a Church of Denmark parish church in Amager, Copenhagen, Denmark. History Simon Peter's Church was built by the Copenhagen Church Foundation. The current congregation house was built in 1930 and was used for church services until the new church was completed. The parish was created on 1 April 1935. P.L. Jensen, pastor at Philip's Church since 1829, was a driving force behind the construction of the new church. It was designed by Poul Staffeldt Matthiesen, who a few years earlier had completed the nearby Højdevang Church. Simon Peter's Church was inaugurated on 10 September 1944. Architecture The church is designed in Neo-Gothic style with inspiration from Baltic village churches of the 14th century. References External links Official website
Simon Petrus' Kerk

Simon Petrus' Kerk (Deens: Simon Peters Kirke) is een parochiekerk van de Deense Volkskerk op het eiland Amager in de Deense hoofdstad Kopenhagen. Geschiedenis De kerk werd gebouwd door Københavns Kirkefond, een stichting die in de jaren 1890 werd opgericht om de bouw en de financiering van de vele kerken voor de groeiende stad mogelijk te maken. Aan de bouw van de kerk ging de bouw van de parochiezaal in 1930 vooraf, die tot de voltooiing van de kerk voor de erediensten werd gebruikt. De parochie werd opgericht in 1935 en vormde een afsplitsing van de Filippusparochie. Drijvende kracht achter de bouw was P.L. Jensen, sinds 1929 de predikant van de Filippuskerk. Het kerkgebouw werd ontworpen door Poul Staffeldt Matthiesen, die enkele jaren eerder ook het ontwerp voor de nabijgelegen Højdevang Kerk leverde. De Kerk van Simon Petrus werd op 10 september 1944 geopend. Architectuur De architectuur van de onconventionele bouw is gebaseerd op de vroege Baltische gotiek. Wegens gebrek aan financiële middelen kreeg de kerk geen toren. Externe link (da) Website Kerk van Simon Petrus, Kopenhagen
Sindal Bykirke

Sindal Bykirke er en kirke i Sindal i Hjørring Kommune, i det tidligere Vennebjerg Herred (Hjørring Amt) i Vendsyssel. Kirken er opført i 1910 ved arkitekt Hother A. Paludan. Kirken er opført i nyromansk stil med et kraftigt tårn mod vest. Indgangen er ad en granitportal i tårnets vestmur. Kirken gennemgik en hovedrenovering i 1960. Syd for kirken står Erik Heides skulptur Klippen og staven, der symboliserer Moses, som slår vand af stenen. I 1994 blev sognegården opført i tilslutning til kirken, foran sognegården ses skulpturen Guldkalven af Niels Helledie. Koret er hævet to trin over skibet. Krucifikset på alteret er i stil med Cimabue's fra omkring 1200. Den nye døbefont af granit er inspireret af en romansk granitfont af den vestjyske type. I kirken er ophængt et krucifiks af Niels Helledie. Koret blev udsmykket med fresker i 1920-21 af Elof Rieseby på anbefaling af Joakim Skovgaard. Udsmykningen dækker korets vægge og loft. I loftet ses Zodiac-tegnene. På østvæggen ses Kristus stå med åbne arme og teksten "Kommer til mig", i øverste bånd ses engle og Moses med tavlerne, i mellemste bånd ses Gud/Kristus med åbne arme, knælende personer søger frelsen, i nederste bånd ses Kristus helbrede to syge personer. På nordvæggen ses øverst Maria med barn i medaljon, hun flankeres af tilbedende engle, nederst ses Bebudelsen og Dåben. På sydvæggen ses øverst Den gode hyrde, som omgives af spillende engle, nederst i midten ses lammet, der omgives af Korsfæstelsen og kvinderne og englen ved den tomme grav. Eksterne kilder og henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 15. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen)
Sindinggård

Sindinggård er en tidligere hovedgård (herregård) beliggende Sindinggårdvej 21, i Sinding Sogn, Hammerum Herred, Ringkøbing Amt. Siden 1994 har Signe og Jens Pagh Mørups ejet gården. Hovedbygningen har været fredet siden 1939. Den er opført ca. 1730, men har fået sin nuværende skikkelse ca. 1837. Den rummer også middelalderlige dele. Ejerliste Denne liste er ufuldstændig; hjælp gerne med at udfylde den. 1780-1796: Anders Speitzer. 1796-1810: Enevold Wagård, gift med en datter af Anders Speitzer. Wagård var præst i Skelund 1815-1859: Søren August Fjelstrup (1773-1859), medejer fra 1796, overtog driften i 1810, eneejer fra 1815, var 1836-1846 medlem af stænderforsamlingen, først kongevalgt, siden folkevalgt. Fjelstrups arvinger satte gården på auktion i 1860. 1860-1872: Peter Anton Alfred Hage (1803-1872), ejer af Oremandsgård, i 1872 solgte Hages enke sin part til Jacob Boserup. 1872-1877: Jacob Boserup (1806-1884), ejer af Stubbergård syd for Skive og medejer af Skåphus på Alheden, fhv. medlem af stænderforsamlingen, medlem af Folketinget og landstinget. Jacob Boserup blev medejer af Sindinggård i 1860 og eneejer i 1872. 1877-1894: O. Olsen, proprietær. – 1902: Gården blev ejet af 10 kreditorer efter at den tidligere ejer gik fallit. 1902 – 1911: Johannes S. Kloppenborg. 1941-1951: Karl Larsen 1951-1984: Vagner Seidelin Christensen 1980erne: Merrild-familien 1994- : Signe og Jens Pagh Mørup Kilder Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen Eksterne henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Sindinggård Arkiveret 1. juli 2016 hos Wayback Machine, hentet 21. juni 2016.
Sindinggård

Sindinggård is a manor house situated next to Sinding Church in Herning Municipality, Denmark. The oldest part of the three-winged main building was constructed for Franz Ranzau in 1730. It was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1939. History Sindinggård is first mentioned in 1490 when it was owned by Jens Knudsen Harbou. In the 1750s, Sindinggaard belonged to Mogens Juel and the brothers Hans Dyre and Iver Dyre. The latter's son Claus at blive became the sole owner of the estate in 1655. Sindinggaard remained in the family for several generations. Margrethe Rodsteen, widow of the last Dyre, married Frantz Rantzau. He constructed a new main building in 1730.Margrethe Rodsteen akso outlived her second husband. In 1743, she sold Sindinggaard to Mads Pedersen Lillelund. In the 1880s, Sindinggaard was acquired by a consortium. Most of the land was subsequently sold off. The three-winged main building's central wing from 1730 was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1939. List of owners (1490) Jens Knudsen Harbou (1500- ) Mogens Jensen ( -1549) Jens Mogensen ( - ) Mogens Mogensen (1591-1635) Jens Mogensen (1635- ) Birgitte Bille, gift Mogensen ( - ) Mogens Juel ( -1655) Hans Dyre ( - ) Iver Dyre (1648-1693) Claus Dyre ( - )Jens Dyre ( -1707) Palle Dyre (1707-1726) Margrethe Rodsteen gift 1) Dyre og 2) Rantzau (1726-1738) Frants Rantzau (1738-1739) Margrethe Rodsteen gift 1) Dyre og 2) Rantzau (1743-1775) Mads Pedersen Lillelund (1775-1780) Peder Lillelund (1780-1809) Anders Speitzer (1809-1815) Enevold Vagaard (1815-1859) Søren August Fjelstrup (1860-1877) Jacob Boserup (1860-1872) Peter Anton Alfred Hage (1872-1874) F. V. M. Faber, gift Hage (1877-1894) Oskar Olesen (1894-1902) Konsortium (1902-1911) Johannes Kloppenborg (1911-1916) O. Nielsen (1916- ) Chr. Frøjk ( - ) A. Fausing (1920-1921) Chr. Poulsen (1921-1923) P. Haugaard (1923) Holstebro Bank (1923-1933) P. C. Rørsgaard (1933- ) Ejner Jensen (1951- ) Vagn Christensen (1992- ) Jens Pagh Mørup References
Sions Kirke

Sions Kirke (officielt Sionskirken) er en kirke på Østerbrogade på Østerbro i Københavns Kommune. Historie Kirken blev opført 1895-96, og dens arkitekt var Valdemar Koch (1852-1902). Tårnet fra 1921 er dog tegnet af Kristoffer Varming. Altertavlen er malet af Poul Steffensen. Kirkebygningen Interiør Altertavle Prædikestol Døbefont Kirkeskib Trivia Karl Bjarnhof virkede i kirken som organist fra 1930 til 1941. Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Referencer Eksterne kilder og henvisninger Sions Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Sionskirken hos KortTilKirken.dk