NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stigsholm Sø

Stigsholm Sø er en næringsrig sø, med et areal på 21 ha beliggende ved Mattrup Å godt 5 km nordøst for Nørre Snede på grænsen mellem Ikast-Brande og Horsens Kommune. Ca. en halv kilometer mod nordvest ligger Halle Sø Stigsholm Sø er en meget lavvandet med en middeldybde på 0,8 meter. I tilknytning til ådalssystemet findes arealer med surt overdrev, rigkær og hængesæk. Søen er en del af Natura 2000-område nr. 53 Sepstrup Sande, Vrads Sande, Velling Skov og Palsgård Skov, og er både habitatområde og fuglebeskyttelsesområde. Naturtilstand Stigsholm Sø er påvirket af tilførsel af næringsstoffer fra bl.a de 3 dambrug i oplandet, ligesom vandkvaliteten er påvirket af forholdene i Halle Sø, der ligger umiddelbart opstrøms, og er kun i moderat økologisk tilstand. Ved vegetationsundersøgelser i 2004 og 2007 blev der registreret hhv. 8 og 6 arter af undervandsplanter. Det plantedækkede areal var i perioden mindsket markant fra 41 % i 2004 til 23 % i 2007, hvilket skyldtes en tilbagegang i mængden af tarm-rørhinde. I 2010 var det plantedækkede areal dog øget til 53 % med dominans af vandpest og børstebladet vandaks, men også en bestand af kruset vandaks, hvorimod tarm-rørhinde var yderligere reduceret. Eksterne kilder/henvisninger Basisanalysen for Natura 2000-planen
Stigsholm Sø

Stigsholm Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Ikast-Brande kommun i Region Mittjylland, 190 km väster om Köpenhamn. Stigsholm Sø ligger 68 meter över havet. Arean är 0,18 kvadratkilometer. Stigsholm Sø är ett fågelskyddsområde och ingår i Natura 2000 området Sepstrup Sande, Vrads Sande, Velling Skov og Palsgård Skov. Källor
Store Egholm

Store Egholm er en 0,7 km² stor, 2 meter høj holm i det sydfynske Øhav, 5 km nordøst for Ærøskøbing og i nærheden af Lille Egholm og Nyland. Der er fem jagthytter og fritidshuse, alle forsvarligt indhegnet. Øen benyttes i nutiden til græsning for kvæg og får og til jagt. To vindmøller sørger for, at der er grundvand til dyrene. Store Egholm er et stort sammenhængende strandengsområde med med mange vandhuller og fugtige områder opdelt i smalle parceller med matrikelnumre, som i dag ejes af flere forskellige ejere, på grund af at lodderne ofte blev delt ved arv. Ejerne sørger i fællesskab for afgræsning med får, geder og kreaturer hvert år. Der er offentlig adgang til øen, men i perioden fra 1. marts til 15. juli bør landgang undgås, da de mange kolonier af rugende og ynglende fugle meget let forstyrres, og dermed kan mange æg og unger gå tabt. Egholm-Foreningen varetager naturpleje, administrere jagtudøvelsen og øvrige drift af øerne Store Egholm og Lille Egholm, og endvidere at repræsentere medlemmernes interesser som grundejere. Historie Under stormfloden i november 1872 boede der to familier på Store Egholm, som levede af landbrug, fiskeri og handel med naboøerne. Mens mændene var i Marstal for at handle, blev øen oversvømmet, og konerne og børnene flygtede op på loftet i det ene bindingsværkhus, der selv om vandet skyllede gennem huset, blev stående. Egholmmændene måtte gennem Marstalmøllerens kikkert se, hvordan deres familier kæmpede for at overleve. De kunne ikke sejle til hjælp i stormen. Alle overlevede, og familierne gik i gang med genopbygningen af huse og diger. I februar 1874 kom en ny stormflod, som gjorde endnu mere skade end den foregående. 1900 forlod Rasmus Nielsen og hans kone som de sidste beboere øen. Under stormfloden i oktober 2023 blev øen igen oversvømmet. To fåreavlere fra Ærø nåede at drive 150 får op på øens højeste punkt og dermed i sikkerhed for højvandet. Natur Store Egholm er i dag én stor strandeng med større strandsøer, og yngleplads for bl.a. sølvmåge, havterne, dværgterne, stor kobbersneppe, almindelig ryle, spidsand, gul vipstjert og edderfugl. Udover ynglefuglene er der om foråret bl.a. græssende knortegæs og hjejler. Saltpåvirkningen holder øen helt fri for buske, hvilket reducerer prædationen fra krager og rovfugle. Vegetationen lav med tætte bevoksninger af engelskgræs på strandvolde og diger. På odderne vokser bl.a. strandarve, bidende stenurt og gåsepotentil. Dansk kokleare og strandkarse er almindelige. På strandoverdrevene vokser bl.a. drue-gåsefod, spidshale, smalbladet hareøre og strand-nellike. Kilder og eksterne henvisninger www.dedanskesland.dk After-LIFE plejeplan for Store Egholm Arkiveret 24. oktober 2023 hos Wayback Machine Strandet på Store Egholm
Store Egholm

Store Egholm är en ö i Danmark. Den ligger i Region Syddanmark, i den södra delen av landet. Arean är 0,47 kvadratkilometer. Den sträcker sig 0,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,9 kilometer i öst-västlig riktning. På Store Egholm finns främst betesmarker och några byggnader. Källor
Store Gribsø

Store Gribsø är en sjö i Danmark. Den ligger i Region Hovedstaden, i den östra delen av landet. Store Gribsø ligger 52 meter över havet. Den ligger i skogen Gribskov på ön Sjælland. Den högsta punkten i närheten är 81 meter över havet, 1,0 km nordost om Store Gribsø. I omgivningarna runt Store Gribsø växer i huvudsak blandskog. En legend säger att sjön är bottenlös och att det beror på Guds vrede. Legenden säger också att det en gång låg ett nunnekloster här. Nunnorna var dock mer intresserade av munkarna i Esrum kloster än av Gud. Därför öppnade sig marken och slukade klostret som sjönk, därmed uppstod sjön. Det sägs att man under stillsamma kvällar fortfarande kan höra klosterklockorna ringa från djupet. Även om sjön med sitt mörka vatten ser bottenlös ut är den enkla förklaringen att Gribsø er en så kallad dystrof sjö. En sådan sjö är både sur och mycket humusrik. Humusämnen färgar vattnet brunt och gör att man inte kan se sjöns botten, trots att det största djupet bara är 11 meter. Sjön har inget direkt tillflöde och heller ingen naturlig avrinning, därför har sjöns vatten en förhållandevis lång omloppstid, i genomsnitt cirka 2 till 3 år. När Frederiksborgs slott i Hillerød byggdes fördes vatten från Gribsø genom en kanal till Frederiksborg Slotssø. Rester av denna kanal kan fortfarande skönjas i den närliggande terrängen. Källor
Storeholm (Humble Sogn)

For alternative betydninger, se Storeholm. (Se også artikler, som begynder med Storeholm) Storeholm er en ubeboet 2 m høj strandengø på 6,8 ha vest for Ristinge Klint ved Langeland. Øen består af et strandvoldssystem med enkelte lagunesøer ind imellem, især mod syd og til dels ubevoksede. Midt på øen er der et stort vandhul. Stranden er mest stenet, men flere steder med rent strandsand. De mange mindre vandhuller gør øens vegetation frodig, og der fremtræder en græsningsmosaik mellem mere intensivt og mere ekstensivt græssede dele. Der foregår en effektiv afgræsning af kreaturer og får. Det er muligt at vade gennem vandet fra Ristinge Hale over til Storeholm og videre til holmene Lindholm, Langholmshoved og Langholm. En strømrende få hundrede meter fra Marstal Havn, umuliggør videre vadning til Eriks Hale ved Marstal på Ærø. Storeholm fungerer som ynglested for kystfugle, og derfor er der adgangsforbud i yngletiden fra 1/3 – 15/7.Storeholm med rev er en vigtig rastelokalitet for vadefugle. Eksterne henvisninger og kilde www.doffyn.dk www.dofbasen.dk
Store Kattinge Sø

Store Kattinge Sø ligger øst for Kattinge ved den sydlige ende af Roskilde Fjord på grænsen mellem Lejre og Roskilde Kommune. Søen opstod sammen med Lille Kattinge Sø i 1300-tallet da man anlagde en dæmning tværs over en fjordarm syd for Kattinge Vig i forbindelse med opførelsen af Nebbe Slot. I 1750-erne etableredes en sluse i dæmningen, og man anlagde en vandmølle der senere blev til Kattinge Værk. Igennem tiderne er vandkraften anvendt til stampemølle, grynmølle og i forbindelse med en cellulosefabrik. Store Kattinge Sø har et areal på 71 ha og ejes sammen med hovedparten af Lille Kattinge Sø, i alt 86 ha af Skov- og Naturstyrelsen. Søen er lavvandet med en dybde på kun omkring 1 meter, og vandet er uklart på grund af stort næringsstofindhold og stor algevækst i søerne. Søerne er omkranset af rørskove der høstes til stråtag. Gennem begge søer løber Kornerup Å, som afvander et område på omkring 125 km2, og som årligt tilfører fjorden omkring 50 millioner m3 vand . Kattinge søerne blev fredet i 1980, og er en en del af Roskilde Fjord Vildtreservat, og er desuden udpeget som EU-fuglebeskyttelsesområde og er en del af Natura 2000-område 136 Roskilde Fjord og Jægerspris Nordskov . Kattinge Sø er i vinterhalvåret en af Nordeuropas største rastepladser for Troldænder; op mod 30.000 hviler i søen, efter fouargering i fjorden om natten. Også store stæreflokke bruger rørskovene som overnatningsplads. Eksterne kilder/henvisninger
Store Kattinge Sø

Store Kattinge Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Region Själland, i den östra delen av landet. Arean är 0,42 kvadratkilometer och sjön sträcker sig 1,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. I omgivningarna runt Store Kattinge Sø växer i huvudsak blandskog och jordbruksmark. Källor
Store Økssø

Store Økssø er en 33 hektar stor skovsø, der ligger centralt i Rold Skov mellem Arden og Skørping i Rebild Kommune. Den tilhører den sjældne naturtype Brunvandet sø, som trods den brune farve er helt ren; den brune farve skyldes et højt indhold af humussyrer. To moser ved Store Økssø, Havemosen nord for søen og St. Økssø Mose vest for søen er en del af et EU-finansieret naturbeskyttelsesprojekt Life-Højmoser på tilsammen 142 ha . Søen er en del af Natura 2000-område nr. 18 Rold Skov, Lindenborg Ådal og Madum Sø og er både habitatområde og fuglebeskyttelsesområde. Den har været et meget brugt udflugtsmål, da den ligger i nærheden af jernbanen, hvor der indtil 1972 var et trinbræt, etableret i 1870, så folk kunne tage toget fra omegnens byer, f.eks. Aalborg eller Hobro og komme direkte ud til den smukt beliggende sø.Der er en badebro og en hytte der om vinteren fungerer som sauna for vinterbadere. Lystfiskeri er tilladt med fiskekort, og der kan fanges gedde, aborre og ål. Eksterne kilder og henvisninger Store Økssø Arkiveret 11. februar 2012 hos Wayback Machine på roldskov.info Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Store Økssø

Store Økssø är en humusrik sjö i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den norra delen av landet. Store Økssø ligger 66 meter över havet. Arean är 0,22 kvadratkilometer och sjön sträcker sig 0,6 kilometer i såväl nord-sydlig som öst-västlig riktning. Omgivningarna runt Store Økssø är en mosaik av jordbruksmark och blandskog. Källor
Stubbergård Sø

Stubbergård Sø er en ca. 150 hektar stor sø beliggende syd for Flyndersø, sydøst for Vinderup, nord for Haderup, i den vestlige del af Midtjylland. Ved vestsiden af søen ligger ruinen af Stubber Kloster. Stubbergård Sø er præget af iltsvind, da den især gennem sit tilløb fra Stampestrømmen får tilført store mængder organisk stof. Søen var tidligere omgivet af heder og overdrev, der nu for en stor del er dyrket eller tilplantet. Ved nogle kildevæld ved søens sydøstlige bred findes flere sjældne mosser og blomsterplanter. Naturbeskyttelse Søen er en del af Natura 2000-område nr. 41 Hjelm Hede, Flyndersø og Stubbergård Sø (H41 og F29) og er habitatområde] . Stubbergård Sø og det omkringliggende landskab, i alt 437 hektar, har siden 1980 været fredet, for at bevare de naturvidenskabelige, kulturhistoriske, og landskabelige værdier og forbedre offentlighedens adgang til området, der er privatejet. Fredningen blev udvidet i 2004 med en afmærket sti i moseområdet nord for søen . Eksterne kilder og henvisninger Vandretursfolder Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Danmarks søer og åer af Søren Olsen 2002 ISBN 87-567-6364-6
Stubbergård Sø

Stubbergård Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Holstebro kommun i Region Mittjylland, 240 km väster om Köpenhamn. Stubbergård Sø ligger 4 meter över havet. Arean är 1,5 kvadratkilometer. Stubbergård Sø ingår i Natura 2000 området Hjelm Hede, Flyndersø og Stubbergård Sø. På sjöns östra bredd ligger klosterruinen Stubber Kloster. Källor Noter
Sunds Sø

Sunds Sø i Midtjylland er en stor hedesø på 127 hektar, der ligger ved Sunds ca. 7 kilometer nord for Herning. Søen er forholdsvis lavvandet, mellem 1,5 og 2,5 meter (største dybde 4,0 m). Sunds Sø er 1500 m lang, 900 m bred og på i alt 1,25 km2. Søen er omkranset af sommerhuse og der er mange rekreative muligheder. Der er to badesteder og en offentlig sti hele vejen rundt omkring søen. Stien omkring søen har en længde på ca. 5,5 kilometer. Et område på 18 hektar på østsiden af søen blev fredet i 1980. Ved søens sydlige side ligger Sunds Sø Camping. Kilder og henvisninger
Sunds Sø

Sunds Sø – jezioro w duńskim mieście Sunds, w regionie Jutlandia Środkowa. Powierzchnia jeziora wychodzi 1,25 km². W najgłębszym miejscu ma 4,5 metra głębokości. W jeziorze występuje 13 gatunków ryb, m.in. płocie, węgorze, szczupaki i okonie. Przypisy
Svanninge Bjerge

Ikke at forveksle med Svanninge Bakker. Svanninge Bjerge og Høbbet er et omkring 600 hektar stort naturområde der ligger øst for Svanninge Bakker på Sydfyn. Området ejes og forvaltes af Bikubenfonden og blev sammen med Svanninge Bakker der forvaltes af Naturstyrelsen, i 2018 udpeget til Danmarks Naturkanon. En del af området er siden 2016 omlagt fra driftskov til Vildskov. Referencer Folder med information og vandreruter fra Bikubenfonden.
Sejs-Svejbæk

Sejs-Svejbæk is a railway town, with a population of 4,727 (1 January 2026). It is located in Silkeborg Municipality, Central Jutland Region in Denmark, 7 km southeast of Silkeborg. The area is served by Svejbæk railway station, located on the Skanderborg–Skjern railway line. Geography The town is located in the Søhøjlandet region at the northern shore of Borre Lake. The lake is nestled between the two lakes of Brassø and Julsø, all of which are traversed by the Gudenå. The two heather-clad peaks Sindbjerg and Stoubjerg are located just north of the town. Church Sejs-Svejbæk Church, whose floor plan is modelled on a Roman bacilica with chancel, nave and aisles, was inaugurated in 1989. Notable people Lars Larsen, businessman, founder of Jysk, lived in Sejs-Svejbæk from 1982 until his death Esben Bjerre Hansen, radio and television personality References
Sejs-Svejbæk

Sejs-Svejbæk är en ort i Danmark. Den ligger i Silkeborgs kommun och Region Mittjylland, 190 km väster om Köpenhamn. Sejs-Svejbæk ligger 32 meter över havet och antalet invånare är 4 198. Den ligger vid sjöarna Julsø och Borre Sø. Samhället består av två orter som vuxit ihop, Sejs i väster och Svejbæk i öster. Närmaste större samhälle är Silkeborg, 6 km nordväst om Sejs-Svejbæk. Källor
Tåstrup Sø

Tåstrup Sø er en sø sydvest for Harlev. Størsteparten af søen ligger i Aarhus Kommune, mens en mindre del ligger i Skanderborg Kommune. Tåstrup Sø ligger i en sidedal til Aarhus Ådal og søen afvander via Tåstrup Bæk til Aarhus Å, umiddelbart vest for Årslev Engsø ved Gammel Harlev. Tåstrup Sø er del af Harlev-fredningen, og er del af Natura 2000-område nr. 232 Lillering Skov, Stjær Skov, Tåstrup Sø og Tåstrup Moseområde (H232) på 135 hektar. Størstedelen af Harlev-fredningen ligger også i Aarhus Kommune, mens en mindre sydlig del ligger i Skanderborg Kommune. Tåstrup Sø er i privateje, men der er delvis offentlig adgang, med trampestier og fugletårn, anlagt i 2013. Fugletårnet er placeret umiddelbart vest for søen i Skanderborg Kommune og der er adgang via Stenskovvej. Naturen Tåstrup sø er på 10 hektar, men er omgivet af både våde enge, rigkær og kildevæld og søområdet er derfor registreret til hele 26 hektar. Nord for søen ligger Tåstrup Mose som er domineret af pil og rød-el. Tåstrup Sø er lavvandet og næringsrig, men uden større algevækst, da åkander skygger for solen. Odderen forsvandt fra området omkring 1950 og er i det hele taget en truet dyreart i Danmark. I 2001 blev der dog igen observeret ynglende oddere ved Tåstrup Sø og der arbejdes for at forbedre artens vilkår i fredningsområdet. Tåstrup Sø (og Tåstrup Mose) huser mange vand- og sump-fugle, hvoraf flere er sjældne i Danmark. Således har Pungmejsen været ynglefugl her siden arten først blev registret i fredningsområdet i 1970. Noter Litteratur Natura 2000 område nr. 232 Lillering Skov, Stjær Skov, Tåstrup Sø og Tåstrup Mose Arkiveret 7. november 2017 hos Wayback Machine Dansk Naturfredningsforening: Tåstrup Sø og Tåstrup Mose samt Lillering Skov, Stjær Stenskov og Søskov - udkast til fredningsforslag Arkiveret 7. november 2017 hos Wayback Machine, DN Århus (2. august 2007) Fredningskort Eksterne henvisninger "Store protester mod fredning ved Tåstrup Sø". Jyllands-Posten Aarhus. 16. marts 2011. Hentet 5. november 2017. : Cite journal kræver |journal= (hjælp)
Tåstrup Sø

Tåstrup Sø är en sjö i Danmark. Den ligger huvudsakligen i Århus kommun, men också i Skanderborg kommun i Region Mittjylland, 170 km väster om Köpenhamn. Tåstrup Sø ligger 10 meter över havet och har sitt utlopp via Tåstrup Bæk till Aarhus Å. Sjön ingår i Natura 2000 området Lillering Skov, Stjær Skov, Tåstrup Sø og Tåstrup Moseområde. Källor
Slåensø

Slåensø er en sø beliggende umiddelbart syd for Borresø i Silkeborg Sønderskov og regnes normalt til Silkeborgsøerne, skønt den kun er forbundet til Borre Sø af et afløb ved Millingbæk. Søen er opstemmet cirka to meter for tidligere at kunne udnytte vandkraften, der har drevet en benmølle, et savværk og en træskofabrik ved udløbet til Millingbæk. Slåensø er ca. 1 km i vest-østlig retning og ca. 275 m på det bredeste sted i nord-sydlig retning. Den har kun tilløb af vand fra en række okkerholdige kilder på sydsiden, og ved deres udløb kan man flere steder se sumpagtige røde aflejringer. Med det begrænsede vandtilløb har søen meget rent vand. Kilderne har i øvrigt været med til at give søen sit navn. Oprindeligt hed den Slaugen Sø, hvor "Slaugen" stammer fra det oldnordiske "Slagna", der betyder "springe". Søen ligger i et meget kuperet terræn, og søen når en dybde af 12 meter. Den er et yndet udflugtsmål med Kongestolen (82 m højt) umiddelbart syd for Slåensø, hvorfra der er en fin udsigt mod nord over søen samt Borresø. Der er ligeledes en god vandresti rundt om hele søen og en parkeringsplads ved vejen få hundrede meter fra søens østlige ende. Sammen med Grane Langsø er Slåensø ifølge programmet Detektor Danmarks reneste sø bedømt på vandets klarhed samt indhold af fosfor og planteplankton. Kilder Eksterne henvisninger "Slåensø Silkeborg - Vandreture nr. 12" (PDF). naturstyrelsen.dk. Skov- og Naturstyrelsen.
Smedeholm

Smedeholm er en lille, flad ubeboet ø i Bogø Vig i den sydlige del af Nakskov Fjord. Øen er ca. 150 m lang og ca. 200 m bred. Øen er så lav, at den overskylles ved højvande. Det giver bl.a. gode betingelser for vækst af kveller (salturt), som farver øen rød om efteråret. Nakskov Fjord har siden 2000 været udlagt som vildtreservat, og derfor er al jagt forbudt i farvandet omkring Smedeholm, og al jagt på vandfugle på selve øen er også forbudt. Derudover er al færdsel på øen forbudt i tidsrummet 15. marts – 15. juli. Bogø Vig, som Smedeholm ligger i, er et af Østdanmarks vigtigste rastepladser for gæs. Det er også et område, hvor der er gode chancer for at se havørne jage vandfugle. Kilder / eksterne henvisninger Skov- og Naturstyrelsen: Nakskov Vildreservat Nakskov Fjord Nakskov Fjord – Bogø Vig Arkiveret 12. marts 2007 hos Wayback Machine (med billede fra Smedeholm)
Solbjerg Plantage

Solbjerg Plantage er et privat skovområde beliggende ved Tjæreborg nær Esbjerg. Skoven har et stinet, dog er nogle stier svært fremkommelige på visse årstider. Skoven bliver brugt til både juletræsproduktion, orienteringsløb og jagt. I svampesæsonen er der mulighed for at finde kantareller og andre svampe. Plantagen blev anlagt af konsul Ditlev Lauritzen.
Sonnerup Skov

Sonnerup Skov er en statsskov i Odsherred NV for Nykøbing Sjælland. Skoven blev plantet over en 100-årsperiode fra 1802 til i 1890'erne. Den næringsfattige jord var lynghede, og i begyndelsen mislykkedes beplantningen, men i 1820'erne prøvede man igen. Kilde Naturstyrelsens folder Sonnerup Skov
Søbygård Sø

Søbygård Sø ligger i Favrskov Kommune på grænsen mellem Hammel, Søby og Sall Sogne. Søen har navn efter hovedgården Søbygaard, der ligger ved søens vestlige ende. Vandet i søen kommer fra Møllebæk i øst og det løber ud mod vest gennem Gjern Å til Gudenåen. Søen er på alle sider omgive af skov, Sall skov mod nord og Søbygård skov mod syd. Søens vandspejl ligger 34 meter over havets overflade. På visse gamle kort ses søen opført med navnet Sall Sø. Tæt ved den nordvestlige bred af Søbygård Sø og ved dennes udløb, har der førhen ligget en befæstet borg. Borgen antages at være meget gammel, men alderen er indtil videre ubestemt og kun fastsat til Middelalder (ca. år 1067 til 1535 e.Kr.). Voldstedet har været registreret i Nationalmuseets arkiver siden 1892 og det er fredet. Miljøproblemer I 1970'erne opnåede søen en tvivlsom berømmelse som en af Danmarks mest forurenede søer. På et tidspunkt blev der i søen målt en pH-værdi på ikke mindre end 11,2. Baggrunden var en kraftig udledning af spildevand fra Hammel by, som bl.a. indeholdt store mængder af affald fra det lokale svineslagteri. Det ledte til et ekstremt højt eutrofi niveau med bundvendinger og iltsvind til følge og man brugte udtrykket "den rådne sø". I mellemtiden er der sket store forbedringer, idet slagteriet er nedlagt og der er bygget rensningsanlæg ved den østlige ende af søen. Referencer Kilder Fuglelokaliteterne i Århus Amt Bd. I Arkiveret 12. juni 2007 hos Wayback Machine; DOF 1998, Søbygård Sø s.139-140 Eksterne links Søbygård Sø Arkiveret 2. april 2015 hos Wayback Machine Favrskov Naturportal, Favrskov Kommune
Søbygård Sø

Søbygård Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Favrskovs kommun i Region Mittjylland, 180 km väster om Köpenhamn. Søbygård Sø får sitt vatten från Møllebæk och avvattnas till Gudenå via Gjern Å. Den ligger 34 meter över havet. Arean är 0,4 kvadratkilometer. Källor
Søby Sø

Søby Sø (også Nørre Søby Sø, tidligere Søbysøgårdsø), er en meget flad sø på Midtfyn, som ligger mellem Nørre Søby på østsiden og Søbysøgård på vestsiden. Fra søen udspringer Lindved Å. Nørre Søby Kirke ligger meget tæt på søen. Søen har fiskebestand og er omgivet af en omfattende rørsump. Geografi Søby Sø ligger i bunden af en smeltevandsdal. Den har afløb til Lindved Å i søens nordside og har Bondehaverenden i syd som det eneste vigtige tilløb. I den nordøstlige del af søen findes der desuden en ø på ca. 0,25 ha. På søens vestlige bred ligger herregården Søbysøgård samt en række til denne hørende huse, mens landsbyen Nørre Søby samt Nørre Søby Kirke ligger ved søens østside. Søen er meget flad med de dybeste steder kun lidt fra dens østlige bred, og den er næsten helt omgivet af rørsump. 800 m nord for søen findes der et stemmeværk i Lindved Å, der regulerer søens vandstand. Historie Søens navn udspringer fra dens beliggenhed ved herregården Søbysøgård, og navnet har således været Søbysøgårdsø (1868). Dette er senere blevet forkortet til Søby Sø, eller nogen gange Nørre Søby Sø efter landsbyen på søens østside. Landsbyens navn har dog også sin oprindelse i søen, og også herregården er efter søen benævnt Søgård med tilføjelsen Søby for at adskille den fra andre Søgårde på Fyn. I det 18. århundrede var søen omkring 26 ha stor, men senere blev vandstanden så sænket, og søen fik sin nuværende størrelse på godt 18 ha. Søen har i hvert fald siden dette tidspunkt hørt under herregården, og der har i starten af det 20. århundrede været et mindre, men organiseret geddefiskeri fra denne. Dyreliv I søen er der i de sidste år blevet fanget aborre, gedde, skalle og ål, og tidligere er der også blevet fanget suder. Miljø Søen har i lang tid haft problemer med for mange næringsstoffer, sandsynligvis fordi den har været udsat for udledning fra herregården; dette har medført algevækst og meget lav sigtbarhed. Desuden har der på grund af det flade vand været en risiko for tilgroning med siv, men dette er blevet modvirket med manuelle indgreb. Galleri Ekstern kilde/henvisning Thorkild Høy, Danmarks Søer – Søerne i Fyns Amt, Vedbæk 2000