NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Skydebanehaven

Skydebanehaven er et offentligt parkanlæg og en bemandet legeplads på Vesterbro i København. Haven afgrænses mod Istedgade af den karakteristiske Skydebanemuren. Der er adgang til parken fra Skydebanegade, Matthæusgade og Absalonsgade. Historie Områdets historiske anvendelse adskiller sig markant fra dets nuværende funktion som offentlig park. Det Kongelige Kjøbenhavnske Skydeselskab Fra 1753 fungerede arealet som skydebane for Det Kongelige Kjøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab, hvor medlemmerne afholdt fugleskydning og skød til måls efter papegøjefigurer. Efterhånden som Vesterbro udviklede sig fra et åbent terræn til en tætbebygget bydel, og særligt med anlæggelsen af den første jernbane i 1847 og senere Istedgade, opstod der konflikter mellem skydeselskabet og bylivet på grund af risikoen for vildfarne projektiler. Opførelsen af Skydebanemuren Debatten om sikkerheden kulminerede i 1886, da rygter spredtes om, at en dreng var blevet ramt i øjet af splinter fra en kugle under en skydning. Selvom politiet efterfølgende undersøgte og afviste hændelsen, skabte situationen politisk pres, blandt andet fra Socialdemokratiet. Som en direkte konsekvens af sikkerhedsbekymringerne og Istedgades nærhed, betalte Københavns Kommune en erstatning til Skydeselskabet, som i 1887 opførte Skydebanemuren tegnet af arkitekt Ludvig Knudsen. Den ca. 20 meter høje mur i nygotisk stil med tårne og spir blev bygget med støtte fra Kong Christian 9. for at skærme Vesterbros borgere og gadelivet mod skyderierne. Omdannelse til offentlig park Kravet om adgang til grønne områder på det tætbefolkede Vesterbro voksede under 2. verdenskrig. I august 1945 gik børn fra bydelen i demonstration til Københavns Rådhus med krav til borgmester Julius Sundbo om at få åbnet Skydeselskabets areal for offentligheden. I 1948 erhvervede Københavns Kommune en stor del af området fra Skydeselskabet. Haven blev åbnet som offentlig legeplads, og der blev etableret en legestue på ca. 30 m². På grund af pladsmangel i den lille legestue, som på et tidspunkt havde op mod 130.000 årlige besøgende anført af havens første leder, Karen Lorentzen, blev aktiviteterne udvidet til den nærliggende, eksisterende bygning "Kongepavillonen". I 1985 blev der endeligt opført en ny og større legestue på ca. 100 m² for at imødekomme det lokale behov. Nyere tid Skydebanehaven er løbende blevet opdateret, indeholder i dag faciliteter som soppebassin, boldbaner og legeområder, og fremhæves ofte som en af byens populære legepladser. I 2023 gennemgik Skydebanemuren en omfattende renovering udført af Københavns Kommune. Arbejdet indebar udskiftning af defekte mursten og omfugning for at udbedre frostsprængninger og fjerne årelang graffiti, hvilket medførte en delvis lukning af haven frem til projektets afslutning i december samme år. Referencer
Skydebanehaven

Skydebanehaven (in English, 'The Shooting Range Gardens') is a small public park in the heart of the Vesterbro district of Copenhagen, Denmark. Its name refers to the former shooting range of the Royal Copenhagen Shooting Society which used to be located on the site. The most distinctive feature of the park is the Neo-Gothic Shooting Range Wall which was constructed in 1887 to shield traffic on Istedgade from stray bullets. The other end of the park is bounded by the rear of the former headquarters of the Shooting Society, a Neoclassical mansion which has more recently housed the Museum of Copenhagen. Access to the park is either through a small gate in the Shooting Range Wall, through an unassuming gate next to Absalonsgade 14 (off Vesterbrogade), or a third gate at the northeastern and of Matthæusgade. The section of the park located closest to Istedgade is occupied by a public playground. The Vesterbrogade end of the park is dominated by lawns and flower beds. History The Shooting Society's shooting range The Royal Copenhagen Shooting Society was originally based in Kompagnistræde. In the 1750s, it established a shooting range at a site outside the Western City Gate. In 1782 the society acquired a 3.5-hectare (8.6-acre) piece of land, stretching from present day Vesterbrogade to the beach just south of the city. The society also built a mansion, completed in 1787, which was to serve as a venue for its active social life. When Vesterbro started to develop in the second half of the 19th century, after the city had been allowed to develop beyond its now decommissioned fortifications, the city expropriated much of the Shooting Society's grounds. In 1887 a tall wall was constructed to shield newly established Istedgade from stray bullets from the shooting range. The wall was designed by the architect Ludvig Knudsen in a Neo-Gothic style. Knudsen also modernized the interior of the Shooting Society's mansion in the 1890s and added a small new wing towards the gardens. A municipal park In 1949 the society moved to Sølyst Manor at Klampenborg north of Copenhagen, while the city acquired the rest of the property on Vesterbrogade. Buildings and structures Shooting Range Wall The Shooting Range Wall, designed by Ludvig Claussen, was built in red brick in a Neo-Gothic style by Ludvig Knudsen. The wall is flanked by two apartment buildings. The wall is supported by heavy buttresses towards the park. The wall is topped by four small towers with conical spires and its central section is crenellated. The design employs a number of other decorative elements, including a Lombard band, blinded arcades, decorative brickwork and two coats of arms. The complex was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1989. Royal Copenhagen Shooting Society building The Royal Copenhagen Shooting Society's former building is built to a Neoclassical design by Johan Henrich Brandemann (1736–1803). The building was expanded by Ludvig Claussen with a small new wing towards the gardens. Skydebanehaven today The park contains a playground, lawns and flower beds. References External links
Skærsø

Skærsø er en oval hedesø, beliggende i et fredet område syd for Egtved i Vejen- og Kolding Kommuner. Søen er den østligste hedesø i Jylland. Skærsø er en såkaldt Lobeliesø, opkaldt efter den sjældne undervandsplante Tvepibet Lobelie. Tvepibet Lobelie er særdels krævende og trives kun i næringsfattige, klarvandede søer. Tvepibet Lobelie er gullistet Søens tilstand er i dag kritisk, men her findes dog stadig rødlistede arter, såsom sortgrøn brasenføde og strandbo. Søen er typisk overvokset af et tykt lag af alger, på grund af søens dårlige tilstand. Skærsø med omgivelser er, sammen med Nørremose øst for søen, fredet 1977; Det fredede område er på 70 hektar . Øst for søen ligger Nørremose, som er en tidligere højmose. Tørven blev stort set gravet væk under og lige efter 2. verdenskrig, hvilket har betydet, at den vestlige halvdel af mosen i dag fremstår som græshede/hedemose. Skærsø er naturskønt beliggende ved skov og hede i det fredede område. Der er mulighed for en vandretur på ca. 30-45 min. ad et stisystem rundt om søen. På en god sommerdag er der mulighed for en badetur. Referencer jordrup.dk Kolding Kommune (kolding.dk)
Skørping KulturStation

Skørping KulturStation er et kulturhus på Sverriggårdsvej i Skørping, beliggende overfor Skørping Station . Centeret ligger i byens gamle kro. KulturStation blev indrettet i 1997, efter at Skørping Kro lukkede. I KulturStationen ligger blandt andet Skørping Bibliotek, Rebild Kulturskole, Skørping Musikstation, Turistbureau, Lokalhistorisk Arkiv og mødelokaler. KulturStationen driver også en Legeplads, skaterbane og en petanquebane. Alt sammen er beliggende bagved KulturStation. I centerets østlige del er der en glasarkadeforbindelse, der forbinder Kinorevuen med KulturStationen. Kinorevuen der er byens biograf. Lokalhistorisk Arkiv Dækker alle sognene i den tidligere Skørping Kommune. I arkivet findes der blandt andet kirkebøger helt frem til 1892 og folketællinger fra 1787-1921. Ekstern henvisning Skørping KulturStations website Arkiveret 16. januar 2014 hos Wayback Machine Kilder
Skørping Skole

Skørping Skole er en folkeskole beliggende i Skørping i Rebild Kommune. Skolen har klasser fra børnehaveklasse til niende klasse med 780 elever fordelt på 30 klasser, og med 90 ansatte. Skoleinspektøren hedder Peter Hansen. Skolen blev taget i brug den 10. maj 1937, men blev først indviet den 26. oktober. Byggeriet havde kostet 180.000 kr. I 1955 indviges en ny fløj med 16 nye undervisningslokaler. I 1970 bliver endnu en fløj indviet med blandt andet et helt nyt lærerværelse, en samlingssal og helt nye særundervisningslokaler. I 1980 bliver den separate afdeling kaldt Lilleskolen til skolens yngste elever indviet. siden da har skolen fået gennemført en renoversion på skolengården samt bygget en ny skaterpool i 2017. Ekstern henvisning Skørping Skoles hjemmeside Kilder
Solvang Vandtårn

Solvang Vandtårn er et vandtårn i Sønderborg, det er bygget i 1936. Vandtårnet blev under 2. Verdenskrig camoufleret, foranlediget af tyskerne, da det kunne være et kendemærke for engelske fly. Kilde Kim Lykke Jensen, Danmarks vandtårne, ISBN 978-87-92015-07-5, side 124
Sorring-tårnet

Sorring-tårnet er et 66 m højt radiokædetårn, beliggende ved Sorring i Silkeborg Kommune. Tårnet er opført i 1962 ved højdepunktet Sorring Loddenhøj og befinder sig i en terrænkote på 142,5 m.o.h. Medtager man gittermasten på tårnets top er højden på bygningsværket 87 m og i alt ca. 229 m.o.h. Det grønne tårn er bygget af jernbeton ved firmaet Wright, Thomsen & Kier og har en diameter på 7 m. Det blev i sin tid opført på ca. 14 dage og er udstyret med et indre stillads med forskellige balkoner bundet sammen af trapper. Sorring-tårnet har som radiokædetårn primært været forbundet med lignende tårne ved Herning og Vejle, indtil man d. 31. oktober 2009 erstattede de gamle VHF- og UHF-signaler med de digitale MUX-kanaler. Radiokædetårnet bruges i dag primært som sendemast for mobiltelefoni og alm. telefoni samt datatrafik. Også Rigspolitiet gør brug af tårnet til radiokommunikation. Kilder Danskradio.dk om radiokædetårne Litteratur Tele Danmark A/S, Radiocenter Vest, udgave 1 - 29.10.1999 Datablade for RK-stationer, Låddenhøj antennedata, blad 5 - 17.7.1985
Station Bellahøj

Station Bellahøj er en dansk politistation i Danmark i politikredsen Københavns Politi. Politistationen er beliggende på Borups Allé 266 i København nord-vest. Politistationen blev kendt for befolkningen i 2006, da TV2 viste fiktions tv-serien Anna Pihl. Station Bellahøj er en af Københavns Politis tre største politistationer, sammen med Station City beliggende på Halmtorvet og Station Amager. Der har i TV2's kriminalmagasin Station 2, flere gange været vist klip fra stationen. TV magasinet har over flere programmer haft fokus på stationens specielle taskforce "Indbrud", som har opereret i det indre København. Eksterne henvisninger
Stegø Mølle

Stegø Mølle, beliggende ved Bogense på Fyn, er en hvidkalket tårnmølle af typen hollandsk vindmølle, der er opført i 1871. Møllen er helmuret og forsynet med vindrose. Den har været anvendt som pumpemølle i forbindelse med afvanding af de lave engdrag bag ved et dige. Den foretog afvanding ved hjælp af en vandsnegl, der løftede vandet fra det inddæmmede areal op over havoverfladen. Herfra kunne opstemmet vand strømme ud i havet. Møllen blev i 1972 beskadiget ved en brand, men genopbygget, bl.a. med inventar fra Langø Mølle. Referencer Dansk Møllerforening: Tidsskriftet Møllen Januar - Februar 1993 Arkiveret 21. december 2013 hos Wayback Machine Møllearkivet
Stevnsfortets Skole

Stevnsfortets Skole er en sikret døgninstitution for børn og unge, der drives efter servicelovens § 67, stk. 3. e. Den har 15 pladser, og er hverdagen for kriminelle under 18 år. Den er indrettet i de tidligere mandskabsbygninger der hørte til Stevnsfortet. For omkring 80-90 % af de anbragte unge er der tale om varetægtssurrogat hvor formålet er en anbringelse i et socialt tilbud, frem for i et arresthus eller fængsel sammen med voksne, der er anklaget eller dømt for kriminalitet. Eksterne kilder og henvisninger Servicedeklaration for Stevnsfortet 2013 Arkiveret 9. maj 2013 hos Wayback Machine Bag hegn tråd og tremmer på Stevnsfortet P4 Sjælland 8. december 2011
Stubbekøbing Motorcykel- og Radiomuseum

Stubbekøbing Motorcykel- og Radiomuseum er et teknisk museum i Stubbekøbing på Nordfalster. Det viser historiske motorcykler og radioer og rummer Nordeuropas største samling af veteranmotorcykler. Historie En lokal malermester ved navn Erik Nielsen skænkede i 1976 sin samling af historiske motorcykler til den daværende Stubbekøbing Kommune mod at få stillet udstillingslokaler til rådighed. Året efter blev Stubbekøbing Motorcykelmuseum indviet. Den oprindelige samling omfattede 80 motorcykler, men samlingen er i dag på 230 maskiner. I 1983 blev museet udvidet med en samling af gamle radioer, højtalere, grammofoner og fjernsyn, der blev skænket af en anden samler ved navn Benny Ahlburg. Udstilling Den ældste motorcykel i samlingen er en dansk motorcykel, der stammer fra 1897. Motorcykelmærkerne stammer fra Belgien, Danmark, DDR, Frankrig, Italien, Japan, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tyskland, USA og Østrig. Udover hele motorcykler udstilles også omkring 60 løse motorcykelmotorer og 25 knallerter. Den ældste udstillede radio er fra omkring 1920, og samlingen viser udviklingen af radio, tv og højtalere indtil i dag. Eksterne kilder/henvisninger Motorcykelmuseet
Taksensand Fyr

Taksensand Fyr (staves også Taxensand Fyr) er et fyrtårn drevet af Farvandsvæsenet, beliggende for enden af vejen Stenkobbel i den sydlige del af Nørreskoven på østsiden af øen Als. Taksensand Fyr blev oprettet i 1905, da Sønderjylland var en del af Tyskland. Det var ved opførelsen et 32 m højt tårn, som ved en ombygning i 1953 blev kortet af til fyrets nuværende højde på 19 meter. Tårnet er rundt og hvidkalket, dog undtaget den bastante kampestenssokkel, der står i rå granit. I 1989 gennemgik fyret en gennemgribende restaurering. Taksensand Fyr blev overtaget af det danske fyrvæsen ved genforeningen i 1920. Ved overtagelsen var fyret forsynet med linseapparat og glødenetsbrænder til petroleum, og der anvendtes jalousier til frembringelse af blinkene. Sidstnævnte konstruktion ændredes i 1923 til en rotator. Fyret er placeret direkte på strandbredden og er skjult fra landsiden af skovbevoksning. Fra begyndelsen er der anlagt en stålbro fra skovkanten til tårnets grundsokkel, som muliggør en rundgang på sokkelplatformen. Overfor broindgangen befinder indgangsdøren til det hvidmalede tårn sig. Grundsokkelen består af mark og granitsten. I maj 1944 holdt 30 tyske soldater kystvagt ved fyrtårnet. Ved udgangen af 1944 var dette tal sunket til kun 7 mand. 1989 gennemgik fyret en gennemgribende restaurering. Taksensand fyrpasserbolig blev nedrevet i 1992. Boligen var næsten identisk med anlægget ved Nordborg Fyr. Fyrpasserassistentboligen nordvest for fyret er i nutiden et privat sommerhus. Fyret kan ses i filmen I krig & kærlighed fra 2018. PostNord udgav den 16. maj 2019 en frimærkeserie, der viser fem danske fyrtårne, med Taksensand Fyr som den ene af de fem. Alle frimærker er i værdien 10 kr. Eksterne henvisninger og kilder Taksensand Fyr Kystvagt på Taksensand Fyr Kort Frimærket Taksensand Fyr
Taksigelseskirken

Taksigelseskirken ligger på Jagtvej på Østerbro i Københavns Kommune. Historie Sognets første kirke var Aldersro Kirke i Aldersrogade, en vandrekirke bygget i kokolith (gips og kokosnøddeskaller), som tidligere havde tjent som midlertidig kirke i Mariendals Sogn. Den var tegnet af Aage Bugge og kom til Aldersro i 1908. Den permanente kirke fik navnet Taksigelseskirken (se billedet af mindepladen), og blev taget i brug i 1927. Den er tegnet af Frederik Kiørboe. Kirkebygningen Bygningen er i røde mursten og med røde tegl. Bortset fra blændingerne på den øverste del af tårnet, er der ingen udsmykninger i murværket. Vinduerne til kirkerummet sidder på gavlformede fremspring, der indefra fremstår som dybe vinduesnicher. Kirkerummet er hævet over gadeplan, for at give plads til vinduer til en stor krypt (kordegnekontor og mødelokaler), hvilket får bygningen til at virke meget høj. Interiør Altertavle Altertavlen er malet af Ellen Hofman Bang og forestiller 'Kristi genkomst' og 'Dommedag'. Prædikestol Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Døbefont Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Orgel Orglet har 22 stemmer og er bygget af Frobenius. Det er fra 1970. Gravminder Der er ingen begravelser ved kirken. Referencer Literatur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Eksterne kilder og henvisninger Taksigelseskirken hos KortTilKirken.dk
Tandslet Transformatormuseum

Tandslet Transformatormuseum, et af Danmarks allermindste museer, er indrettet i et transformatortårn mellem Over Tandslet og Neder Tandslet på Als. Tårnet er opført i 1922 som den såkaldte 'kirketårnstype' muret i røde tegl og præget af gotiske stiltræk efter standardtegninger fra ingeniørfirmaet Eriksen og Sardemann i Aarhus. Museet blev indrettet i 2002, men først landskendt, da nordmanden Roger Pihl i 2008 udgav bogen Tandslet Transformatormuseum. Danmarks mindste museum, der med museet som udgangspunkt, reflekterer over elektricitetens historie og Sønderjyllands genforening med Danmark. Det 7 m² store museum er reelt en feltstation under Industrimuseum Slesvig; der er ingen faste åbningstider, men nøglen til museet kan lånes i lægehuset nær Tandslet Kirke. Galleri Referencer Litteratur Pihl, Roger: Tandslet Transformatormuseum. Danmarks mindste museum Oslo og Tandslet 2008 Eksterne henvisninger Industrimuseum Slesvig Arkiveret 10. juli 2009 hos Wayback Machine Tandslet Transformatormuseum Pjecen Arkiveret 16. april 2016 hos Wayback Machine Transformatortårnet i Tandslet.
Transformatormuseum Tandslet

Das Transformatormuseum Tandslet ist eines der kleinsten Museen Dänemarks. Es befindet sich in einem Transformatorenhaus zwischen Over Tandslet und Neder Tandslet in der Sønderborg Kommune in der Region Syddanmark auf Als. Geschichte Das Transformatorenhaus wurde 1922 aus roten Mauerziegeln erbaut, die das Gøllinggaard Teglværk in Stevning lieferte. Es besitzt gotische Stilelemente nach Standardzeichnungen des Ingenieurbüros Eriksen und Sardemann in Aarhus. Es ist eines von 40 Transformatorenhäusern, die in dieser Zeit auf Als entstanden. Ursprünglich wurde die Elektrizität vom E-Werk Sønderborg geliefert, ab 1924 vom Hochspannungswerk in Aabenraa. Nach Norden war das Transformatorenhaus mit einem weiteren Haus in Favrholm verbunden, nach Süden mit der Versorgungsleitung, die von Nordals nach Kegnæs führte. Das Museum wurde 2002 auf örtliche Initiative hin renoviert und mit originaler Ausstattung versehen. Es war bis 2008 nur regional bekannt, bis der Norweger Roger Pihl das Buch Tandslet Transformer Museum veröffentlichte. Es beschreibt das Museum als Ausgangspunkt der Geschichte der Elektrizität um die Zeit der Volksabstimmung in Schleswig um 1920. Das 7 m² große Museum ist eine Außenstelle des Industriemuseums Schleswig. Es gibt keine festgelegten Öffnungszeiten, aber der Schlüssel zum Museum kann im Gesundheitszentrum in der Nähe der Tandslet Kirke ausgeliehen werden. Bilder Literatur Roger Pihl: Tandslet Transformatormuseum. Danmarks mindste museum. Købmanden i Tandslet, Andelskassen i Tandslet, Høruphav und Sønderborg 2008. Einzelnachweise Weblinks Industriemuseum Schleswig. Industriemuseum Schleswig, abgerufen am 15. April 2020. Tandslet Transformatormuseum. In: tandslet.dk. Abgerufen am 15. April 2020 (dänisch). Transformatortårnet i Tandslet. (PDF) In: jensklitgaard.dk. Abgerufen am 15. April 2020 (dänisch).
Teglværkssøen

Teglværkssøen oprindelig Visborg Teglværkssø er en 10.000 m² stor sø og fiskepark, i Industri Øst i Hadsund beliggende 2 km øst for Hadsunds Centrum, og 200 m vest for Visborg i Mariagerfjord Kommune. Søen, der er en tidligere lergrav. Her udsættes dagligt ørreder. Ved søen finder man borde og bænke. Kilder
Thorsminde Kirke

Thorsminde Kirke er en kirke i fiskeribyen Thorsminde på tangen vest for Nissum Fjord. Den ligger i Sønder Nissum Sogn, Ringkøbing Provsti, Ribe Stift. Kirken er indrettet i en tidligere redningsstation fra 1890, tilføjet en lille tagrytter og indviet 1939 og året efter et våbenhus. Altertavlen med midterfeltet Vandringen på søen er udført af Joakim Skovgaard-eleven Johan Mielche (1866-1917) som malede den til den nyopførte kirke i Thyborøn, 1908. Da kirken i Thyborøn på grund af byens vækst måtte udvides midt i 1930'erne, blev tavlen valgt fra, formentlig fordi den synede for lille til det store rum. I den ny kirke i Thorsminde passede den imidlertid fint, og her fik den sin nye plads sammen med andet tiloversblevet inventar fra Thyborønkirken: alterskranke, knæfald og prædikestol. Døbefonten fandtes på en mark ved Nørre Vosborg og menes at stamme fra det nærliggende Skærum Kloster. Nord for kirken ligger kirkegården med blandt andet monument af Ejgil Westergaard over "dem der blev derude", med mindeplader for 15 fiskere der omkom på havet ved fem bådes forlis. Kilde Gøssing, Preben. "Thorsminde Kirke". Den Store Danske (lex.dk online udgave). Eksterne kilder og henvisninger Thorsminde Kirke hos KortTilKirken.dk Sønder Nissum Sogn på Sogn.dk Billeder fra Nissumfjand.dk Billeder fra en totalrenovering 1995, Fuusgaard.dk
Tiselholt

Tiselholt er en dansk herregård nær kysten, 10 km nordøst for Svendborg på Sydøstfyn. Den første gård lå på det gamle voldsted, Tislot. Tiselholt ligger i Vejstrup Sogn, Gudme Herred, Gudme Kommune på Syd-Øst-Fyn. Hovedbygningen er opført i 1874-1876 ved Ludvig Fenger. 1½ km nordøst for Tiselholt findes Elsehoved. Tiselholt Gods er på 253,3 hektar Ejere af Tiselholt (1500-1525) Kjeld Hansen (1525-1535) Dorthe Mikkelsdatter Akeleye gift (1) Hansen (2) Brockenhuus (1535-1546) Jacob Brockenhuus (1546-1551) Karen Kjeldsdatter Hansen gift Baad (1551-1585) Jens Baad (1585-1608) Kjeld Jensen Baad (1608) Regitze Grubbe gift (1) Baad (2) von Pentz (1608-1615) Ulrik von Pentz (1615-1630) Birgitte Kjeldsdatter Baad gift Galt / Inger Kjeldsdatter Baad gift Urne (1630) Margrethe Hansdatter Urne gift Mund (1630-1649) Jørgen Mund (1649-1675) Axel Valkendorf (1675-1690) Jørgen Henning Valkendorf (1690-1718) Henning Hansen Scheel (1718-1720) Anne Kirstine Trochman, enke efter Henning Scheel (1720-1740) Daniel L. Kellinghuusen, gift med Anne Kirstine (1740-1755) Niels Pedersen Brinck (1755-1766) Claus Plum (1766-1803) Edele Margrethe von Pultz (født Gyldenkrone) (1803-1813) Ulrik Christian von Schmidten / Hans Cramer Winding von Schmidten (1813-1839) Johan Frederik Zinn (1839-1861) Carl Ulrich Jørgensen (1861-1895) Hans Wogensen Jørgensen (1895-1912) Familien Jørgensen (1912-1925) Flemming Garde-Jørgensen (1925-1928) Jens Christian Breum (1928-1955) Poul Herbert Teisen (1955-1976) Adolf Eiler Sørensen (1976-1980) Mogens Huusfeldt Sørensen / Elin Heegaard / Anette Mohr (1980-1981) Mads Nielsen (1981-1982) Peder E. Pedersen (1982-) Kirsten Gro Pedersen Andet Den store danske finansmand C.F. Tietgen, (født i Odense 1829) fandt sin hustru Laura Charlotte Tietgen på Tiselholt, idet svigerfaderen var proprietær Carl Ulrich Jørgensen til Tiselholt. Referencer