NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Schloss Gavnø

Schloss Gavnø ist ein bei Næstved im Süden der dänischen Hauptinsel Seeland gelegenes Schloss. Der heutige Bau stammt aus der Zeit des Rokoko. Südöstlich von Næstved liegt die Insel Gavnø, auf der sich das Rokokoschloss Gavnø befindet. Auf der Insel befand sich schon unter König Waldemar II. von Dänemark eine befestigte Burg. Im Jahr 1402 von Margarethe I. an dieser Stelle das Dominikanerinnenkloster St. Agnes gestiftet. Nach der Reformation ging das Kloster in den Besitz der Krone über. Im 17. Jahrhundert gehörte das Gut dem Reichsrat Hans Lindenov, später dem Admiral Niels Trolle. 1682 fiel es an die Familie Thott, eine der ältesten schwedischen Adelsfamilien, deren Nachkommen es bis heute besitzen. Unter Lehnsgraf Otto Thott entstand in den Jahren 1755 bis 1758 das heutige Schloss an der Stelle des früheren Herrenhauses. Er legte den Grundstein der Kunst- und Büchersammlung. Heutiger Besitzer ist Baron Otto Reedtz-Thott. Die Steinbrücke über den Fluss Suså als Zufahrt zum Schloss wurde nach der Ostseesturmflut 1872 gebaut, die die vorherige Holzbrücke aus dem Jahr 1766 zerstört hatte. Hier befindet sich neben der bekannten Tulpenzucht im Schlosspark ein Schmetterlingshaus, die große Gemäldesammlung Reedtz-Thott sowie eine Bibliothek, aber auch ein kleines Feuerwehrmuseum. Die Schlosskapelle ist noch die Kapelle des früheren Klosters. Unter Admiral Niels Trolle und seiner Frau Helle Rosenkrantz wurde sie neu ausgestaltet. Der Altar enthält in Form einer Ahnentafel 64 Wappen der Vorfahren des Ehepaares. 1913 wurde die Kapelle durchgreifend saniert. Weblinks Schloss Gavnø
Castello di Gavnø

Il castello di Gavnø è un castello della città danese di Næstved, nella regione della Selandia. Storia Il castello fu costruito da Margherita I, regina di Danimarca, nel 1403. Inizialmente, doveva essere un convento di suore domenicane, ma, in seguito alla Riforma protestante, divenne proprietà della famiglia reale danese. Gavnø passò poi a varie famiglie nobili, fra cui i Lindenov, i Rosenkrantz e i Trolle. Nel 1682, l'edificio fu acquistato dalla famiglia Thott, che aggiunse decori rococò. I discendenti dei Thott abitano ancora oggi a Gavnø, ma dal 1961, il castello è aperto al pubblico. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Castello di Gavnø
Гавнё

Га́внё (Гаунё, дат. Gavnø) — замок эпохи рококо на одноимённом датском острове к югу от Зеландии, в коммуне Нествед. Расположен юго-западнее города Нестведа на острове Гавнё. Южная часть острова покрыта лесом, остальной остров используется в сельскохозяйственных целях. Архитектура Здание замка построено в стиле рококо. В замке содержится большая коллекция картин, библиотека и музей датских пожарных. Часовня замка унаследована от старого монастыря и прошла генеральный ремонт в 1913 году. Её алтарь содержит изображение генеалогического древа бывших владельцев — адмирала Нильса Тролле и его жены Хелле Розенкранц в форме 64 родовых гербов. В замковом парке разводятся тюльпаны, а также имеется Дом бабочек. История Впервые замок был упомянут, как «Зал на острове Гапнё» (дат. Gapnø) в книге переписи короля Вальдемара II. На тот момент там находилась крепость, построенная и укреплённая для защиты южного побережья Дании. В начале XV века Маргаритой I на острове был построен женский доминиканский монастырь св. Агнессы. В 1737 году замок приобрёл граф Отто Тотт. После этого была начата перестройка замка, создание паркового ансамбля, коллекции картин, интерьера и библиотеки, содержавшей на момент смерти Отто Тотта около 120 тысяч томов. Нынешний замок был построен в 1755—1758 годах на месте старого. В 1850 году сад замка был преобразован под английский пейзажный стиль. После наводнения 1872 года, которое уничтожило старый деревянный мост 1766 года постройки, через пролив был построен каменный мост для подъезда к замку. В 1913 году капелла замка, построенная ещё при существовании монастыря, прошла генеральный ремонт, в рамках которого она была значительно расширена. Примечания
Gavnø

Gavnø slott (danska: Gavnø Slot) är ett slott beläget på Gavnø, en liten ö i Karrebæk Fjord vid södra Själland i Danmark. Gården ligger i Vejlø socken i Næstved kommun. Huvudbyggnaden uppfördes 1402-1408, tillbyggt 1584-1663-1682 och ombyggt 1755-1758. Slottet nämns första gången i Valdemar Sejrs privilegium för Sankt Peders Kloster i Næstved 1205. 1403 flyttades dominikannunnor från Gladsax i Skåne dit, och Gavnø gjordes till en aristokratisk klosterstiftelse, som dock drogs in efter reformationen. Det gick därefter i en rad olika adelsmäns händer. Knud Thott bytte till sig Gavnø 1681 mot Näs i Skåne. Statsminister Otto Thott byggde 1755-1758 om det före detta klostret, vars kyrka blev slottskyrka, och inrymde på Gavnø stora konstsamlingar. En katalog över dessa har utgetts av Karl Madsen. Nu är de till större delen sålda. 1825 gick slottet ur ätten Thotts ägo och hamnade i stället hos ätten Reedtz, och det baroni som Otto Thott instiftat upphävdes. En stor del av slottet går i rokokostil. Slottsområdet, Gavnø Gods är på 2300 hektar, räknat med Vejløgård, Tinghøjgård och Sofusminde. Källor Svensk uppslagsbok. Malmö 1932 Externa länkar Gavnoe.dk
Гавне

Гавне (дан. Gavnø) — замок доби рококо на однойменному данському острові на південь від Зеландії, в комуні Нествед. Історія та опис Сучасний замок було збудовано у 1755–1758 роках на місці більш старого, заснованого королевою Маргаритою I жіночого домініканського монастиря святої Агнеси. Кам'яний міст через річку Сусо для під'їзду до замку було споруджено після повені 1872 року, яка знищила старий дерев'яний міст 1766 року побудови. У замковому парку розводяться тюльпани, а також є Будинок метеликів. У замку розміщена велика колекція картин, бібліотека й маленький музей данських пожежних. Капелла замку перейшла у спадок від старого монастиря та пережила капітальний ремонт 1913. Її вівтар містить зображення генеалогічного древа колишніх власників — адмірала Нільса Тролле та його дружини Гелле Розенкранц у вигляді 64 родових гербів. Джерела Офіційна сторінка [Архівовано 3 лютого 2007 у Wayback Machine.]
Gram Slot

Gram Slot i Gram i Haderslev Kommune, Gram Sogn, Frøs Herred, er et tidligere kongeslot, hvis historie går tilbage til 1232, hvor det nævnes i Kong Valdemar Sejrs Jordebog, hvor den hørte under kronen. Det var dengang en borg, der lå ca. 3 km nordvest for det nuværende slot. I 1314 tilhørte det hertug Erik 2. af Sønderjyllands slægt. Det vides ikke, hvor hovedbygningen lå på det tidspunkt, men der er flere voldsteder i omegnen. Ved slutningen af 1300-tallet overgik Gram til Henneke Limbek, som var en søn af Claus Limbek. Omkring 1467 overtog Ditlev Reventlow godset. Det var under Reventlow-slægtens ejerskab, at bygningerne omkring 1500 blev flyttet til den nuværende placering, og dele af den nuværende østfløj er fra den tid. Hovedbygningen, der er fredet, er et trefløjet anlæg omgivet af voldgrave, der ligger ved slotssøen i den nordøstlige udkant af Gram. Hovedfløjen er opført omkring 1670 af feltmarskal Hans Schack, der også i 1673 færdigbyggede og åbnede Gram Slotskro. Østfløjen bruges i dag til privat beboelse, mens syd- og vestfløjen ofte anvendes i forbindelse med diverse offentlige arrangementer. I 2014 lavede TV Syd strikkekonkurrencen Den Store Strikkedyst på slottet. Programmet blev sendt over 12 uger. Gram og Nybøl Godser A/S Godsejer og direktør Svend Brodersen oplyste i 2016, at den norske lavpriskæde Rema 1000 i dag ifølge cvrapi.dk (Det centrale virksomhedsregister) ejer 49,99 procent af 'Gram og Nybøl Godser A/S', i daglig tale Gram Slot. Ejerliste (ikke komplet) Henneke Limbek Ditlev Reventlow Christoffer Detlevsen von Buchwald Detlev Christophersen von Buchwald (1638) Kongen Dines von Podewils (1623-1696) Christoffer Henriksen Rantzau (1661-1676) Hans lensgreve Schack (1676-1683) Otto Didrik lensgreve Schack (1683-1719) Hans lensgreve Schack (1719-1741) Otto Didrik lensgreve Schack (1741-1760) Hans lensgreve Schack (1760-1790) Frederik Christian greve Schack (1790-1821) Knud Bille greve Schack (1821-1847) Henrik Adolf greve Brockenhuus-Schack (1847-1892) Knud greve Brockenhuus-Schack (1892-1938) Adolph greve Brockenhuus-Schack (1938-1964) Kjeld greve Brockenhuus-Schack (1964-2007) Jens greve Brockenhuus-Schack (2007-2010) Sanne og Svend Brodersen (2010-) Sanne og Svend Brodersen / Rema 1000 (49,99%) Galleri Se også Gram Slotskro Litteratur J.P. Trap: Danmark, 4. udg. bd.IX 1930 Jytte Ortmann: Guide over Danske Herregårde og Slotte, Danmarks Naturfredningsforening 1985 Birthe Lauritsen: Gram Slot - fra kongsborg til fremtiden. puella.dk 2019 Referencer Eksterne henvisninger Gram Slots hjemmeside Gram Slot Arkiveret 21. juli 2010 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark Billeder af Gram Slot Arkiveret 7. februar 2009 hos Wayback Machine
Schloss Gram

Schloss Gram (dänisch Gram Slot) befindet sich in der süderjütländischen Ortschaft Gram (deutsch Gramm) in der dänischen Region Syddanmark. Es beherbergt heute ein Hotel, ein Veranstaltungszentrum sowie einen ökologischen Landwirtschaftsbetrieb. 2021 beginnt der Aufbau eines Landwirtschaftsmuseums. Eigentümer von Schloss und Gut Gram ist seit 2007 Svend Brodersen. Der norwegische Discounter Rema 1000 ist an der Aktiengesellschaft 'Gram og Nybøl Godser A/S' beteiligt. Geschichtlicher Überblick Das Schloss geht auf einen mittelalterlichen kongsgård zurück, einen befestigten Wirtschaftshof in königlichem Besitz. 1232 wird es im Erdbuch von König Waldemar als Kammergut erwähnt. Der mittelalterliche Hof lag etwas 3 Kilometer vom heutigen Schloss entfernt. 1314 war eine Burg im Besitz von Herzog Erich II. von Schleswig, jedoch ist die genaue Lage in Vergessenheit geraten. Es kommen mehrere Wallanlagen in der Umgebung in Betracht. Claus Limbeks Sohn Henneke übernahm Gram Ende des 14. Jahrhunderts. 1467 erhielt Ditlev Reventlow die Besitzungen. Die Reventlows wählten den heutigen Standort um das Jahr 1500. Teile des Ostflügels stammen aus dieser Zeit. Der Hauptflügel wurde um 1670 von Feldmarschall Hans Schack errichtet. Die Schacks hielten Gram bis 1821. Die Linie Brockenhuus-Schack veräußerte den Adelssitz erst 2007 an Svend Brodersen, der hier eine Bio-Farm einrichtete, an der inzwischen die Supermarktkette Rema 1000 hälftig beteiligt ist. Das Schloss kann im Rahmen von Führungen besichtigt werden. Baulichkeiten Das Schloss ist eine aus Backstein errichtete, dreiflügelige Anlage. Der Ostflügel bildet den ältesten Teil des Schlosses, er wurde vermutlich im frühen 16. Jahrhundert unter den Reventlows erbaut. Der Südflügel stammt aus der Zeit Hans Schacks. Der Westflügel wurde um 1752 von seiner Nachfahrin Gräfin Anna Sophie Schack erbaut. Die Baustile (Nordische Renaissance, Barock, Klassizismus) der unterschiedlichen Bauphasen sind erhalten geblieben. Das Schloss liegt auf einer Insel im aufgestauten Schlossteich. Nördlich schließt sich der Bereich des Wirtschaftshofes an, südwestlich befindet sich der Schlosspark. Er zählt zu den großzügigsten in Sønderjylland und geht in seiner Grundform auf einen von Gräfin Anna Sophie Schack errichteten Barockgarten zurück. Vom Hauptflügel des Schlosses führt die Hauptachse an zwei Wasserbecken vorbei auf symmetrisch angelegte Blumenrabatten zu. Sagen Drei der von Karl Müllenhoff gesammelten Sagen, Märchen und Lieder der Herzogthümer Schleswig, Holstein und Lauenburg (1845) betreffen den Grafen „Schack auf Gramm“ beziehungsweise die Gräfin Anna Sophia Schack. Siehe auch Liste von Burgen, Schlössern und Festungen in Dänemark Weblinks Webauftritt Schloss Gram (dänisch) Einzelnachweise
Krengerup

For alternative betydninger, se Krænkerup. Krengerup er en hovedgård, som er dannet i 1600 af Gabriel Knudsen Akeleye. Navnet Krengerup nævnes allerede i 1514 i Ørsted Sogn; men der siges intet om, hvorvidt det bæres af en by eller en gård. Gården fik et nyt navn i 1783, nu kaldt Frederikslund til 1917, nu atter kaldt Krengerup. Gården ligger ca. tre kilometer nord for Glamsbjerg i Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1772 ved Hans Næss. Krengerup Gods er på 1724 hektar med Brahesholm, Søholm og fire små Gårde Godsets staldbygninger huser to museer; et arbejdende hørvævsmuseum med mange mekaniske væve og veteranbilmuseet Škoda Museum Danmark. Ejere af Krengerup (1591-1608) Gabriel Knudsen Akeleye (1608-1640) Slægten Akeleye (1640-1658) Torben Gabrielsen Akeleye (1658-1672) Jacob Lindenov (1672-1678) Claus Daa (1678-1679) Sophie Amalie Lindenov gift Daa (1679-1686) Hans Knudsen (1686-1690) Morten Skinkel (1690-1705) Anne Carisius gift Skinkel (1705-1722) Anna Barbara Carisius gift von Kaphengst / Marie Dorothea Charlotte Carisius gift Stockfleth (1722-1745) Marie Dorothea Charlotte Carisius gift Stockfleth (1745-1750) Christian Stockfleth (1750-1768) Christiane Christiansdatter Stockfleth gift Holck (1768-1770) Frederik Vilhelm Conrad Holck (1770-1771) Christian Rantzau (1771-1822) Frederik Siegfried Christiansen Rantzau (1822-1851) Carl Frederik Rantzau (1851-1891) Carl Frederik Rantzau (1891-1909) Carl Frederik Rantzau (1909-1946) Jens Christian Rantzau (1946-1953) Fanny Sophie Karen Margrethe Brockenhuus-Schack gift Rantzau (1953-1989) Lily Ingeborg Agnes Rantzau gift Knuth (1989-2009) Carl Iver Rantzau (2009-) Carl Johan Ulrik Rantzau Kilder og eksterne henvisninger Krengerup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Krengerup

Krengerup is a Neoclassical manor house located near Glamsbjerg some 15 km (9.3 mi) northeast of Assens on the Danish island of Funen. History and architecture The first references to Krengerup are from 1514 but the estate seems to be older. Since 1770, it has belonged to the Rantzau family. It was the principal property on a large estate which included Søholm and Brahesholm. In 1590, Gabriel Knudsen Akeleye built a thatched half-timbered house on the site of today's mansion. The property exchanged hands several times until Count Christian Rantzau purchased it in 1770. The farm buildings and the large separately standing manor were built by his son Frederik Siegfred from 1772 to 1783. The Neoclassical manor is thought to have been designed by Hans Næss (1723-1795). In 1783, the manor's name was changed to Frederikslund. In 1917, the buildings were fully restored by Jens Christian Rantzau with the assistance of architect Jens Ingwersen. He also reinstated the name of Krengerup. Krengerup today Kregerup still functions mainly as an agricultural enterprise but, in addition, it houses two museums: the Flax Weaving Museum, run by a group of volunteers, and the Škoda Museum, the only one of its kind outside the Czech Republic, which has been housed at Krengerup since 2001. The grounds are open to the public throughout the year. References External links Krengerup Gods website in Danish.
Lykkesholm (Fyn)

For alternative betydninger, se Lykkesholm. (Se også artikler, som begynder med Lykkesholm) Lykkesholm er en gammel hovedgård mellem Ryslinge og Ørbæk på Sydøstfyn. Den nævnes første gang i 1329 som kaldt Magelund, men blev benævnt Lykkesholm fra 1380. Den fredede hovedbygning er opført i 1600 ved Domenicus Badiaz og ombygget i 1668-1784-1786. Ejendommen kaldes pt. for Lykkesholm Slot og er i dag et hotel og en avlsgård under Ravnholt. Gården ligger i Ellested Sogn, Vindinge Herred, Nyborg Kommune. Slottet var yndlingsted for den danske forfatter H.C. Andersen. Han gæstede således slottet flere gange og udtrykke det således: Slottet havde sin snert af kongelighed i 1391, da det i en kort periode var ejet af dronning Margrete I. Lykkesholm er på 299 hektar. Ejere af Lykkesholm (1315-1329) Kirstine af Magelund (1329) Gert Høcken (1329-1339) Peder Nielsen Brock (1339-1376) Albert Pedersen Magelund Brock (1376) Sophie Pedersdatter Brock gift Krummedige / Elene Pedersdatter Brock (1376-1378) Iven Krummedige (1378-1380) Johan Hummersbüttels / Hartvig Hummersbüttels (1380-1381) Evert von Moltke (1381-1391) Fikke von Moltke / Henneke von Moltke (1391) Dronning Margrete 1. (1391-1416) Henneke Olufsen Bjørn (1416-1446) Steen Basse (1446-1465) Torben Bille (1465-1492) Bent Bille (1492-1542) Hans Bille (1542-1550) Inger Corfitz gift Bille (1550-1565) Ejler Rønnow (1565-1569) Henning Qvitzow (1569-1590) Enke Fru Qvitzow (1590-1640) Ejler Qvitzow (1640-1657) Christen Thomesen Sehested (1657-1683) Erik Christensen Sehested (1683-1699) Margrethe Rammel gift (1) Sehested (2) Winterfeldt (3) Kaas (1699-1713) Otto Eriksen Sehested (1713-1715) Margrethe Eriksdatter Sehested gift Kaas (1715) Margrethe Rammel gift (1) Sehested (2) Winterfeldt (3) Kaas (1715-1721) Hans Frederik Kaas (1721-1730) Børge Trolle (1730-1767) Theodor Lente-Adeler (1767-1768) Enke Fru Adeler (1768-1778) Otto Lindegaard (1778-1796) Anne Cathrine Bendz gift Lindegaard (1796-1825) Salomon Lindegaard (1825-1838) Enke Fru Lindegaard (1838-1875) Otto Lindegaard (1875-1913) Peter Salomon Lindegaard (1913-1914) Konsortium (1914-1941) Christian Ove Sehestedt-Juul (1941-1948) Ove Christian Sehestedt-Juul (1948-1970) Christian Ove Sehestedt-Juul (1970-2001) Ove Christian Sehestedt-Juul (2001-) Ove Christian Sehestedt-Juul / Christian Ove Sehestedt-Juul I populærkultur Dele af TV-serien Charlot og Charlotte er filmet on location på Lykkesholm som er karakteren Birksteds (spillet af Ove Sprogøe) hjem. Eksterne henvisninger Lykkesholm Slot Noter
Lykkesholm Castle

Lykkesholm Castle (Lykkesholm Slot) is a manor house located in the parish of Ellested in Nyborg Municipality, Denmark. The estate is situated about 3 km southwest of the Funen town of Ørbæk and approx. 21 km southeast of Odense. The main building was built in 1600 under designed by architect Domenicus Badiaz (c. 1591-c. 1607). It was remodeled in 1668 and during 1784–1786. Today it resembles a large manor house painted bright yellow. The property is currently a hotel with conference facilities and breeding farm. References External links Lykkesholm Slot Official site
Løvenholm

Løvenholm er gammelt klostergods fra 1440 og blev kaldt Gjesingholm fra 1440 til 1674. Navnet Løvenholm er fra 1674. Gården ligger øst for Randers i Gjesing Sogn i Norddjurs Kommune tidligere Sønderhald Herred. Hovedbygningen er opført i 1550-1576-1642-1643 Løvenholm Gods er på 3261 hektar med Eldrup og Stadsborg Hovedgården hed oprindelig Gjesingholm og tilhørte Skt. Hans Kloster i Viborg. 1445 fik Essenbæk Kloster skøde på gården. Efter reformationen kom den til slægten Banner. 1608 gik den ved salg over til Gert Ranzau til Breitenburg. 1637 fik dennes søn grev Christian Rantzau Gjesingholm Gods oprettet til et birk — senere Løvenholm Birk, der bestod til 1800. Dennes søn, grev Ditlev Ranzau, fik 1. maj 1674 sine hovedgårde Gjesingholm, Demstrup, Sødringholm, Eskær og Skovgaard oprettede til grevskabet Løvenholm, som dog 1726, efter at hans yngre søn grev Vilhelm Adolf havde ladet sin ældste broder, grev Ditlev Christian, myrde på jagten, hjemfaldt til Kronen. 12. april 1732 genoprettede Christian VI grevskabet Løvenholm for grev Frederik Christian Danneskiold-Samsøe, der dog allerede 17. august 1742 fik kgl. tilladelse til at nedlægge grevskabet. Samtidig solgte han Løvenholm til sin broder grev Ulrik Adolph Danneskiold-Samsøe. Gården skiftede nu hyppigt ejere, og 1827 måtte statskassen overtage den for resterende skatter. 1831 gik den atter over i privat eje. Ejere af Løvenholm (1440-1445) Sankt Hans Kloster (1445-1536) Essenbæk Kloster (1536) Kronen (1536-1554) Erik Eriksen Banner (1554-1583) Anders Eriksen Banner (1583-1597) Erik Andersen Banner (1597-1609) Otte Andersen Banner (1609-1616) Frands Rantzau (1616-1627) Gert Rantzau (1627-1663) Christian Rantzau (søn) (1663-1697) Ditlev Rantzau (søn) (1697-1721) Christian Ditlev Rantzau (søn) (1721-1726) Wilhelm Adolph Rantzau (bror) (1726-1732) Kronen (1732-1742) Frederik Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe (1742-1751) Ulrik Adolph greve af Danneskiold-Samsøe (1751-1753) Søren Seidelin (1753-1756) Niels Basse (1756-1783) Hans Fønss (1783-1811) Peter Severin Fønss (1811-1817) Interessentskab (1817-1827) H. J. Hansen (1827-1831) Den Danske Stat (1831-1833) H. R. Saabye / Krøyer (1833-1836) H. Frellsen (1836-1855) Christen Pind (1855-1874) Laura Faith gift Pind (1874-1887) Lauritz Ulrik de la Cour (1887-1901) Carl August Johannes de Neergaard (1901-1918) Niels Peter Anton Bornholdt (1918-1919) Ove Holger Christian Vind (1919-1929) Werner Ernst Carl greve Schimmelmann (1929-1951) Valdemar Uttental (1951-) Løvenholm Fonden Eksterne henvisninger Løvenholm Gods Arkiveret 29. april 2014 hos Wayback Machine Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Første Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934) Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Andet Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934) Hans H. Fussing: "Godsregnskaber fra Gessingholm 1619—1661" (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 1; 1932) Billeder på godsets hjemmeside Arkiveret 27. oktober 2014 hos Wayback Machine Litteratur J.P. Trap:Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Løvenholm

Løvenholm is a castle and estate 23 km (14 mi) east of Randers in Jutland, Denmark, owned by a foundation. Its grounds can be accessed on public footpaths. The former monastery was established in 1440, and was called Gjesingholm from 1440 til 1674. The nearby village is still called Gjesing. The name, Løvenholm - lions island - was used from 1674. The main building was constructed in the periods 1550-1576 and 1642-1643 Today Løvenholm is a forest and farming estate with 3,261 ha (8,060 acres) of land. Løvenholm Forest is one of the larger woodlands in Denmark. Public access on foot or bike is allowed on the forest roads, as well as on the paths around the castle. The original monastery belonged to St. John's Priory in Viborg. A son of an owner, Vilhelm Adolf had his older brother, Count Ditlev Christian, murdered on a hunt on 1 March 1674. After this the estate was turned over to the throne. On 12 April 1732, King Christian VI reestablished Løvenholm as a countship for Frederik Christian Danneskiold-Samsøe, who just 10 years later on 17 August 1742 obtained permission from the king to cancel the countship. At the same time he sold Løvenholm to his older brother, Count Ulrik Adolph Danneskiold-Samsøe. Thereafter the estate often changed hands, and in 1827 the State took it over due to pending taxes. In 1831 it was returned to private ownership. Owners of Løvenholm (1440-1445) Saint Hans Monastery (1445-1536) Essenbæk Monastery (1536) The Crown (1536-1554) Erik Eriksen Banner (1554-1583) Anders Eriksen Banner (1583-1597) Erik Andersen Banner (1597-1609) Otte Andersen Banner (1609-1616) Frands Rantzau (1616-1627) Gert Rantzau (1627-1663) Christian Rantzau (son) (1663-1697) Ditlev Rantzau (son) (1697-1721) Christian Ditlev Rantzau (son) (1721-1726) Wilhelm Adolph Rantzau (brother) (1726-1732) The Crown (1732-1742) Frederik Christian count of Danneskiold-Samsøe (1742-1751) Ulrik Adolph count of Danneskiold-Samsøe (1751-1753) Søren Seidelin (1753-1756) Niels Basse (1756-1783) Hans Fønss (1783-1811) Peter Severin Fønss (1811-1817) Partnership (1817-1827) H. J. Hansen (1827-1831) The Danish State (1831-1833) H. R. Saabye / Krøyer (1833-1836) H. Frellsen (1836-1855) Christen Pind (1855-1874) Laura Faith / Pind (1874-1887) Lauritz Ulrik de la Cour (1887-1901) Carl August Johannes de Neergaard (1901-1918) Niels Peter Bornholdt (1918-1919) Ove Holger Christian Vind (1919-1929) Werner Ernst Carl greve Schimmelmann (1929-1951) Valdemar Uttental (1951-) Løvenholm Foundation References External links Løvenholm Gods Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Første Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934) (in Danish) Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Andet Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934) (in Danish) Hans H. Fussing: "Godsregnskaber fra Gessingholm 1619—1661" (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 1; 1932) (in Danish) 56°27′6.33″N 10°26′41.93″E