NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vejle (općina)

Vejle je općina u danskoj regiji Južna Danska. Zemljopis Općina se nalazi u središnjem dijelu poluotoka Jutlanda, prositire se na 1066,32 km2. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine općina je imala 106.383 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 99,77 stan/km2. Središte općine je grad Vejle. Naselja Izvor Vanjske poveznice Službena stranica općine
Vejle község

Vejle község (dánul: Vejle Kommune) Dánia 98 községének (kommune, helyi önkormányzattal rendelkező közigazgatási egység) egyike. A 2007. január 1-jén életbe lépő közigazgatási reform során hozzá csatolták a korábbi Børkop, Give és Jelling községeket, valamint Egtved és Tørring-Uldum községek egy részét is. Települések Települések és népességük: Andkær (402) Bredal (593) Bredsten (1657) Brejning (2763) Børkop (4110) Egtved (2234) Farre (378) Gadbjerg (662) Give (4428) Givskud (600) Grejs (930) Grønbjerg (205) Gårslev (1124) Hvidbjerg (259) Jelling (3370) Jerlev (688) Kollemorten (337) Ny Højen (670) Ny Nørup (433) Nørre Vilstrup (260) Nørup (215) Randbøldal (319) Skibet (2037) Skærup (521) Smidstrup (754) Thyregod (1329) Vandel (786) Vejle (62011) Vonge (629) Ågård (1292) Ødsted (1424) Hivatkozások Jegyzetek Külső hivatkozások Hivatalos honlap (dán)
Comune di Vejle

Il comune di Vejle è un comune della Danimarca situato nella regione della Danimarca Meridionale (Syddanmark). Capoluogo e sede amministrativa è la città omonima. Il comune è stato riformato in seguito alla riforma amministrativa del 1º gennaio 2007 accorpando i precedenti comuni di Børkop, Egtved, Give e Jelling. Centri abitati I centri abitati principali del comune sono: Vejle (61 706) Børkop (6 334) Give (4 682) Jelling (3 853) Brejning (3 090) Skibet (2 615) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comune di Vejle Collegamenti esterni (DA) Sito ufficiale, su vejle.dk. Vejle Kommune (canale), su YouTube.
Vejle (gemeente)

Vejle is een gemeente in de Deense regio Zuid-Denemarken (Syddanmark) met 123.250 inwoners (2026), waarvan ongeveer de helft in de stad Vejle. Bij de herindeling van 2007 werden de volgende gemeenten bij Vejle gevoegd: Børkop, Egtved, Give en Jelling. Plaatsen in de gemeente Grejs Bredal Ny Højen Skærup Brejning Børkop Vejle Gårslev Ågård Vandel Andkær Farre Nørup Give Thyregod Grønbjerg Jerlev Nørre Vilstrup Egtved Givskud Kollemorten Vonge Ødsted Ny Nørup Skibet Gadbjerg Jelling Østengård Randbøldal Bredsten Smidstrup Høl Hvidbjerg
Gmina Vejle

Gmina Vejle (duń. Vejle Kommune) – gmina w Danii w regionie Dania Południowa. Gmina powstała 1 stycznia 2007 roku na mocy reformy administracyjnej z połączenia gmin Børkop, Egtved (części), Give (części), Jelling, Tørring-Uldum (części) oraz poprzedniej gminy Vejle. Siedzibą władz gminy jest miasto Vejle. Przypisy
Vejle (município)

A Comuna de Vejle (em dinamarquês: Vejle Kommune; PRONÚNCIA) é um município da Dinamarca, situado no sudeste da península da Jutlândia. Tem uma área de 1 058,4 km² e uma população de 114 830 habitantes, segundo o censo de 2019. O seu centro administrativo é a cidade de Vejle. Pertence à Região da Dinamarca do Sul (Syddanmark). Em termos económicos possui indústrias de construção de máquinas, estaleiros navais , fundições e alimentares (indústrias lácteas). O seu principal monumento é a catedral, datada do século XIII. Ver também Vejle Referências Ligações externas kommune Site oficial
Вайле (коммуна)

Вайле (дат. Vejle Kommune) — датская коммуна в составе области Южная Дания. Площадь — 1066,17 км², что составляет 2,47 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2008 года — 104933 чел. (мужчины — 52152, женщины — 52781; иностранные граждане — 4464). История Коммуна была образована в 2007 году из следующих коммун: Бёркоп (Børkop) Эгтвед (Egtved) Гиве (Give) Еллинг (Jelling) Вайле (Vejle) Тёрринг-Ульдум (Tørring-Uldum) Железнодорожные станции Изображения Ссылки Вайле на borger.dk (недоступная ссылка) (дат.) Официальный сайт
Vejle kommun

Vejle kommun (danska: Vejle Kommune) är en kommun i Region Syddanmark i västra Danmark. Kommunens centralort är staden Vejle. Administrativ historik I samband med kommunreformen 2007 gick kommunerna Børkop, Give och Jelling samt delar av kommunerna Egtved (huvuddelen förutom Vester Nebels socken) och Tørring-Uldum (Grejs socken) upp i Vejle kommun. Innan det hade Vejle kommun en yta som var endast cirka en sjundedel av den nuvarande ytan. Dåvarande Vejle kommun hade &&&&&&&&&&055750.&&&&&055 750 invånare 2004, medan den nya utvidgade kommunen hade &&&&&&&&&0104101.&&&&&0104 101 invånare den 1 januari 2007. Tätorter Socknar Borgmästare 1. Leif Skov, Socialdemokratiet, 1 januari 2007–31 december 2009 2. Arne Sigtenbjerggaard, Venstre, 1 januari 2010–28 februari 2017 3. Jens Ejner Christensen, Venstre, 1 mars 2017– Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Vejle Kommune, 22 november 2017.
Вайле (муніципалітет)

Вайле (дан. Vejle) — муніципалітет у регіоні Південна Данія королівства Данія. Площа — 1058.8 квадратних кілометрів. Адміністративний центр муніципалітету — місто Вайле. Населення У 2012 році населення муніципалітету становило 108 021 особу. Див. також Форуп Примітки
Amager Travbane

Amager Travbane i Tårnby eksisterede fra 1922 til 1976. Travbanen, som blev anlagt i 1921-22, lå ved Løjtegårdsvej i Tårnby, og banens åbningsløb fandt sted 13. august 1922. Banen var den tredje permanente hestevæddeløbsbane i Danmark. Det var en kreds af hesteejere, der var utilfredse med forholdene på Charlottenlund Travbane, der tog initiativet til at lave en bane på Amager. Amager Traverbane blev lavet som en 1200 meter bane, og der blev kørt venstre om, hvor der blev kørt højre om i Charlottenlund Travbane. Amager Travbane var den første travbane i Danmark, der indførte målfotografering. Det skete i 1940. Under besættelsen blev tyske tropper indkvarteret på banen, og der blev opstillet luftværnsbatteri på selve plænen. Indkvarteringen blev dog af kortere varighed. Det første hundevæddeløb i Danmark fandt sted på Amager Travbane i 1923. Det var Dansk Kennel Klub, der stod for løbet med whippets, der er en lille myndetype. Tidligt og op igennem 1930’erne kørtes mange motorcykelløb på travbanen, som havde elektrisk lys til aftenløb. Nordisk Motorcykle Forbund afviklede det nordiske banemesterskab i 1931 på Amager Travbane. Efter krigen, fra 1946 og frem til 1970, var der atter løb på banen, deriblandt også automobilløb. I 1952 åbnedes Amager Speedway på inderkredsen af travbanen. Da Amager Travbane var ved at gå fallit, blev travbanens areal i 1971 solgt til Tårnby Kommune med den betingelse, at travbanen kunne fortsætte endnu fem år. Den 28. marts 1976 var Amager Travbanes sidste løbsdag. Amager Travselskab, som drev Amager Travbane, førte sin virksomhed videre i 1974 til Skovbobanen i den lille landsby, Bjæverskov, 10 km vest for Køge på Sjælland. Den cirka 20 hektar store rekreative park Travbaneparken blev etableret hvor Amager Travbane lå. Et plejehjem blev bygget 1980. Amagerhallen opførtes i årene 1977-79, og i 1988 blev Travbanehallen opført. Kilde MÅNEDSBLADET. Amager Travbane. Nr.3 Marts 1999 Tårnby Kommunes Lokalhistoriske Samling Se også Amager Travbane (dokumentarfilm)
Amager Travbane

Amager Travbane var en travbana i Tårnby på ön Amager i Danmark, som var verksam mellan 1922 och 1976. Om banan Travbanan byggdes mellan 1921 och 1922, och låg vid Løjtegårdsvej i Tårnby. Invigningen skedde den 13 augusti 1922, och banan var då den tredje permanenta travbanan i Danmark. En samling hästägare vid Charlottenlund Travbane som inte var nöjda med förhållandena på banan, tog initiativet till att öppna en travbana på Amager. Amager Travbane byggdes med en 1 200 meters huvudbana. Amager Travbane var den första travbanan i Danmark som introducerade målfotografering, 1940. Banan har även arrangerat lopp inom hundkapplöpning, något som skedde första gången 1923. Det var även det första hundkapplöpningsloppet i Danmark. ägde rum på Amager Travbane 1923. Loppet arrangerades av Dansk Kennel Klub, och kördes med whippets. Under banans tidiga år på 1930-talet kördes även många motorcykellopp på travbanan, som hade elektriskt ljus för lopp på kvällstid. Nordisk Motorcykle Forbund arrangerade det nordiska banmästerskapet 1931 på banan, och efter andra världskriget tävlades det fortsatt med motorcyklar, och även bilar, från 1946 till 1970. 1952 öppnades Amager Speedway på travbanans innerplan. Då travbanans struktur började falla samman under tidigt 1970-tal, såldes banan till Tårnby kommun, under förutsättning att travbanan kunde fortsätta att vara verksam i ytterligare fem år. Den 28 mars 1976 hölls banans sista tävlingsdag. Amager Travelskab, som drev Amager Travbane, fortsatte sin verksamhet i 1974 till Skogskog i den lilla byn Bjæverskov, 10 km väster om Køge. Referenser Noter
Big Shopping Center

BIG Shopping Center er et indkøbscenter, der åbnede på den såkaldte DISA-grund i Herlev i 2015. I centeret findes en biograf, 16 butikker og 5 restauranter, blandt andet ILVA, Elgiganten, Power, Bone's, Max Burger og Føtex. Biografen er omtalt i Berlingske Business som Europas første luksusbiograf. BIG får heftig kritik for deres parkeringsregler og hyppigt udstedte afgifter. Den gennemsnitlige anmeldelse af BIG er 1,1 ud af 5 på Trustpilot, hvilket er det laveste for shoppingcentre i Danmark. Referencer Eksterne henvisninger BIG's hjemmeside
Bønnelyches Pakhus

Bønnelyches Pakhus er en fredet bygning i Nysted på det sydlige Lolland. Bygningen er opført i 1857 som kornmagasin. I dag bliver den brugt til udstillinger. Historie Bønnelyches Pakhus blev opført i 1851 af en lokal købmand ved navn Christian Bønnelyche, der brugte det som kornmagasin. Det var en del af et større gårdkompleks, og spor på bygningen viser i dag, at den har været bygget sammen med andre. Den blev opført tæt ved Clausens Pakhus, som stammer fra 1807. I 1954 blev bygningen fredet sammen med Clausens Pakhus. I 1986 blev hele bygningen istandsat. Fra 2010-2014 er bygningen blev kraftigt renoveret, bl.a. for at stoppe indtrængende vand. Væggene er blevet pudset og kalket, vinduerne blev tætne og jernskodderne er blevet restaureret. Beskrivelse Bønnelyches Pakhus ligger i Adelgade midt i Nysted ud til en stor åben græsplæne og en branddam. Bygningen er grundmuret og 25 fag langt. Det har et sadeltag i røde teglten. Hele bygningen er kalket gul med jernvitriol. Soklen er opført i granitsten, hvilket kan særligt kan ses på nordsiden. I begge gavle er tre store jernluger, der har givet adgang til at hejse varer op og direkte ind på de øverste lofter. Murene er bliver tyndere jo højere de går, hvilket var en normal måde at bygge på. Der er 12 rundbuede vinduer i både stueetagen og førstesalen på den ene side og 14 på den anden. Indendørs fremstår hver etage som ét stort rum. I underetagen er gulvet belagt med grå fliser, mens det er bræddegulv på de øvrige etager. Se også Fredede bygninger i Guldborgsund Kommune Referencer Eksterne henvisninger Huse i Nysted. Nysted bevarelsesforening, revideret udgave (2008) ISBN 978-87-503436-5-3
Clausens Pakhus

Clausens Pakhus er en fredet bindingsværksbygning i Nysted på det sydlige Lolland. Bygningen er opført i 1807 som kornmagasin af en lokal købmand. I dag er det indrettet som bibliotek. Historie Clausens Pakhus blev opført i 1807 af købmanden Peter Gommensen Clausen (1762-1811), der skulle bruge bygningen som kornmagasin. Ved Clausens død i 1811 overtog Martin Sophus Mackeprang købmandsforretningen efter han havde giftet sig med Clausens enke. Ved opførslen var hele bygningen bygget i bindingsværk, men kort inden 1847 valgt man at ombygge underetagens langsider til grundmur med luger i støbejern. I 1851 blev der opført yderligere tæt ved kaldet Bønnelyches Pakhus opkaldt efter købmanden Christian Bønnelyche. Igennem flere år havde bygningen flere ejere. I 1921 A. Nielsen & Co hele bygningen, og i 1954 blev pakhuset fredet. Nysted Kommune købte bygningen, samt Bønnelyches Pakhus og området omkring bygningerne i 1979. I flere år blev den ikke brugt, men i 1989 blev den indrettet som byens bibliotek. I den forbindelse erstattede man lugerne med vinduer for at få lys ind i bygningen. Beskrivelse Clausens Pakhus er opført i bindingsværk, og består af 16 fag i to stokværk. Underetagen er grundmuret i siderne og soklen er i kampesten. Begge gavle er opført helt i bindingsværk. Taget er et valmet, rødt tegltag. Alt træværk, samt soklen, er sorttjæret, mens tavlerne er gulkalket. Se også Fredede bygninger i Guldborgsund Kommune Referencer Eksterne henvisninger Huse i Nysted. Nysted bevarelsesforening, revideret udgave (2008) ISBN 978-87-503436-5-3 Niegaard, Hellen; Fra korn til kultur "Nysteds nye bibliotek er indrettet i en bygning fra 1807, Clausens Pakhus i Adelgade". Nykøbing Falsters Centralbibliotek
Ebberødgårds Kapel

Ebberødgårds Kapel med tilknyttet kirkegård er et kapel og én af 18 specielle begravelsessteder knyttet til institutioner for især sindslidende og udviklingshæmmede, beliggende i den vestlige del af Rude Skov tæt ved Ebberødgård. Kirkegården Kirkegården ved kapellet har været i brug siden 1892, men anvendes ikke mere. Den rummer nu kun 65 gravpladser (2016), de øvrige er nedlagt. Tidligere har der efter sigende været placeret flere hundrede. Der er registreret 111 gravpladser på dk-gravsten.dk De begravede var fortrinsvis patienter på Ebberødgård. Konseilspræsident Jacob Estrups søn ligger på kirkegården. Hans grav, der er er fra 1911, er den eneste der er indhegnet. Derudover ligger flere adelige begravet her, bl.a. en Jan Henrik Greve Holstein Holsteinborg fra adelsslægten Holstein - søn af direktør Jørgen Helge Eggert greve Holstein Holsteinborg og hustru Gisela Anna Martha Hanlo Gravpladserne ses som gravsten, som består af flade marmorplader. Referencer Ebberøds historie af Ove Elvekjær ISBN 87-91723-02-5 Actum Forlag 2006 LINK Liste over gravpladser LINK Arkiveret 23. august 2014 hos Wayback Machine http://rudersdal.lokalavisen.dk/besoeg-den-hemmelige-gravplads-paa-ebberoedgaard-/20130723/artikler/707239233/1036 Arkiveret 13. september 2013 hos Wayback Machine
Emil Aarestrups Hus

Emil Aarestrups Hus er en fredet bindingsværkshus i Nysted på det sydlige Lolland. Den ældste del af bygningen stammer fra midten af 1700-tallet, og det var hjem for den danske digter Emil Aarestrup og hans familie i starten af 1800-tallet. I dag er huset indrettet som museum for Aarestrup. Historie Forhuset blev opført i midten af 1700-tallet og i 1761 er der kilder på et forhus på elleve fag, og et baghus på ti fag. Inden 1791 blev der opført et sidehus i to fag. Yderligere et sidehus blev opført senere og nævnes første gang i 1818, hvor også forhuset blev ombygget. Jeg blev bjælkelaget hævet over tagremmen. I 1829 flyttede Emil Aarestrup ind i huset sammen med sin familie. Han var læge for byen og omegnen. Han skrev samtidige digte i sin fritid og en stor del af dem der senere blev udgivet, og som han blev berømt for, blev nedfældet i dette hus. Aarestrup fik besøg af digteren Christian Winther mens han boede her, og Winther var medvirkende til, at hans digte blev udgivet i 1838. Fem af Aarestrups i alt 12 børn blev født her, inden han flyttede til Sakskøbing i 1838. Frem til 1990'erne blev bygningen brugt til almindelig beboelse, og i nogle perioder boede der flere familier i huset. Huset blev fredet i 1982. I 1985 blev bygningens tag og fag renoveret af arkitekten Per Axelsen. I 1992 blev foreningen ”Digteren Emil Aarestrups Hus” dannet, og med foreningens hjælp blev der igangsat en omfattende istandsættelse, for at føre det tilbage til udseendet på Aarestrups tid. I 1994 blev den oprindelige belægning af marksten i porten lagt på ny. En rejsekiste og et medicinskab fra hans tid findes endnu og det blev genåbnet som museum den 4. december 2000 i anledning af digterens 200-års fødselsdag. Beskrivelse Forhuset ud mod gaden er 11 fag langt og mod gaden er det rødkalket over stok og sten. Soklen er sorttjæret og huset har et sadeltag i røde tegl. Seks hvide vinduer sidder mod gaden. I den sydlige ende er en port der fører om til gården. På bagsiden er det hvidkalket, og her er opført to sidehuse. Sidehusene har også en sorttjæret sokkel, og er hvidkalkede. Begge sidehus har afvalmet tag. Et fristående baghus findes i haven, men dette er ikke fredet som resten. Se også Fredede bygninger i Guldborgsund Kommune Referencer Eksterne henvisninger
Gimming Kirke

Gimming Kirke er sognekirken i Gimming Sogn i Randers Nordre Provsti, Århus Stift. Den ligger i Gimming nordøst for Randers i Randers Kommune; indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Støvring Herred i Randers Amt. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Norddøren er tilmuret, men dens indfatning er bevaret i murværket, øverst ses en tympanon med sløjfeornament, over syddøren ses en tilsvarende tympanon. Tårnet er opført i sengotisk tid. Våbenhuset stammer fra 1842. Murværket blev omsat i 1899. Kirken blev senest istandsat i 1961. Kor og skib har flade bjælkelofter. Den runde korbue er bevaret med kragsten. Altertavlen er udført i 1807 i senbarok stil. Prædikestolen er fra begyndelsen af 1600-tallet, i felterne ses evangelister, på hjørnerne karyatider. Døbefonten stammer formodentlig fra restaureringen i 1899, en ældre døbefont af træ skulle nu befinde sig i Randers Museum. I kirken er ophængt en sidefløj fra en sengotisk altertavle. Orgelpulpiturets felter er fra begyndelsen af 1600-tallet. Kirkeskibet stammer fra 1910. Galleri Noter Kilde Gimming kirke Arkiveret 2. april 2016 hos Wayback Machine hos Nordenskirker.dk med frit materiale Eksterne henvisninger Beskrivelse af kirken side 891 i Trap Danmark, Kongeriget Danmark, 3. udgave 4 bind : Hjørring, Thisted, Aalborg, Viborg og Randers Amter Kirken hos KortTilKirken.dk
Grøndalsparken

Grøndalsparken er en ca. 3 km. lang park, som løber som et langt grønt bånd mellem jernbanestrækninger og veje fra Damhussøen til Borups Allé. Under overfladen løber den rørlagte Grøndalså. Både Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune ejer dele af parken. Grøndalsåen er rørlagt i hele parkens forløb, og rørlægningen tegner den kendte profil i parken: Åen findes rørlagt under den forhøjning, der løber gennem parken. Denne forhøjning og tilhørende dalsænkning hvor der er taget jord til at lægge på røret, er et af parkens særlige kendetegn – særligt når græsset er nyklippet og profilen står skarp. Parken er tegnet af stadsgartner i Københavns Kommune Fabricius-Hansen og anlagt i perioden 1930 – 1939. Stykket fra Borups Allé er anlagt i 1930, fra Godthåbsvej til Jernbane Allé i 1933 og det sidste stykke til Ålekistevej blev anlagt i 1939. Fabricius-Hansen var byens første stadsgartner, og han har tegnet en del af byens parker og anlæg (Classens Have, Glyptotekshaven mv.) . I samme periode som Grøndalsparken tegnede han Enghaveparken og Nørrebroparken. Fabricius-Hansens oprindelige plan for parken har givet formen med kantplantninger, grupper af træer og fritstående træer i græs. Dette parkbillede er typisk fra tiden, og de nye plantninger i parken harmonerer med tankerne bag den oprindelige plan. Parken er indrettet med grupper af træer i klippet græs, markant terræn mod dels vejen, der løber i parkens nordlige kant, og den fine grøft omkring det rørlagte vandløb. Parkens beplantning udgøres skiftevis af rækker og grupper af træer. I flere områder står træer solitært i græs, men lige så ofte står en gruppe af træer i samme art og alder og danner karakteristiske og rumskabende plantninger. Hele parken er kantet af en markant hæk mod vejbanen. Hækken tillader indsyn fra vejarealet, hvor man oplever det grønne rum, men skærmer for udsyn fra parkens græsflader, hvor man opholder sig lavt i terrænet. Dette er en kvalitet, der kendetegner Grøndalsparken og er klart definerende i forhold til, at parken opleves som et haverum. Fredning et areal på 21,5 hektar af parken blev fredet i 2010, dog sådan at Københavns Kommunes planer om fritlægning af den rørlagte Grøndals Å er mulig. Fritlægningen samt udformningen og placeringen skal fastsættes i en plejeplan hvis behovet opstår. Eksterne henvisninger Vanløse Lokaludvalgs notat om parken (2010) Danmarks Naturfredningsforening Arkiveret 14. september 2015 hos Wayback Machine EF Grønnehavegaards hjemmeside
Guldberg Skole

Guldberg Skole (tidligere Stevnsgade Skole og Sjællandsgades skole) er en dansk folkeskole på Nørrebro i København. Skolen er kendt for at være udgangspunktet for basketballklubben Stevnsgade Basketball. Guldberg skole blev oprettet i 2006 ved en sammenlægning af Stevnsgades skole og Sjællandsgades skole. Stevnsgade Skole er opført i 1914 og hed dengang Nørre Fælled Friskole, den er tegnet af arkitekt Hans Wright. Sjællandsgades Skoles hovedbygning og gymnastiksal er opført i 1887 og tegnet af arkitekten Hans J. Holm, mens den nyere tilbygning er opført i 1921 og tegnet af Hans Wright. Litteratur Træk af Sjællandsgades Skoles historie : 1886 - 23. august - 1961, Fremad (1961). Referencer
Filmhøjskolen Møn

Filmhøjskolen Møn er en dansk folkehøjskole i Stege på Møn, som har fokus på tekstforfatning, lyddesign og filminstruktion. Eksterne henvisninger Filmhøjskolen Møns hjemmeside Arkiveret 9. oktober 2018 hos Wayback Machine Filmhøjskolen Møn på Højskolernes Hus' hjemmeside Arkiveret 15. september 2016 hos Wayback Machine
Langli

Langli oprindelig Langeleje er en ubeboet dansk småø (hallig) i Ho Bugt i nærheden af Esbjerg ved den jyske vestkyst. Øens klitter er op til 14 meter høje. 1982 blev Langli købt af staten og forvaltes i dag af Naturstyrelsen. Fra midten af 1800-tallet og indtil 1913 levede der op til 40 mennesker på øen, der har haft egen skole. I dag er der kun fundamenter tilbage af skolen. Et sommerhus, der blev bygget i 1940'erne forvaltes af Naturstyrelsen og bruges som feltstation. Øen hører til Varde Kommune i Region Syddanmark og ligger i Blåvandshuk Sogn. Den 0,8 km² store Langli har en længde på to kilometer fra nordvest til sydøst og en bredde på 500 meter. Øen kan kun nås til fods ved ebbe via en 4 km lang ebbevej som er markeret med pæle i havbunden. Ebbevejen løber fra Nyeng ved Ho til øens nordvestlige spids. For at beskytte fugleverdenen er det kun tilladt at besøge øen mellem 16. juli og 15. september. Langli udgør en del af et naturvidenskabeligt referenceområde, der også omfatter Hobo Dyb og den østlige del af Skallingen. Langli er lukket for offentlighedens færdsel det meste af året af hensyn til de mange rastende og ynglende fugle, men der er adgang til øen for publikum fra den 16. juli til den 15. september. Langli huser de vigtigste kolonier af sølvmåge, sildemåge og stormmåge i den danske del af Vadehavet. Desuden er her en af landets største kolonier af splitterne og en stor bestand af strandskade. Desuden de eneste kolonier (2009) af skestork og skarv i den danske del af Vadehavet. Fuglene og harernes værste fjende er ræven, som af og til benytter ebbevejen. Sker det, vil rævene blive "bortreguleret". Historie Stednavnet Langli nævnes første gang i 1548. Langli var indtil den Anden store manddrukning 1634 en del af en halvø. Derefter dannedes der på havsiden en anden halvø (Skallingen), der siden den tid har afskærmet Langli fra det åbne hav. Først i 1840 bosatte to familier sig der permanent. De inddigede øen og drev landbrug. I 1911 havde øen 38 indbyggere og sin egen skole. Ødelæggelserne gennem to stormfloder og statens afvisning af at støtte genopbygningen af digerne, førte til at indbyggerne forlod øen i 1913. Eksterne henvisninger Naturstyrelsens folder "Langli og Skallingen" Arkiveret 14. juni 2013 hos Wayback Machine