NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Karlsgårde Sø

Der Karlsgårde Sø ist ein künstlicher See nordöstlich von Varde in Dänemark. Er versorgte das 2011 abgeschaltete Wasserkraftwerk Karlsgårdeværket mit Wasser. Der See wurde über ein etwa 17 km langes Kanalsystem von den Flüssen Holme Å und Varde Å gespeist. Auf seinem Grund befinden sich mehrere abgerissene Bauernhöfe, die nach dem Bau des Sees im Jahr 1921 aufgegeben werden mussten. Ab den 1960er Jahren roch der See nach Chemikalien und es schäumte am Ufer. Bis etwa 1970 soll es zu Quecksilberbelastungen durch Abwässer des Kraftwerks Grindstedværket gekommen sein. Organische Quecksilberverbindungen wurden auf dem Seegrund gefunden. Es wurde empfohlen, den Seegrund nicht aufzuwühlen. Das Baden im See wurde verboten, der Verzehr der Fische war untersagt. Der Quecksilbergehalt soll sich jedoch inzwischen normalisiert haben, Fischen ist wieder erlaubt. Die beiden zuführenden Kanäle, Ansager Kanal und Holme Kanal, sind nicht mehr in Betrieb. Der Ansager Kanal wurde 2010, der Holme Kanal 2021 stillgelegt. Der See wird nun nur noch von kleineren Bächen gespeist. Um den See führt ein 5,3 km langer Rundweg, abwechselnd durch Heideland, dichten Nadelwald und lichten Buchenwald sowie am Tambours have vorbei. An zwei Stellen überquert der Weg den See über eine Brücke. Weblinks Bent Hasholt, Lars Serritslev: Karlsgårde Sø. Abgerufen am 11. März 2026 (dänisch). Einzelnachweise
Karlsgårde Sø

Karlsgårde Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Varde kommun i Region Syddanmark, i den västra delen av landet, 250 km väster om Köpenhamn. Karlsgårde Sø ligger 13 meter över havet. Arean är 0,82 kvadratkilometer. Trakten runt Karlsgårde Sø består till största delen av jordbruksmark. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,7 kilometer i öst-västlig riktning. Sjön är en konstgjord sjö, och före detta kraftverksdamm, som får sitt vatten från Holme Å och Varde Å genom ett cirka 17 km långt kanalsystem. Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Källor
Keldsnor

Keldsnor eller Kelds Nor, et 64 hektar stort strandsø, en brakvandssø der er afskåret fra havet af en stenet strandvold på østsiden, tæt på sydspidsen af Langeland, ved overgangen mellem Kiel Bugt til Langelandsbælt. På nordsiden af strandvolden findes lave strandenge, der strækker sig som tunger ind i noret. Mod nordøst ligger Keldsnor Fyr. Søen er lavvandet med en gennemsnitsdybde på 0,6 meter, og cirka 1 meters dybde på det dybeste sted. Naturstyrelsen ejer store arealer vest for noret, blandt andet det fredede område Gulstav på Langelands sydspids. Området ligger i Natura 2000-område nr. 127 Sydfynske Øhav. Dansk Ornitologisk Forening har en fuglestation ved Keldsnor. Kilder og henvisninger
Klelund Plantage

Klelund Plantage är en skog i Danmark. Den ligger i Region Syddanmark, i den sydvästra delen av landet, 230 km väster om Köpenhamn. Kustklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är 6 °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är 16 °C, och den kallaste är januari, med −4 °C. Källor
Hjardemål Klitplantage

Hjardemål Klitplantage er en klitplantage der ligger ved Jammerbugten, øst for Hanstholm, nord for Østerild Klitplantage og sydvest for Lild Klitplantage og Natura 2000-område Natura 2000-område nr. 44 Lild Strand og Lild Strandkær i Thisted Kommune i Thy. Natura 2000-område nr. 23 Vullum Sø grænser op til plantagen mod sydvest. Området 1.144 hektar i alt, ejes af staten der erhvervede hovedparten i 1911-1920. Plantagen er domineret af nåletræ, især fyrrearter og sitkagran. I og omkring plantagen er der store klithedearealer . Se også Hjardemål Sogn Hjardemål Kirke Eksterne kilder/henvisninger Om Hjardemål Klitplantage (Areal nr. 72) på naturstyrelsen.dk
Hjelm Ø

Hjelm Ø er en lille ubeboet 2,5 ha. stor ø i den nordlige del af Guldborg Sund mellem Lolland og Falster. Øen er ca. 300 m lang og ca. 100 m på det bredeste sted. Øen ligger i nærheden af Hjelm Nakke og motorvejstunnelen (E 47) mellem Lolland og Falster. Den har sparsom bevoksning og er kendt for sine mange fuglearter.
Hjelm Ø

Ej att förväxla med Hjelm (ö) i Kattegatt. Hjelm Ø är en ö i Danmark. Den ligger i norra Guldborg Sund 200 meter från Lolland i Guldborgsunds kommun. Ön har en areal på 25 000 kvadratmeter och är cirka 300 meter lång. På ön växer gräs och flera fågelarter häckar där. Källor
Hjortholm (Onsbjerg Sogn)

For alternative betydninger, se Hjortholm. (Se også artikler, som begynder med Hjortholm) Hjortholm er den største holm i Stavns Fjord på Samsø. Navnet er sandsynligvis en enkel kombination af ordene hjort og holm, for Stavns Fjord er kendt for sit dyreliv, og der er stadig mange hjorte på øen og omkring fjorden. For omkring 7.000 år bestod det nuværende Samsø af små øer og holme, som blev dannet ved havstigninger, hvor vandstanden kunne være op til 4,7 m højere end i nutiden. Hjortholms morænebakker blev skabt, efterhånden som isen trak sig tilbage. I 1930’erne påvistes en speciel gruppe oldsager, håndkiler, der var opsamlet ved Stavns Fjord. 1958 udgravede Nationalmuseet en boplads fra Ertebøllekulturen på Hjortholms vestside. En køkkenmødding og flere fund vidner om menneskelig aktivitet på Hjortholm. 1976 blev der fundet flintaffald på øen, som tyder på, at der gennem stenalderen har været tildannet flint her. Der er fundet spor efter afbrænding af vegetation, som tyder på at øen sandsynligvis har været opdyrket. Øen omtales første gang i Kong Valdemars Jordebog Kong Valdemars Jordebog’ fra 1231. Her findes et voldsted, kaldet Hjortholm voldsted, der åbenbart ikke er blevet færdigbygget, idet der er foretaget store jordarbejder, med anlæg af to borgbanker og en voldgrav, men der er ingen bygningsrester eller andre fund, der kan stamme fra brug af stedet. Anlægget tolkes af Nationalmuseet til at skulle tjene som afløsning for Gammel Brattingsborg, der var blevet plyndret og ødelagt i stridighederne efter mordet på Erik Glipping i 1286. Der blev indgået en fredsaftale i 1295, og denne kunne gøre en ny borg overflødig. Hjortholm nævnes først igen i bevarede skriftlige kilder i et brev fra 17. juni 1523, hvor Frederik 1. udnævnte en forvalter på Søllemarksgård (forgængeren for det nuværende Ny Brattingsborg). Han skulle blandt andet tage sig af kongens heste på Hjortholm og ”holde Os og vort folk én nat med øl, mad og hestefoder, når vi personlig drager frem dér”. Det fremgår altså klart, at øen blev brugt til hesteavl, og kravet om passende logi for kongen er særdeles interessant i lyset af udgravningens fund af et fornemt hus fra denne periode. Kilder og henvisninger Hjortholm Arkiveret 3. september 2017 hos Wayback Machine på natmus.dk Hjortholm (Onsbjerg Sogn) i Slots- og Kulturstyrelsens database
Hjortholm

Hjortholm är en ö i Danmark. Den ligger i Stavns Fjord i Region Mittjylland, i den centrala delen av landet. Arean är 0,35 kvadratkilometer. Öns högsta punkt är 18 meter över havet. Den sträcker sig 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,8 kilometer i öst-västlig riktning. På Hjortholm finns främst gräsmarker, hed och buskskogar. Källor
Hornfiskrøn

Hornfiskrøn ist eine dänische Insel im nördlichen Kattegat in der Region Nordjütland. Die Insel liegt rund 700 Meter südlich der Insel Læsø. Hornfiskrøn ist Teil des Naturschutzgebiets Rønnerne. Es gibt eine Bustour zur Insel mit dem Rønnerbus. Einzelnachweise
Hornfiskrøn

Hornfiskrøn är en ö i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, söder om ön Läsö (Læsø) i den norra delen av landet, 190 km nordväst om Köpenhamn. Arean är 2,9 kvadratkilometer. Öns högsta punkt är 3,5 meter över havet. Källor
Hornum Sø

Hornum Sø er en sø i Øster Hornum Sogn i det tidligere Hornum Herred (Ålborg Amt) nu Rebild Kommune, ca. 7 km vest for Støvring. Søen har meget klart vand og er et yndet mål for badegæster. Planterne i denne hører til naturtyperne brunvandet sø og lobeliesø med planter som strandbo, kildemos, tvepibet Lobelie og sortgrøn brasenføde. Af fisk findes der gedde, aborre, gråskalle, rudskalle og ål . Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Hornum Sø

Hornum Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den norra delen av landet. Hornum Sø ligger 49 meter över havet och den högsta punkten i närheten är 74 meter över havet, 1,1 km sydost om Hornum Sø. Trakten runt Hornum Sø består till största delen av jordbruksmark. Källor
Horsehoved

Horsehoved is een klein Deens eilandje in de Helnæs Bugt, aan de Kleine Belt. Het eilandje ligt tussen Helnæs en Funen, ten noorden van Illumø en ten zuidwesten van Vigø. Het eiland maakt deel uit van de parochie Svanninge, bestuurlijk behorende tot de gemeente Faaborg-Midtfyn.
Hov Vig

Hov Vig er et naturreservat som ligger i Odsherred Kommune på Sjælland. Området er et menneskeskabt vådområde med et enestående fugleliv. Det blev anlagt som et inddæmningsprojekt som blev påbegyndt i 1870, men efter et digegennembrud i 1902 erkendte man at jordbunden ikke var særligt frugtbar. I dag er Hov Vig fredet og udlagt som Natura 2000-område nr. 164 Hov Vig og som et EF-fuglebeskyttelsesområde (F97) Kilder og henvisninger
Hov Vig

Hov Vig är ett naturreservat och en sjö på ön Själland i Danmark. Området invallades 1870, men år 1902 förstördes dämningen under en storm och Hov Vig översvämmades. Man gav upp projektet och år 1979 köptes området av danska staten. Idag är Hov Vig en grund, 80 hektar stor sjö med bräckt vatten som ingår i ett 130 hektar stort naturskyddsområde. Sjön delas av en dämning och i södra delen finns flera konstgjorda öar. Sjön, som är ett fågelskyddsområde, är inte tillgänglig för allmänheten bortsett från dämningen och ett intilliggande fågeltorn. Hov Vig ingår i Natura 2000-området Hov Vig. Fyra arter av doppingar samt gravand, brunand och vigg häckar i sjön liksom grågås, knölsvan rördrom. I norr finns en stor skarvkoloni och brun kärrhök häckar i närheten. Källor
Gyrstinge Sø

Gyrstinge Sø er en 282 hektar stor sø der ligger nordvest for Ringsted på Midtsjælland i vestenden af tunneldalen mellem Køge og Åmosen. Søen blev sammen med den mod øst liggende Haraldsted Sø købt af Ringsted Kommune i 2014. Købet var for at skabe rekreative naturområder, og måske i sidste ende en regional naturpark omkring Haraldsted Sø og Gyrstinge. Søen afvander til Ringsted Å der er en del af Susåsystemet. Søerne er sammen med Ringsted Å, det største sammenhængende vandnaturområde i kommunen. Naturparken Store Bøgeskov blev oprettet i 2026, og ligger på sydsiden af Gyrstinge Sø med et kuperet landskab og sjældne orkideer. På nordsiden ligger Allindemagle Skov der har et rigt fugleliv. Skovene er primært løvskove med stor variation og støder direkte op til søerne. I 2017 blev der indviet en 10 kilometer lang trampesti rundt om søen. Gyrstinge Sø har tidligere været en del af Københavns Vandforsyning, og da var der ofte svingninger i søens vandstand. Kilder og henvisninger
Gyrstinge Sø

Gyrstinge Sø är en sjö i Danmark. Den ligger i Region Själland, i den sydöstra delen av landet. Gyrstinge Sø ligger 21 meter över havet. Arean är 2,1 kvadratkilometer. Den ligger på ön Sjælland. Trakten runt Gyrstinge Sø består till största delen av jordbruksmark och blandskog. Den sträcker sig 2,8 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,7 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Gyttegårds Plantage

Gyttegårds Plantage, beliggende i Hejnsvig Sogn mellem Hejnsvig og Billund, er en plantage, hvis historie går tilbage til 1899, hvor den blev plantet af bankdirektør Heide, som var med i bestyrelsen for Ø.K.. På grund af sine forretningsinteresser i Siam (Thailand) kaldte han plantagen for "Siam". Dens nuværende navn fik plantagen i 1908, da grosserer Andreas Petersen købte plantagen og herefter kaldte plantagen Gyttegård efter sin Kone, som havde kælenavnet "Gytte". Plantagen ligger mellem de fredede heder Grene Sande og Store Råbjerg. Ved Gyttegårds Plantage ligger også Gyttegårds Golfklub. I 2016 indledte Naturstyrelsen et projekt med at slippe sandet løs, ved at fjerne overjorden på et 70 hektar stort område, der blev skovet for fire år siden. Hensigten er at genskabe tidligere tiders sandflugt og genskabe de åbne hede og klitarealer, der var i området inden der kom skov, for at fremme forskellige typer af insekter, græsser og mosser. Eksterne kilder/henvisninger Seværdigheder i Gyttegård Plantage på naturstyrelsen.dk Vandretursfolder Gyttegård Plantage - Grene Sande fra naturstyrelsen.dk
Hellesø

Hellesø är en sjö i Danmark. Den ligger utanför Sevel i Holstebro kommun, Region Mittjylland. Hellesø ligger 3 meter över havet. Arean är 0,25 kvadratkilometer. I omgivningarna runt Hellesø växer i huvudsak blandskog. Den sträcker sig 0,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,6 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Fovslet Skov

Fovslet Skov er en offentlig skov, ejet af Naturstyrelsen, i Kolding Kommune på ca. 260 hektar. Skoven er en løvskov med eg og bøg. Skoven grænser op til den mindre Hjarup Præsteskov og ligger ganske tæt på Svanemosen. Historie Historisk var både Fovsletgård, Fovslet skov og Svanemosen krongods under Koldinghus. Fovsletgård blev solgt i 1700 tallet, mens skov og mose forblev under kronen - som efterfølgende overgik til Statsskovvæsenet (Naturstyrelsen) Fovslet Skov er en rest af den store Farrisskov, der indtil 1700-tallet strakte sig syd for Kongeåen. Den store Farrisskov strakte sig oprindeligt som et bredt skovbælte tværs over Jylland.I middelalderen blev en del af skovene ryddet for at give plads til landbrugsjord. Andre skove i Kolding området har være en del af Farrisskoven, herunder Stenderup Skovene. Rekreativ Skoven indeholder en række afmærkede vandrestier og ridestier Heriblandt en rute fra Hjarup til nordenden af Fovslet Skov, kaldet Præstegårdsskoven Der er fri teltning i hele Fovslet Skov Forhistorie Skoven har en del gravhøje og i skovens Sydvestlige hjørne findes resterne af en borg/voldsted dateret fra 1067 e.Kr. Referencer
Fuglholm

Fuglholm er en lille holm, ved den nordøstlige ende af Thyholm (Hvidbjerg Sogn, Struer Kommune). Den ligger i Kås Bredning i Limfjorden , overfor sydvestenden af Mors. Den er forbundet med Thyholm med en smal sandtange. Fuglholm indgår sammen med Munkholm Odde og Katholm Odde og Plethøj Plantage i en 87 hektar stor naturfredning der blev oprettet i 1978. Det fredede kystområde der er præget af krumodder og laguner er et yndet yngle og rasteområde for vade- og svømmefugle.
Geelskov

Ikke at forveksle med Gelskov. Geels Skov er en statsskov i Rudersdal Kommune. Vestsiden af skoven afgrænses af Nordbanen mellem Holte og Virum. Skoven krydses af Kongevejen, som således opdeler den i en østside og en vestside. Midtvejs, på dette stykke af Kongevejen ligger Geels Bakke, hvor der på begge sider er parkeringspladser med tilslutning til skoven. Fra Holte Station er der sti op i skoven. Skoven er året rundt et populært rekreativt grønt område i Region Hovedstaden. Skoven byder på hundeluftning uden snor, mountainbikestier, liverollespil, kælkning, tre bålpladser og en primitiv teltplads. Skoven er stiforbunden med naboskovene Kirkeskoven og Ravnholm Skov. Ved sydsiden af Geels Bakke står på østsiden en kopi af den oprindelige milepæl. Flere oldtidsminder er registrerede i skoven. Midt i skoven ligger Holtekollen, der i flere perioder, i årene 1947-1980, var i brug som skihopanlæg. I dag er kun en stor bakke tilbage. I Geels Skov, blev frisørægteparret Hildur Ruth Nielsen og Yngve Marinus Nielsen henrettet som stikkere to dage efter befrielsen. Hildur der var gravid i niende måned og Yngve efterlod sig en datter på 13 år. I østdelen af skoven er der sat pæle op til orienteringsløb. Referencer Eksterne henvisninger Geels Skov
Gjeller Sø

Gjeller Sø är en lagun på Gjeller Odde vid Limfjorden, omkring fem kilometer norr om Lemvig i Västjylland i Danmark. Gjeller Sø är en del av det Natura 2000-område som omfattar Nissum Bredning i Limfjorden. På grund av sitt läge, nära Nissum Bredning och Lem Vig, har Gjeller Sø bräckt vatten. Omedelbart söder om Gjeller Sø på Gjeller Odde ligger hembygdsgården och -museet Gjellergaard hembygdsmuseum. Källor Noter
Græsholm (Strynø Sogn)

For alternative betydninger, se Græsholm. (Se også artikler, som begynder med Græsholm) Græsholm også kendt som "Lille Græsholm" er en lille flad holm på 0,8 ha, der er ubeboet. Holmen har blandt andet en strandsø og øen er belagt med store sten. Kystlængden er 0,5 km. Holmen blev tidligere benyttet til høhøst af smeden på Strynø. Skarven har fra 1993 uregelmæssigt ynglet på holmen, som det eneste sted i det Sydfynske Øhav. Eksterne henvisninger Danmarks Miljøundersøgelser: Kolonirugende kystfugle, Græsholm Arkiveret 3. juli 2015 hos Wayback Machine
Feggeklit

Feggeklit er en markant 25 meter høj og cirka 1 km lang og 300 meter bred molersbakke med en østvendt klint på nordspidsen af øen Mors 22 km nord for Nykøbing Mors og lige syd for færgelejet ved Feggesund, hvor der er forbindelse til Thy. Halvøen, der er forbundet med selve Mors med en smal landtange, var i stenalderen en selvstændig ø; fra nordenden er den 3 km lange odde, Feggerøn, vokset ud i Feggesund. Toppen af Feggeklit er et næsten jævnt plateau på omkring 40 tønder land, mens vestsiden af bakken er græsklædt, men på østsiden træder moleret frem, og der kan tælles 146 lag af moler og vulkansk aske. I 1916 blev Danmarks første teglværk baseret på moler, Skarrehage Molerværk, placeret her. Et sagn fortæller, at Feggeklit var stedet, hvor Hamlet dræbte sin onde stedfar, Kong Fegge, som havde en kongsgård her. Kong Fegge havde slået sin bror ihjel i misundelse og giftet sig med hans hustru Geruth, og dermed blev han stedfar til Hamlet. Overleveringen siger, at Kong Fegge er begravet på toppen af Feggeklit, hvor en samling store sten stadig antyder en grav. I 1929 rejstes en mindesten for sagnfigurene. Halvøen er en del af Natura 2000-område 16 Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg. Et areal på 95 ha blev fredet i 1963. Fra 1854 til ca. 1870 søgtes i Feggeklit-området at etablere en større handelsstation Christiansholm, som bl.a. omfattede landbrug, kro, købmandsgård, grovvarehandel, pakhuse, bageri, smedje, teglværk, fiskeri, befordringscenter med færge, anløbssted for dampskibe og postekspedition. Ideen var en egentlig bydannelse i området, men planerne slog fejl, og i dag er der ingen rester tilbage af aktiviteterne. Kilder Eksterne henvisninger Feggeklit og Skarrehage Molerværk Arkiveret 19. maj 2010 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark Morsø Kulturmiljøatlas Arkiveret 12. februar 2005 hos Wayback Machine 16 Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg Arkiveret 26. januar 2012 hos Wayback Machine på naturstyrelsen.dk/ Arkiveret 28. januar 2011 hos Wayback Machine
Feggeklit

Feggeklit är en klint av moler i Danmark. Den ligger på norra sidan av ön Mors i Region Nordjylland, i den nordvästra delen av landet vid Limfjorden. Feggeklit är cirka en kilometer lång, 300 meter bred och ligger 25 meter över havet. Västra sidan är täckt med gräs medan östsidan är en klippvägg uppvisande inte mindre än 146 lager moler (diatomit) och vulkanisk aska från en vulkan som för cirka 54 miljoner år sedan låg i nuvarande Nordsjön. Toppen av Feggeklit består av moränlera. Innan landhöjningen tog sin början var Feggeklit en ö, som dock numera är förbunden med Mors via en låg landbrygga. Ett liknande näs på nordöstra sidan binder samman Feggeklit med Feggerøn. Terrängen runt Feggeklit är mycket platt. Den högsta punkten i närheten är 37 meter över havet, 2,6 km söder om Feggeklit. Närmaste större samhälle är Thisted, 13,6 km väster om Feggeklit. Från Feggeklit finns en färjeförbindelse över Feggesund till Thy. Delar av Feggeklit (95 hektar) fredades 1963 och är inte längre tillgängliga för allmänheten. Det är dock fortfarande tillåtet att besöka ″Kong Fegges grav″ längst upp på åsen. Feggeklit ingår i Natura 2000. Historia Enligt gamla sägner låg i äldre tid på Feggeklit en kungsgård, där några av Jyllands sagokungar sägs ha residerat. En av de mest frejdade var, enligt Saxo Grammaticus, kung Horvendil (Horwendillus). Han var gift med Gerutha, dotter till kung Hrörek av Lejre (Roricus), och hade med henne sonen Amlet (Amlethus). Men Horvendil mördades av sin bror Fenge (Fengo) – i sägnerna kallad Fegge – som därefter gifte sig med hans änka. Amlet, som genomskådade ränkspelet, tvingades spela galen för att rädda sitt liv. Till sist lyckades han dock hämna sin far och dräpa sin onde farbror. Fenge (″Fegge″) sägs enligt sägnen ligga begraven på toppen av Feggeklit, där en sten sattes upp 1929 för att markera platsen. William Shakespeares drama Hamlet, som skrevs omkring 1600, baserar sig på Saxos berättelse. Men i stället för Feggeklit på Mors lät Shakespeare handlingen utspela sig på Kronborg i Helsingør, som vid denna tid var välkänt i England på grund av öresundstullen. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Feggeklit.
Fjandø

Fjandø er en 0,4 km² lille ubeboet ø i den sydvestlige del af Nissum Fjord i Vestjylland. Øen ligger i forlængelse af halvøen Nørre Fjand og strækker sig ca. to kilometer ud i fjorden. Fordi den er dannet af strandvolde, ligner den ikke de lave græsøer, som man sædvanligvis ser i lukkede fjordområder, og der findes fugtige lavninger mellem de klitlignende strandvolde og tørre engbræmmer af varierende bredde uden for dem. Øen er et af de vigtigste reservater for kolonirugende kystfugle i Danmark, og dens karakteristiske hedeagtige vegetation bestående af blandt andet lyng, revling, blåtop og mosebølle holdes nede af græssende får om sommeren, så der er ideelle betingelser for ynglende og rastende fugle. Dens værdi som yngleplads er afhængig af en løbende bekæmpelse af ræv på øen, og fra 1. april til 31. august er der totalt forbud mod færdsel på øen og 100 meter uden om den. Dansk Ornitologisk Forening har observeret 174 fuglearter på øen, der er en del af Natura 2000-område nr. 65 Nissum Fjord, der både er habitat-, fuglebeskyttelses- og ramsarområde. Særligt på øens nordlige og østlige dele ligger der flere små vandhuller med blandt andet vegetation af tranebær, mosebunke, almindelig vandranunkel og kogleaks. Højeste punkt er fire meter over havets overflade. Referencer
Fjandø

Fjandø est une petite île inhabitée de 0,4 km2 au sud-ouest du fjord de Nissum dans l’ouest du Jutland. L’île est une extension de la péninsule Nørre Fjand et s’étend sur environ deux kilomètres dans le fjord. Parce qu’elle est formée de remparts de plage, elle ne ressemble pas aux îlots d’herbe basse que l’on voit habituellement dans les zones fermées des fjords, et il y a des creux humides entre les remparts de plage en forme de dunes et les bordures de prairie sèche de largeur variable à l’extérieur. L’île est l'une des plus importantes réserves pour les colonies d’oiseaux côtiers du Danemark. Sa végétation caractéristique de landes, composée entre autres de bruyères, de camarine noire, de molinie bleue et de myrtille des marais est entretenue en été par des moutons qui broutent. Il existe donc des conditions idéales pour la reproduction et le repos des oiseaux. Sa valeur en tant que lieu de reproduction dépend d’une lutte continue contre le renard sur l’île et du 1er avril au 31 août il y a une interdiction totale de la circulation sur l’île et dans un rayon de 100 m autour. La Société ornithologique danoise a observé 174 espèces d’oiseaux sur l’île. Celle-ci fait partie de la zone Natura 2000 n° 65 Nissum Fjord, qui est à la fois un habitat, une zone de protection des oiseaux et une zone de chasse. Surtout dans les parties nord et est de l’île il y a plusieurs petits trous d’eau avec, entre autres plantes, une végétation de canneberge, de canche cespiteuse et de bolbochoins. Le point culminant est à quatre mètres au-dessus du niveau de la mer. Notes et références Voir aussi Liens externes (da) Karl Bencke, « Fjandø », sur Lex – Danmarks Nationalleksikon (consulté le 28 novembre 2024). (en) « Fjandø », sur Mapcarta (consulté le 28 novembre 2024). (da) « Fjandø - kort på Krak », sur Krak.dk (consulté le 28 novembre 2024). (en) « Fjando Map, Weather and Photos - Denmark: island - Lat:56.3333 and Long:8.18333 », sur Getamap.net (consulté le 28 novembre 2024). Portail du Danemark Portail des îles Portail de l'ornithologie