NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Valhøj Skole

Valhøj Skole er en af seks folkeskoler i Rødovre Kommune. Nordøst for skolen ligger Rødovre Centrum og Rødovre Rådhus, nordvest for skolen ligger Rødovre Skøjtearena. Skolen blev opført i 1957, indviet 1958, og har løbende fået nye bygninger til, mens andre er revet ned. Under Den kolde krig var dele af kælderen udlagt som såkaldt sikringsrum – et kælderrum, der med kort varsel kan indrettes som beskyttelsesrum – til 925 personer. Skolen har i dag 10 klassetrin og 782 elever. Skolen har tre spor i indskolingen og mellemtrinnet, men fire spor i udskolingen. Referencer
Dansborgskolen

Dansborgskolen er en folkeskole, der ligger i Svendebjergkvarteret i den sydlige del af Hvidovre. Den er Hvidovre Kommunes sjette folkeskole. Skolen stod færdig i 1960-1962 og er opført efter tegninger af Helge Schønnemann. Navnet stammer fra Dansborggård, der tidligere lå på arealet. Gården udstykkede i 1920'erne en række villagrunde, der blev til Dansborg Villaby. Etableringen af en skole i området blev gennem flere år drøftet i sognerådet og nævnes eksempelvis i skolevæsenets årsberetning 1953/1954, men først i 1959 vedtog Hvidovre Kommunalbestyrelse at sætte gang i byggeriet. Samtidig påbegyndtes byggeriet af Gungehusskolen. Dansborgskolen skulle i særlig grad aflaste Risbjergskolen og Strandmarkskolen. Dansborgskolen er pr. 2025 tresporet skole og er opdelt i tre afdelinger: indskoling/SFO, mellemtrin og udskoling. Skolen har omkring 750 elever pr. 2025. Referencer
Avedøre Skole

Avedøre Skole er en dansk folkeskole i Avedøre, Hvidovre ved Frydenhøjstien. Skolen har 603 elever, og indeholder klassetrin fra 0. til 9. klasse. Skolen blev opført i august 1956, og er Avedøres fjerde skole. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside
Tommerup Skole

Tommerup Skole er en kommunal folkeskole beliggende i Tommerup i Assens Kommune på Fyn. Skolen udbyder undervisning fra 0. til 9. klassetrin. Historie Tommerup Skole blev etableret i 1867 under navnet "Folkets Hus" og fungerede i denne form indtil 1907, hvor den nuværende skolebygning blev taget i brug. Skolen består i dag af to fløje: B-fløjen, som benyttes til undervisning fra børnehaveklasse til 3. klasse, og A-fløjen, som anvendes til 4. til 9. klasse. I 2014 blev dele af bygningsmassen renoveret og udvidet. Skolen omfatter også et specialpædagogisk center med tilbud til elever med særlige behov. Undervisningen tilrettelægges delvist som projektdrevne forløb, og der afholdes temauger med faglige emner som naturfag, historie og geografi. Tommerup Skole har plads til cirka 300 elever. Data fra tidligere år viser, at skolen har haft et elevfravær under landsgennemsnittet. Se også Folkeskole Uddannelsesinstitution Tommerup Tommerup Efterskole Tommerup Stationsby Referencer
Aarupskolen

Aarupskolen er en folkeskole beliggende i Aarup på Fyn, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse og lægger vægt på trivsel, bevægelse og læring. Aarupskolen er en del af Assens Kommune. Der er plads til ca. 600 elever på Aarupskolen. Historie Aarupskolen blev indviet den 17. august 1968. I de efterfølgende årtier har skolen været en central institution i lokalsamfundet og gennemgået flere moderniseringer og tilpasninger i takt med ændringer i undervisningssektoren. I 2018 markerede skolen sit 50-års jubilæum med en stor fejring, hvor der blev afholdt åbent hus og arrangementer for tidligere og nuværende elever, forældre og medarbejdere. Festlighederne bød på optrædener, fællesskab og mulighed for at genopleve skolens historie gennem billeder og aktiviteter. Se også Folkeskole Uddannelsesinstitution Aarup Aarup Station Aarup Kommune Referencer
Skårup Skole

Skårup Skole er en folkeskole beliggende i Skårup, i Svendborg Kommune, Danmark. Skolen tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til og med 9. klasse, og er en del af det kommunale skolevæsen. Den betjener elever fra lokalområdet og har tilknyttet en SFO. Historie Der har været skolevirksomhed i Skårup siden 1800-tallet. Den lå tidligere i den vestlige del af byen og blev opført omkring midten af 1800-tallet. Bygningen fungerede som skole i en årrække, indtil nye skolebyggerier overtog funktionen i det 20. århundrede. Den nuværende Skårup Skole er et resultat af løbende udbygninger og tilpasninger til ændringer i elevtal og undervisningsstruktur. Referencer
2G shopping

Denne artikel bør gennemlæses af en person med fagkendskab for at sikre den faglige korrekthed. Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. 2G shopping er et shoppingcenter ved Glostrup Station. Centeret blev officielt indviet den 6. marts 2008 af Glostrups borgmester Søren Enemark, men allerede i december 2007 åbnede de første butikker, thansen.dk, Zoodom og Skousen. I januar åbnede supermarkedet Lidl op og i marts begyndte alle de andre butikker at lukke op. De foreløbige butikker i 2G Shopping er: thansen.dk, ZooDom, Skousen, Lidl, Sunset Boulevard, Louis Nielsen, Bianco Footwear, BriSu, Café Rey, Sven Michelsen Chokolader, Netto, MaxiZoo og G2 Frisør. Derudover findes der en smykkeforretning og en tøjforretning. 2G shopping er et center fordelt på 2 plan. Alle butikker på plan 2 er nu lukket, og plan 2 bliver mest brugt som gennemgang mellem Glostrup Station og Netto / MaxiZoo som ligger ud til parkeringspladsen ved 2 plan. Selskabet der ejede 2G Shopping i slut 2009, gik konkurs. Fitness World har overtaget lokalerne hvor Skousen, Zoodom og thansen.dk lå. MaxiZoo er flyttet til det nye omgivelser ved Hovedvejen 179-183. I dag er der kun fire lejemål der er lejet ud til erhvervsdrivende, resten af centeret står tomt hen og har gjort det i mange år. 2G Shopping har aldrig opnået den succes som ejerne bag ønskede. Referencer
4. Maj Kollegiet i Aarhus

4. Maj Kollegiet i Aarhus er et studenterkollegium beliggende på Fuglesangs Allé 24 i Aarhus. Kollegiet er stiftet af Frihedsfonden som det første af i alt ni 4. Maj Kollegier i Danmark. Som kollegianer optages unge, der søger en uddannelse i Aarhus-området. Efterkommere af aktive deltagere i det danske folks modstandskamp mod den tyske besættelsesmagt under 2. Verdenskrig har fortrinsret til optagelse på kollegiet. Kollegiet har 55 værelser. 4. Maj Kollegiet er opført 1949-1950 og tegnet af arkitekt C.F. Møller, som også er arkitekten bag kollegiets nærmeste naboer: Handelshøjskolen i Aarhus, Det Jyske Musikkonservatorium, Tandlægekollegiet, Møllevangskirken og ikke mindst Universitetet som ligger i gåafstand fra kollegiet. Stedet har egen grønnegård med gamle træer, og lige uden for hoveddøren ligger Tjørnelunden – en smuk lille mindepark. Kollegiets nuværende administrator er Løtte Østergreen-Johansen. Kollegiets portner er John Nielsen. Levende monument Kollegiet er stiftet af Frihedsfonden til minde om Danmarks frihedskamp 1940-45. Dette ses bl.a. ved værelser og fællesrum er opkaldt efter frihedskæmperne, og ligeledes hænger der på gangene plancher om frihedskampen. Kollegiet højtideligholder besættelsestidens mindedage, f.eks. 9. april og 4. maj. Der er årligt også studietur på kollegianerne til et sted der var betydningsfuldt under 2. Verdenskrig, fx Prag, München og Normandiet. I kollegiets formålsparagraf står der: Tjørnelunden Foran kollegiet ligger den mindre mindepark Tjørnelunden. I en mindelund ved kollegiet er der flere mindetavler og mindesmærker. Mindeparken er som en inskriptionen lyder: Aarhus By rejste dette minde om frihedskampens ofre 1940 – 1945. En inskriptionen lyder: Hørte du råbet menneske bror rejs dig af støvet blir i din jord En anden inskriptionen lyder: Drenge I drenge som døde I tændte for Danmark i dybeste mulm en lysende morgenrøde -Kaj Munk Kendte beboere Inge Eriksen, forfatter Ulrik Federspiel, tidl. ambassadør og departementschef Tøger Seidenfaden, tidl. chefredaktør Lotte Mejlhede, journalist og korrespondent Eksterne henvisninger Kollegiets officielle hjemmeside Arkiveret 3. oktober 2009 hos Wayback Machine Foreningen Venner af 4. Maj Kollegiet i Aarhus Arkiveret 30. juni 2009 hos Wayback Machine 4. Maj Kollegiernes officielle hjemmeside Arkiveret 22. oktober 2020 hos Wayback Machine
4. Maj Kollegiet i Horsens

4. Maj Kollegiet i Horsens er et kollegium, der blev indviet 4. maj 1949, som det første af de ni kollegier, der blev opført med støtte fra Frihedsfonden. Kollegiet er beliggende på adressen Geneesgade 1 og administrationen har adresse i VIA University College I forhold til de andre kollegier i Horsens, så er 4. Maj Kollegiet et lille kollegium med plads til 38 beboere, som er fælles om alt undtagen deres værelser og køkkenskabe. Derfor lægges der meget stor vægt på frihedskampens kendetegn "Fællesskab, demokrati og frisind". 4. Maj Kollegiet i Horsens optager, som det første 4. Maj kollegium, også unge studerende fra andre lande. Formålet med det er, at give de unge mulighed for at lære at leve og arbejde sammen i et internationalt samfund med frihed for alle – uanset nationalitet og tro. Det sker ud fra den betragtning, at: "Uden frihed for alle, vil der hele tiden være nogen der kæmper en kamp for at opnå frihed" og ud fra troen på at det kun er gennem Fællesskab, demokrati og frisind at kampen for frihed kan vindes. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 16. januar 2019 hos Wayback Machine
4. Maj Kollegiet i Odense

4. Maj Kollegiet i Odense, også kaldt Frihedskollegiet, er et af de ni 4. Maj-Kollegier, som blev opført i hele Danmark kort efter 2. verdenskrig, med støtte fra Frihedsfonden. Kollegiet blev således oprindeligt bygget bl.a. for at minde om frihedskampen, samt skabe bedre udviklingsmuligheder for fremtidige generationer. Flere af kollegiets værelser er navngivet efter personer som medvirkede i frihedskampen og det illegale arbejde under krigen. Referencer
Fårup Kirke (Randers Kommune)

For alternative betydninger, se Fårup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fårup Kirke) Fårup Kirke er sognekirken i Fårup Sogn, Randers Nordre Provsti i Århus Stift. Den ligger i landsbyen Fårup lidt nordvest for Randers i Randers Kommune; indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Nørhald Herred i Randers Amt. Beskrivelse af kirken Kor og skib er opført i romansk tid af kridtstenskvadre og enkelte granitkvadre. Norddøren anes i murværket, syddøren er stadig i brug men rundbuestikket er delvist skjult af våbenhusets loft. Skibet er blevet forlænget i romansk tid. I sengotisk tid fik kirken tilføjet tårn, som blev nedrevet i 1742. Våbenhuset er ligeledes fra sengotisk tid, den fladbuede dør sidder i tvilling-spidsbuet spejl, flankemurene har savskiftegesimser, i østmuren er der vinduer i to etager. I sengotisk tid fik kor og skib indbygget hvælv. Den falsede korbue er bevaret med skråkantprofilerede kragsten og sokler. Altertavlen fra omkring 1900 har et maleri efter Carl Bloch. Prædikestolen er fra 1634. I kirken ses et epitafium i akantusbarok fra omkring 1700 over rådmand Niels Jensen Schiøtt og hustru Else Klog. I korbuen afdækkede Magnus Petersen kalkmalerier i 1889-90, de blev genrestaureret af Egmont Lind i 1938. Kalkmalerierne dateres til 1225-50. I korbuens top ses Korslammet i medaljon, omkring Korslammet ses to medaljoner med Kain og Abel, korbuen er ornamenteret med korsblomster. I nordvangen ses Abel med glorie og et ret stort lam i favnen, på medaljonens kant står GRATUM MUNUS DEDIT IMMACULAT (:gav gerne det ubesmittede offer). I sydvangen ses Kain, det er bemærkelsesværdigt, at også han har glorie, han holder et kornneg i favnen, på medaljonens kant står REUS INVENTUS FRA (:fundet skyldig i brodermord). De gotiske hvælvinger har dekorativ udsmykning med dobbelt bueslag og blade fra omkring 1500; i korets nordkappe ses en stiliseret pelikan. I skibets første fag ses rosetter i østkappen. I sviklerne ses dekorative udsmykninger om svikkelhullerne. En del af svikkelhullerne er dekoreret med en kirkelignende form med kors på taget. Desuden ses en løbende figur med et redskab i hånden; det kunne være Døden med leen eller en håndværker med et redskab. Endelig ses en firkantet rød form, hvor svikkelhullet danner en hale. Den romanske granitfont har palmetteornamenter under rundbuefrise på kummen. Fonten er medtaget i Mackeprang under "Almindelig del" side 49 som eksempel på fonte med palmetter. Fonten er ikke registreret i Mouritz Mackeprangs Danmarks middelalderlige Døbefonte. Galleri Kilde Teksten er baseret på "Fårup kirke" Arkiveret 2. april 2016 hos Wayback Machine hos Nordenskirker.dk der har frit materiale. ("Tilladelse til materiale fra Nordenskirker.dk") Eksterne henvisninger Fårup Kirke Arkiveret 6. februar 2017 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Om kirken Arkiveret 16. januar 2017 hos Wayback Machine side 879 hos Trap, Kongeriget Danmark, 3. udgave, 4. bind : Hjørring, Thisted, Aalborg, Viborg og Randers Amter
A.N. Hansens Palæ

(A.N.) Hansens Palæ er et senklassicistisk palæ på hjørnet af Fredericiagade og Bredgade i den del af Københavns indre by, der kaldes Frederiksstaden. Det har adresse Fredericiagade 21. Palæet er opført 1835 ved kgl. hofbygmester Jørgen Hansen Koch for den rige grosserer A.N. Hansen. Palæet er hvidpudset, i to etager og i en streng stil, der formentlig er inspireret af Karl Friedrich Schinkels huse i Berlin. Efter A.N. Hansens død i 1873 overtog den ældste søn, grosserer Alfred Hansen, palæet og havde det indtil sin død 1893. Dernæst blev etatsråd Augustin Gamél ejer af huset. Senere blev palæet domicil for forsikringsselskabet Fjerde Sø. Palæet blev fredet 1939 (indtil 1980 i klasse B, dvs. kun det ydre). Kilder Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen Arkiveret 3. marts 2016 hos Wayback Machine
Hansen Mansion

The (A. N.) Hansen Mansion (Danish: A. N. Hansens Palæ) is a Neoclassical town house in the Frederiksstaden neighbourhood of central Copenhagen, Denmark. Completed in 1835 to designs by Jørgen Hansen Koch, it now houses a fashion innovation centre. History Site history The site was formerly part of a larger property owned by the Porcelain Factory. This large property was listed in Copenhagen's new cadastre as No. 226 in St. Ann's East Quarter. The corner property was later referred to as No. 226A. It was listed in the new cadastre of 1806 as No. 281 in St. Ann's West Quarter, and belonged to distiller Jonas H. Gede at that time. A warehouse was constructed at the site in 1806. It was later acquired by consul Peter Saabue. A, N. Hansen and his house In 1934, Saabye sold it to Andreas Nicolai Hansen. The present building on the site was constructed for him in 1835 with the assistance of Royal Master Builder Jørgen Hansen Koch. In 1837, Hansen purchased the country house Kokkedal north of Copenhagen. In 1843, he replaced it with Øregård. Hansen's household consisted of 223 people at the 1840 census. They were Andreas Hansen, his wife Emma Eliza Hansen, their nine children (aged one to 13), two male servants, six maids, three children of two of the servants and 35-year-old Judithe Marie Goldschmidt. Hansen resided in the mansion until his death in 1873. His wife died at Øregård in 1865. Their son Octavius Hansen resided on the ground floor with his family from 198+- ;aru Hansen, who had become a widow in 1866, resided in the building from 1871. Edmund and Alfred Hansen The building was after Hansen's death in 1873 passed on to his son Edmund Hansen. In 1876, he sold the house to his elder brother Alfred Hansen. Alfred Hansen's former home at Sankt Annæ Plads 17 was taken over by his younger brother Harald Hansen. Later history The coffee wholesaler and dairy owner A. C. Gamél (1839–1904) lived at Fredericiagade 21 from 1895 to 1904. The insurance company Fjerde Søforsikring was later based in the building. The architect Mogens Tøgern was appointed with refurbishing the building in 1936. Architecture The mansion is constructed in brick with two storeys above a walk-out basement. It has a five-bays-long principal facade towards Fredericiagade and a nine-bays-long secondary facade towards Bredgade. It is designed in a strict Late Neoclassical style which was probably inspired by Karl Friedrich Schinkel's buildings in Berlin. The building was listed as Class B in 1939. KICK The building now houses KICK, an innovation centre for collaboration between the European and Chinese fashion industries. It was opened in May 2013 as a collaboration between Kopenhagen Fur and Danish Fashion and Textile. Further reading Monrad Møller, Anders and Falcon Møller, Dorthe: Fjerde Sø 1863 - 1864. Forlaget Faalcon (1988) References External links Renderings in the Danish National Art Library
Aarhus Tech

Aarhus Tech (indtil 2011 Aarhus tekniske Skole) er en teknisk skole i Aarhus og Viby. Skolen blev grundlagt som Prins Frederik Ferdinands Tegne- og Søndagsskole i 1828. Siden er skolen vokset, så den er i dag er blandt landets største tekniske skoler med 3.600 årselever. I 2002 fusionerede skolen med AMU Østjylland. Ydermere fusionerede Aarhus Tech med Langkaer Gymnasium i 2018, hvor det fik navnet Aarhus Gymnasium, Tilst. Aarhus Tech udbyder 27 erhvervsuddannelser, 17 EUX-uddannelser, 4 gymnasiale uddannelser, 2 10.-klasser samt hundredvis af AMU-kurser. Årligt omsætter skolen for 340 mio. kr. (2017), og den beskæftiger 555 ansatte. Skolen drives som selvejende institution. Skolen er fysisk placeret i tre forskellige bydele i Aarhus med skoler på Kileparken 25, Dollerupvej 2-4, Hasselager Allé 2, Hasselager Allé 10 og Halmstadgade 6 (Hovedafdelingen). Eksterne henvisninger Aarhus Tech Arkiveret 21. april 2011 hos Wayback Machine Aarhus Gymnasium Arkiveret 8. marts 2019 hos Wayback Machine
Aarhus Tech

Aarhus Tech (until 2011 Aarhus Tekniske Skole) is a technical school in Aarhus, which provides secondary education and vocational education. Aarhus Tech offers degrees in 34 disciplines in vocational studies, from masonry and welding to clothing design and cooking. The annual budget is DKK 410 mio. and the school employs 650 people. It is managed as a private institution. The school comprises buildings on three separate sites in Aarhus, but the main campus is located on Christiansbjerg in Business Park Skejby, Aarhus N. History The college was founded as "Prinds Frederik Ferdinands Tegne- og Søndagsskole" in 1828. Through a series of mergers, the school has since grown to become one of the largest technical colleges in Denmark, with 3800 students (2014). In 2002, the college merged with AMU Østjylland. In 2014, Aarhus Gymnasium, Teknisk Gymnasium Christiansbjerg, and Teknisk Gymnasium Aarhus Midtby merged into Aarhus Tech. Prior to the merger, Teknisk Gymnasium Christiansbjerg (TGC) had offered a three-year technical exam program (HTX) since 1984. Notable students Anders Eggert (TGC) References
AQUA Akvarium og Dyrepark

AQUA Akvarium og Dyrepark er et ferskvandsakvarium og zoologisk center i Silkeborg bygget i 1993 (hvor det var Nordeuropas største ferskvandsakvarium). Akvariet og dyreparken viser livet i de danske ferskvandsøer og -vandløb såvel i store indendørs akvarier fyldt med fisk som uden for i søer, hvor man blandt andet finder oddere, gedder, lappedykkere, og bævere. Et gennemgående tema hos AQUA er dyrelivets tilpasningsevne under miljømæssige forandringer, herunder forurening. Centeret ligger i tilknytning til Ferskvandscentret, der er beliggende i det tidligere sanatorium tæt ved Gudenåen, i den sydlige ende af Silkeborg. Syd for dyreparken, i området ned mod Vejlsø og Brassø, og over til Remstrup Å ligger Vådbundsarboretet AQUA Akvarium og Dyrepark er et af det statsstøttede videnspædagogiske aktivitetscentre. Referencer Eksterne henvisninger AQUA Akvarium og Dyrepark Arkiveret 5. oktober 2020 hos Wayback Machine
Aa Mølle

Aa-Mølle er en ca. 500 år gammel fredet vandmølle beliggende ved Nissum Bredning. Den er en af de bevaringsværdige gamle møller, som Nationalmuseet har fredet. Møllen malede for sidste gang i 1953. Møllens historie går tilbage til 1400-tallet, da priorinden på Gudum Kloster ønskede en mølle. Den ældste mølle var en underfaldsmølle, som blev skyllet bort under et voldsomt tøbrud i 1829 og genopført som en brystfaldsmølle. Den bevaringsværdige mølle blev købt af Nationalmuseet i 1961 og siden overdraget til Lemvig museum og i 1978 overtog foreningen Danske Møllers Venner Aa-Mølle. I forbindelse med en restaurering af møllen og anlæggelse af en ny Møllesø er der etableret en overfaldsmølle. Møllen har på det ene hjul et gangtøj, der repræsenterer den gamle romerske trækform (Beigthon Drive). I 1995 nedsætter Gudum sogneforening et udvalg, der i samarbejde med Danske Møllers Venner gik i gang med planlægningen af og restaureringen af Aa-Mølle. Dette arbejde stod færdigt i 1999. Møllen er beliggende i Gudum Sogn på Remmerstrandvej 188, 7620 Lemvig. Møllen i dag Foruden at trække en melkværn, trækkes der også ved undertræk en skallekværn(gruben). Det andet vandhjul driver også en kværn på kværnloftet, gennem et 2 trinsovertræk med en del af gangtøjet anbragt på gearloftet over hanebjælkerne. Dette gangtøj trækker desuden en valse og et hejseværk samt i nederste etage en melsigte. Se også Vandløb med Aa Litteratur Trap Danmark (1951) bind 22 Aa Mølle på Gudum Sogns hjemmeside Arkiveret 2. oktober 2013 hos Wayback Machine
Aa Mølle

Aa Mølle är en av Nationalmuseet kulturskyddad vattenkvarn, som ligger vid Nissum Bredning i Gudum socken i Lemvigs kommun i Västjylland i Danmark. Kvarnen var i drift till 1953 och blev byggnadsminne 1959. Kvarnens historia går tillbaka till slutet av 1400-talet, då abbedissan på Gudum Kloster lät anlägga en kornkvarn. Den tidigare kvarnen låg från början en halv kilometer längre österut än den nuvarande platsen. Den var en underfallskvarn. Den ödelades av en stormflod 1839 och en ny kvarn, en bröstfallskvarn återuppfördes på nuvarande plats. Också mjölnarens bostadshus byggdes 1839. År 1889 byggdes bostadshuset ut med en flygel i väster. Kvarnhuset är byggt i korsvirke med halvvalmat stråtak. Sockeln består av kallmurad natursten. Kvarnen är fortfarande funktionsduglig. I kvarnen finns olika inventarier bevarade, som kvarnar, mjölsiktar, en triör, stjärn- och kronhjul, havrevalsar och en stenkran. Aa Mølle köptes av Nationalmuseet 1964. Den restaurerades 1965–1975 och överlämnades därefter till Lemvigs kommun, som i sin tur sålde den 1978 till Foreningen Danske Møllers Venner. Mellan 1994 och 1999 genomförde Gudum Sogneforening och Foreningen Danske Møllers Venner en större restaurering och byggde en ny kvarndamm, ungefär hälften så stor som den tidigare. Vattnet tas från en borrad brunn. Källor Aa Mølle på www.kulturarv.dk
Arena Aabenraa

Arena Aabenraa , tidligere Aabenraa Idrætscenter eller Aabenraahallerne er et idrætscenter i Aabenraa, der blandt andet inkluderer en hal til f.eks. håndbold, en svømmehal og et vandland. Hallen bruges blandt andet af SønderjyskE Håndbolds damehold. Efter en ombygning i 2017 skiftede centeret navn til Arena Aabenraa. Referencer Eksterne henvisninger Idrætscentrets hjemmeside
Aabenraa Idrætscenter

L’Aabenraa Idrætscenter est un hall omnisports situé à Aabenraa, dans la région du Danemark-du-Sud. Le club de handball du SønderjyskE Håndbold, qui évolue en Håndboldligaen, y réside. Événement Notes et références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du handball Portail de la natation Portail du Danemark
Aabenraa Kirkegård

Aabenraa Kirkegård ligger på Næstmark 19 i Aabenraa og hører under Åbenrå Sogn. Det er en af de 5 Centralkirkegårde i Danmark. Her ligger 144 britiske og 7 polske flyvere begravet. 4 amerikanere blev efter krigen gravet op og ført væk, enten til USA eller en amerikansk gravplads i Belgien. Kendte begravet på Aabenraa Kirkegård Jomfru Fanny Nikolaj Andersen Georg Buchreitz Franciska Clausen Frits Clausen Karl S. Clausen H.P. Hanssen I.P. Junggreen Camma Larsen-Ledet Galleri Eksterne henvisninger Åbenrå Sogns side om kirkegården Aabenraa Kirkegård på gravsted.dk Aabenraa Kirkegård – Cemetery Aabenraa Kirkegård – Cemetery