NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ørbæklunde

Ørbæklunde är ett danskt slott, i närheten av Nyborg. Ørbæklunde bildades av Poul Laxmand genom en sammanslagning av flera gårdar och fick status som herrgård omkring 1500. Den nuvarande huvudbyggnaden byggdes på 1560-talet av Henrik Friis, och invigdes 1593 av dennes son Nils Friis. Huvudbyggnaden är av rött tegel på en grund av granit och har rött tegeltak med trappgavlar. Längs den översta våningen finns en gång med embrassyrer som användes vid försvaret av herrgården. Mot borggården finns tre fyrkantiga torn mot norr och mot syd finns ett oktogonalt trapptorn med spiraltrappa och en kopparklädd takspira. Vinkelrätt mot huvudbyggnaden finns en mindre flygel från 1650 som senare har förlängts mot norr. Slottet renoverades på 1880-talet och 1953 renoverades huvudbyggnaden. Slottet och 42 hektar åkermark är kulturskyddade sedan 1971. Källor Fyenska renässansborgar, August Hahr Noter
Østerskær

Østerskær er et skær, som er det østligste punkt i Danmark og et af Danmarks yderpunkter. Geografi Skæret er det østligste område i Ertholmene i det sydlige Østersøen og knap 300 m ud for hovedøen Christiansøs østkyst. Østerskær ligger cirka 18 km nordøst for Gudhjem på nordøstkysten af Bornholm og 170 km sydøst for København. Omkring det ubeboede skær ligger yderligere 3 mindre klipper. Ertholmene udgør et kommunefrit område som forvaltes direkte af det danske forsvarsministerium. Østerskær sammen med hele Ertholmene er et naturbeskyttelsesområde, og kun de beboede øer må besøges, mens der råder landgangsforbud på skæret. Historie I 1977 klassificeredes hele Ertholmene som Ramsarområde (Ramsar site no. 165), da de udgør Danmarks eneste yngleområde for lomvie (Uria aalge) og alk (Alca torda). Den 21. april 1999 fik Danmark fastslået sine territorialgrænser af FN ved "Executive order nr 242", og Østerskær indgår heri med tre punkter. Noter
Østerskær

Østerskær är ett skär i sydöstra Danmark. Skäret är landets östligaste plats och en av Danmarks ytterpunkter. Geografi Skäret ligger i södra Östersjön cirka 170 km sydöst om Köpenhamn och cirka 18 km nordöst om ön Bornholm bland ögruppen Ertholmene (svenska Ärtholmarna). Den obebodda Østerskær ligger cirka 290 meter öster om huvudön Christiansø, omkring skäret ligger ytterligare 3 mindre kobbar. Även om Ertholmerne geografiskt ligger inom Bornholms regionskommun utgör ögruppen ett kommunfritt område och förvaltas direkt av det Danske forsvarsministeriet (försvarsdepartementet). Østerskær tillsammans med hela Ärtholmarna är ett naturskyddsområde och endast de bebodda öarna får besökas medan det råder landstigningsförbud på skäret. Historia 1977 klassades hela Ärtholmarna som Ramsarplatser (Ramsar site no. 165) då de utgör Danmarks enda häckningsplatser för sillgrissla (Uria aalge) och tordmule (Alca torda). Den 21 april 1999 fastslogs Danmarks territorialgränser av FN genom "Executive order nr 242" och Østerskær blev Danmarks östligaste plats. Referenser Externa länkar Bild över området﻿
Bjørnholt Skov

Bjørnholt Skov er en godt 66 hektar stor skov, beliggende kun ca. 1 km øst for Nordskoven mellem Sejs og Hårup, på begge sider af Borgedalsvej, og er en del af Silkeborgskovene. Bjørnholt Skov blev overtaget af Silkeborg Statsskovdistrikt fra det daværende Fredningsplanudvalg i 1976. Mellem Nordskoven og Bjørnholt ligger de fredede lyngbakker Sindbjerg og Stoubjerg. Bjørnholt Skovligger i et ”Område af særlig landskabelig interesse” og er levested for rødlistede (truede og næsten truede) arter; Okkergul pletvinge (sommerfugle), smal blomsterbuk (insekter) som er kritisk truet og vokshatte-arter; gulfodet-, tyndbladet-, sortdugget- og stinkende vokshat og er hovedsagelig granskov. De §3-beskyttede naturarealer i Bjørnholt Skov skal naturligvis drives, så de bevares som sådanne. Der findes følgende særlige anlæg for friluftslivet: Pistol-skydebane og træningsbane for gravhunde. I nordenden af skoven ligger et overdrev, og langs vejen er der rester af gammel stævningsskov. I bakkerne er der rester af tidligere råstofgrave, hvor der er gravet grus, men i begyndelsen af 1900-tallet blev der udvundet brunkul. Kilder Eksterne henvisninger Bente Rytter: Hårupskoven Arkiveret 19. maj 2021 hos Wayback Machine
Jens Otto Krags Plads

Jens Otto Krags Plads er en plads beliggende centralt i Randers, Østjylland, og er navngivet efter den danske statsminister Jens Otto Krag, som havde sit barndomshjem i Stemannsgade 11. Pladsen blev indviet den 1. maj 2009 af daværende borgmester Henning Jensen Nyhuus. I 2019 blev der anlagt en strandeng omkring Jens Otto Krags Pl. sammen med andre byfornyende initiativer i Randers Midtby. Strandengen har været omdiskuteret i lokalområdet, men bevares indtil videre. Blandt andet i anledning af afholdelsen af Randers Festuge fra 13-21. august 2021, er Randers-bogstaverne blevet flyttet fra deres almindelige placering ved Randersbro til strandengen ved pladsen. Flere større uddannelses- og kulturinstitutioner er beliggende omkring Jens Otto Krags Pl., såsom Underværket, Via University College Randers og Randers Kulturhus (som har en stor facade mod pladsen). Referencer
Kaslunde

Kaslund eller Kaslunde er en landsby samt ejerlav i Barløse Sogn, Båg Herred; nu i Assens Kommune på Vestfyn. Stednavnet er i 1468 registreret på formen Kalslund, og betydningen er lille skov med kalve. Kaslund Mejeri blev oprettet som andelsmejeri i 1875. I 1929 blev der rejst en mindesten for oprettelsen, og der blev senere tilføjet: »Nedlagt 1940«. Kaslund Skole blev opført og indviet i 1878 til aflastning for Barløse Sogneskole, da børnetallet var stærkt stigende. I 1910 oprettedes der en forskole, der havde lærerinde fælles med Barløse. Både Barløse og Kaslunde hører nu til Salbrovad skoledistrikt. (Skolen bestod til mindst 1958. Skolen: Barløsevej 99. Forskolen: Barløsevej 101). Referencer
Christians Kirke

For alternative betydninger, se Christianskirken. (Se også artikler, som begynder med Christianskirken) Ikke at forveksle med Christians Kirke (Aarhus). Christians Kirke er en kirke for enden af Strandgade på Christianshavn. Kirken er opført 1754 – 1759 og hed oprindeligt Frederiks Tyske Kirke, da den i mange år tjente som kirke for den tyske menighed på Christianshavn (mens Skt. Petri Kirke var og er for tyskerne i København). Kirken skiftede i 1901 navn til "Christians Kirke". Historie Frederiks tyske kirke blev bygget af den tyske menighed på Christianshavn. Menigheden holdt til i Vor Frelsers kirke til den søgte Christian den 6. om tilladelse til at bygge egen kirke på Christianshavn. Kongen skænkede en tidligere saltværksgrund for enden af Strandgade til menigheden og insisterede på at kirken i udstyr og placering var efter hans ønske. Christian 6. gav lov til at oprette et lotteri for at skabe økonomisk grundlag for byggeriet. Derfor har kirken i folkemunde heddet "Lotterikirken". Kirken blev brugt af Christianshavns tyske menighed til den blev nedlagt i 1886. Fra 1901 har kirken været sognekirke for Christians Sogn, som omfatter en del af Christianshavn og Slotsholmen. Kirkebygningen Kirkebygningen er tegnet af Nicolai Eigtved og blev efter hans død opført under ledelse af hans svigersøn, kongelig bygmester Georg David Anthon. Bygningen er rektangulær med et tårn ved hovedfacaden, den nordre langside. Tårnet er med spir 70 m højt. Spiret kom på i 1769 og er tegnet af G.D. Anthon. Interiør Kirkerummets indretning er meget speciel. Den er efter tysk mønster en prædikenkirke, hvor tilhørerpladserne er arrangeret næsten som i et teater. Langs øst-, nord- og vestvæggene er der pulpiturer i tre etager med kongestolen midt for indgangsdøren. Alter, prædikestol og orgel er placeret over hinanden på sydvæggen. Døbefonten af norsk marmor står til venstre for alterbordet. Kirkeskib Kirkeskibet Livingstone er udført af sømand Ola Andersson. Født i Løderup i Skåne 1866-08-09 – død i København 1944-03-08. Gravminder Der findes flere gravmæler i Frederiks tyske kirkes krypt. Et af de største er familien Heerings familiegravsted. Der er gravlægninger fra 1761 til i dag. Ikke længere i kiste, men i urne. Det ses på navne og blomsterne i kryptens gulv. Christians Kirkes krypt bliver stadig brugt som gravplads. En ny er Link Wrays, den første til at spille rockguitar på en ny måde. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Danmarks Kirker, København, bind 4: Christians kirke. s.73-285, Nationalmuseet 1973-75 Christians Kirke hos KortTilKirken.dk Christians Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Christianskirche (Kopenhagen)

Die Christianskirche (dänisch Christians Kirke) ist eine 1754–1759 im Rokokostil errichtete Kirche in Christianshavn in Kopenhagen. Benannt ist sie nach dem dänischen König Christian IV., der Christianshavn 1611 gegründet hatte. Baugeschichte Das Bauwerk des Architekten Nicolai Eigtved ist eine Querkirche mit Kanzelaltar, doppelten Hufeisenemporen und einer Akustik, die es zu einem beliebten Austragungsort von Konzerten und Theateraufführungen macht. Bis 1901 hieß das Gebäude offiziell „Frederiks deutsche Kirche“ (Frederiks Tyske Kirke) und diente der deutschsprachigen Minderheit als Kirche. Heute ist sie eine normale Pfarrkirche der Dänischen Volkskirche. Die Kirche ist auf der ganzen Fläche durch eine Krypta unterkellert, die zur Aufnahme von Grabstätten dient und bis heute als Bestattungsort genutzt wird. Orgel Die erste Orgel wurde 1759 von Hartvig Jochum Müller erbaut. Sie ist als oberer Teil in den Kanzelaltar integriert. Imanuel Starup erbaute 1917 im historischen Orgelgehäuse ein neues Instrument mit pneumatischer Traktur. Dieses wurde wiederum 1976 durch einen Orgelneubau von Poul-Gerhard Andersen ersetzt, ebenfalls im historischen Prospekt. Von der Nachfolgefirma P. G. Andersen & Bruhn wurde die Orgel 1996 renoviert und 2011 mit einer elektronischen Setzeranlage ausgestattet. Frobenius Orgelbau baute 2018 alternativ zur mechanischen Spieltraktur auch eine elektrische Spieltraktur ein, die es ermöglichte, einen zweiten beweglichen Orgelspieltisch im Kirchenschiff aufzustellen. Die Disposition (II/P/33) lautet: Koppeln: I/II, I/P, II/P Traktur: Schleifladen, elektrische Registertraktur mit 4 x 2000 Setzerkombinationen; mechanische Spieltraktur für den stationären Spieltisch, elektrische Spieltraktur für den beweglichen Spieltisch Anmerkungen Bildergalerie Weblinks https://www.christianskirke.dk/ Einzelnachweise
Iglesia de Cristián (Copenhague)

La iglesia de Cristián (en danés, Christians kirke) es una iglesia rococó en el distrito de Christianshavn, en Copenhague, Dinamarca. Fue construida entre 1754 y 1759 por el arquitecto Nicolai Eigtved. Su nombre original fue iglesia alemana de Federico, debido a que fue fundada por Federico V para servir de templo a la comunidad alemana de Christianshavn. Tuvo esa función hasta 1886. Desde 1901 es una parroquia de la Iglesia de Dinamarca y ese mismo año cambió oficialmente su nombre, en honor de Cristián IV, fundador de Christianshavn en 1611. También es conocida popularmente como "la iglesia de la lotería" y la "iglesia teatro". Entre sus particularidades, la iglesia es más ancha que larga; el altar, el púlpito y el órgano se encuentran en un mismo punto, y su disposición interior recuerda la de un teatro. Referencias Den Store Danske. «Christians kirke» (en danés). Consultado el 28 de abril de 2014. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una galería multimedia sobre Iglesia de Cristián.
Église de Christian

L’église de Christian est une église de Copenhague, au Danemark, située dans le quartier de Christianshavn. Elle fut construite pendant la période 1754 – 1759 et se nommait originellement église allemande de Frédéric, et a servi pendant de nombreuses années d'église à la communauté allemande de Christianshavn (tandis que l'église Saint Pierre était et est toujours destinée aux Allemands de Copenhague). L'église changea de nom en 1901 pour « église de Christian ». Histoire L'église allemande de Frédéric fut construite par la communauté allemande de Christianshavn. La communauté se retrouvait dans l'église de Notre-Sauveur jusqu'à obtenir la permission de Christian VI de construire sa propre église sur Christianshavn. Le roi fit don du terrain de la saline au bout de Strandgade à la communauté et insista que l'église soit façonnée et placée selon ses souhaits. Christian VI donna l'autorisation d'organiser une loterie pour constituer l'assise économique de la construction. C'est pourquoi l'église est surnommée l'église de la loterie. L'église fut utilisée par la communauté allemande de Christianshavn jusqu'à être destituée en 1886. Depuis 1901, l'église est l'église de la paroisse de Christian, qui comprend une partie de Christianshavn et de Slotsholmen. Construction de l'église Le bâtiment a été dessiné par Nicolai Eigtved et fut construit après sa mort par son gendre, le constructeur Georg David Anthon. Le bâtiment est rectangulaire avec une tour sur la façade principale, dans la direction nord. La tour est, avec la flèche, haute de 70 m. La flèche fut installée en 1769 et a été dessinée par G.D. Anthon. Intérieur L'aménagement de l'espace de l'église est particulier. Selon le modèle allemand, c'est une église de prêche, où les places des auditeurs sont organisées quasiment comme dans un théâtre. Le long des murs est, nord et ouest, on trouve des loges sur trois étages avec la chaise du roi au milieu de la porte d'entrée. l'autel, la chaise de prêche et l'orge sont placés les uns au dessus des autres sur le mur sud. Les fonts baptismaux de marbre norvégien se tiennent à gauche de la table de l'autel. Sépultures On trouve plusieurs monuments sépulcraux dans la crypte de l'église allemande de Frédéric. Un des plus grands est le caveau familial de la famille Heering. Des inhumations ont lieu depuis 1761 jusqu'à nos jours (plus dans des cercueils mais dans des urnes). On trouve des noms et des fleurs sur le sol de la crypte. La crypte de l'église de Christian est toujours utilisée comme lieu de sépulture. Notes et références (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Christians Kirke » (voir la liste des auteurs). Portail de l’architecture chrétienne Portail de Copenhague
Christiaanskerk

De Christiaanskerk (Deens: Christians Kirke) is een luthers kerkgebouw in Christianshavn, een district in de Deense hoofdstad Kopenhagen. De kerk werd in rococostijl ontworpen door Nicolai Eigtved en werd gebouwd in de jaren 1754-1759. Naast godshuis is de kerk ook een populaire locatie voor concerten en voorstellingen. Geschiedenis De kerk werd oorspronkelijk gebouwd door de Duitse gemeenschap en diende tot het einde van de 19e eeuw als kerk voor de Duitse minderheid van Christianshavn. Het kerkgebouw heette toen officieel Frederiks deutsche Kirche (Frederiks Tyske Kirke). In 1901 werd het gebouw in gebruik genomen als een gewone Deense parochiekerk en kreeg het zijn huidige naam, vernoemd naar koning Christiaan VI die in 1611 het district Christianshavn stichtte. Het gebouw Het kerkgebouw is ontworpen door Nicolai Eigtved. De architect stierf echter nog voor de bouw was begonnen in 1754. Zijn schoonzoon Georg David Anthon nam daarna de bouwleiding op zich. Het gebouw heeft een rechthoekig grondplan met een toren aan de noordzijde. De toren is in totaal 70 meter hoog en had oorspronkelijk geen spits. Georg David Anthon voegde deze in 1769 toe. Interieur Het interieur is ingericht als een echte protestantse preekkerk, d.w.z. de ruimte is zo ingedeeld dat alle aandacht naar het de kansel gaat. Langs de noordelijke, westelijke en oostelijke muren zijn over de gehele hoogte galerijen van drie verdiepingen aangebracht. Aan de zuidelijke muur bevindt zich het altaar. Altaar, kansel en orgel vormen één geheel. Lijnrecht tegenover het altaar bevindt zich boven de ingang de koninklijke loge. Links van het altaar bevindt zich een doopvont van Noors marmer. Achter het altaar is de sacristie gelegen. Het kerkgebouw biedt plaats aan circa 1.000 personen. Crypte De kerk heeft een grote crypte die onder het hele kerkschip doorloopt. De crypte is verdeeld in 48 grafkapellen en wordt vanaf de bouw van de kerk tot de dag van vandaag gebruikt. Afbeeldingen Externe link (da) Website van de Christiaanskerk
Christians kirke

Christians kirke (ursprungligen Frederiks tyske kirke) är en kyrka som ligger i Christianshavn i Köpenhamn, Danmark. Den ritades i rokokostil av den inflytelserika danske arktitekten Nicolai Eigtved och uppfördes 1755-1759 under ledning av Eigtveds svärson, arkitekten Georg David Anthon, efter att Eigtved avlidit 1754. Kyrkan är utformad som ett rektangulärt block med ett torn mitt för den ena långsidan. Den sjuttio meter höga spiran i engelsk stil ritades av Anthon och restes 1769. Källor Noter Externa länkar Christians Kirkes webbplats Wikimedia Commons har media som rör Christians kirke.
Marsk Tårnet

Ikke at forveksle med Mærsk Tårnet. Marsk Tårnet er et 25 m højt dobbeltspiralformet udsigtstårn ved Skærbæk, designet af Bjarke Ingels Group. Tårnet består af en dobbelt vindeltrappe i cortenstål med i alt 272 trin (141 op og 131 ned) med en platform øverst. Det vejer 300 tons og stod færdigt 11. august 2021. Det er vartegn for Marsk Camp, en campingplads anlagt på det hedengangne Hjemsted Oldtidsparks grund. Der er adgang til tårnet via Marsk Camps reception mod et mindre beløb. Gæster bevæger sig op i tårnet via den ene trappe og ned ad den anden, således at man ikke møder modgående. Fra platformen øverst er der udsigt over Skærbæk og over marsken til bl.a. Rømødæmningen og Ballum Sluse. Galleri Kilder
Marsk Tårnet

Der Marsk Tårnet (deutsch: Marsk Turm) ist ein doppelhelixförmiger Aussichtsturm aus Cortenstahl. Lage Der Turm befindet sich im Nationalpark Wattenmeer im Marsk Camp in der süddänischen Stadt Skærbæk. Aussicht Vom Turm hat man sowohl Aussicht auf die Nordsee als auch auf den Nationalpark selbst. Außerdem sieht man die Stadt Skærbæk. Eigenschaften Der Turm, eine Doppelwendeltreppe mit 272 Stufen (141 aufwärts und 131 abwärts). Er ist 25 Meter hoch. Geschichte Der Turm wurde von der Stadt Skærbæk in Auftrag gegeben, um den Tourismus in der Region zu stärken. Entworfen wurde der Turm von der Bjarke Ingels Group. Am 11. August 2021 wurde er eröffnet. Weblinks Einzelnachweise
Marsk Tower

Marsk Tower ("Marsh Tower" in English) is a double helix-shaped corten steel observation tower designed by the Bjarke Ingels Group located in Wadden Sea National Park, specifically at the Marsk Camp in the southern Denmark town of Skærbæk. it overlooks both the North Sea and the park itself. The tower, a double spiral staircase consisting of 272 steps (141 ascending and 131 descending), was commissioned by the town of Skærbæk in an effort to boost tourism to the area. References
Marsk Tower

Marsk Tower o Torre del Pantano es una torreta de observación de acero corten con forma de doble hélice, diseñada por el estudio Bjarke Ingels Group y ubicada en el Parque Nacional del Mar de Wadden, concretamente en el campamento Marsk, en la localidad de Skærbæk, al sur de Dinamarca. Ofrece vistas panorámicas tanto del Mar del Norte como del propio parque. La torre, que cuenta con una escalera de caracol doble de 272 escalones (141 de subida y 131 de bajada) y una altura aproximada de 25 m, fue un encargo del Ayuntamiento de Skærbæk con el objetivo de impulsar el turismo en la zona. ​​ Referencias
Marsktårnet

Marsktårnet är ett 25 meter högt spiralformat utsiktstorn i Skærbæk i Tønders kommun på halvön Jylland i Danmark. Tornet är byggt i cortenstål och är utformat som en expanderande dubbelspiral med 146 trappsteg till toppen. Det är inspirerat av DNA-molekylens struktur. Tornet har en diameter på 5,5 meter längst ner och 12,5 meter högst upp och väger 300 ton. Från toppen har man utsikt över Vadehavets nationalparker med ön Rømø. Tornet har ritats av Bjarke Ingels Group och finansierats av privatpersoner. Det invigdes den 22 juli 2021 och året efter installerades en hiss i tornet. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marsktårnet.﻿ officiell webbplats
Tønder Kristkirke

Tønder Kristkirke er en kirke beliggende i Tønder og hørende under Ribe Stift. Kristkirken behersker i sjælden grad byens billede. Byggeriet blev påbegyndt den 30. april 1591, og kirken stod færdig den 25. juli 1592. Kirkens ældste del er tårnet, som fra Sct. Nicolai Kirke (kirkens forgænger, nedrevet 1591) indgik uden store ændringer. Kristkirken er en af de kirker i Danmark, der er rigest på gammelt inventar. Det økonomiske grundlag for dette overdådige udstyr, der overvejende stammer fra slutningen af 1500-tallet til lidt ind i 1700-tallet, er byens korn og studehandel samt kniplingsindustrien. Se også Tønder Kirkegård Litteratur Ingolf Haase / Tønder Menighedsråd: Kristkirken 1592-1992. Christo Salvatori Sacrum. Tønder 1992, ISBN 87-981088-8-3 Claus Eskildsen: Tønder 1243-1943. Guldhorn, Tønder 1943 Henrik Becker-Christensen: Byen ved grænsen. Tønder 1920-1970. Institut for Grænseregionsforskning, Aabenraa 1993, ISBN 87-87637-85-5 Carsten Erich Carstens: Die Stadt Tondern. Eine historisch-statistische Monographie. Verlag von F. Dröhse, Tondern 1861 Ludwig Andresen: Geschichte der Stadt Tondern bis zum dreißigjährigen Krieg. Verlag Heimat und Erbe, Flensburg 1939 Ludwig Andresen: Beiträge zur neuen Geschichte der Stadt Tondern. Verlag Heimat und Erbe, Flensburg 1943 Heimatkundliche Arbeitsgemeinschaft für Nordschleswig: 750 Jahre Stadt Tondern 1243-1993. Verlag der HAG, Aabenraa 1993, ISBN 87-87301-00-8 Günter Weitling: Deutsches Kirchenleben in Nordschleswig seit der Volksabstimmung 1920. Bund Deutscher Nordschleswiger & Archiv/Historische Forschungsstelle der deutschen Volksgruppe, Aabenraa 2007, ISBN 978-87-991948-0-3 Eksterne kilder og henvisninger Tønder Kristkirke hos KortTilKirken.dk Tønder Kristkirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Galtrup Efterskole

Galtrup Efterskole er en efterskole på Mors med baggrund i det Grundtvig-Koldske menneske-, skole- og livssyn. Skolen er en international skole med både 8. 9. og 10. klasse, og med i alt ca. 130 elever. Historie I 1879 oprettede seminaristen Anders Kr. Povlsen Dal i umiddelbar tilknytning til Galtrup Højskole en skole for drenge i puberteten, der fungerede som friskole i en årrække. Denne ungdomsskole var forløber for Galtrup Efterskole, der blev oprettet i 1947. Den første højskole blev grundlagt i Ryslinge på Fyn i 1851 af Kresten Kold, der var inspireret af Grundtvig, der senere skulle vise sig at blive en pioner inden for højskole- og friskolebevægelsen. Kold deltog i en kreds af grundtvigske præster der ivrigt diskuterede kirke- og skolespørgsmål, og her havde han mødt Anders Kr. Povlsen Dal, som blev hans elev og medhjælper, da Ryslinge Højskole startede sit virke. I 1856 havde der på Mors været planer fremme om oprettelse af en såkaldt højere bondeskole, men planerne var strandede. En friskole efter Kolds mønster var begyndt i 1861. Her blev Povlsen Dal kontaktet, og begyndte på den baggrund nu at arbejde på oprettelsen af en folkehøjskole. Med hjælp fra gode venner fik han købt et lille sted. Der var lidt jord til, så der kunne holdes 4 køer. Stuehuset var tarveligt, men der kunne indrettes en skolestue med plads til ca. 10 elever. Gulvet var lerstampet, og når der blev fugtigt, blev det let opblødt. Povlsen Dal åbnede sin lille folkehøjskole den 1. november 1864 under navnet Galtrup Højskole, og den fungerede som højskole indtil 1946. I 1947 åbnede Galtrup Efterskole i de samme lokaler som Galtrup Højskole havde anvendt. Referencer Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Efterskolernes historie
Granhøj Vandtårn

Granhøj Vandtårn er et vandtårn i Aalborgbydelen Grønlandskvarteret. Det er opført 1961-62, er 20 meter højt og rummer 2.000 m3. Mange byer byggede sådanne tårne i begyndelsen af 1900-tallet som en del af etablering af moderne vandforsyning. Tårnet her er opført i forbindelse med udbygningen af Aalborg i sydøstlig retning. Referencer Eksterne henvisninger "Aalborg Granbakken" hos Danske-vandtårne.dk af Jørgen Frandsen Granhøj Vandtårn, ca.1980, på Arkiv.dk https://arkiv.dk/vis/3128260