NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kościół Najświętszej Maryi Panny w Slagelse

Kościół Najświętszej Maryi Panny (duń. Vor Frue Kirke) – rzymskokatolicki kościół parafialny znajdujący się w duńskim mieście Slagelse. Należy do diecezji kopenhaskiej. Historia Kościół został wzniesiony w latach 1930–1931, według projektu akwizgrańskiego architekta Josepha Buchkremera, z inicjatywy zakonu montfortanów, przy czym przygotowania do jego budowy trwały już od 1920. Do momentu konsekracji świątyni, 16 maja 1931, msze odprawiano w kaplicy przy Tordenskjoldsgade. Architektura i wyposażenie Świątynia jest neoromańska, dwunawowa. Wnętrze kościoła zdobi ołtarz główny, wykonany w Belgii z czarnego marmuru, ozdobiony reliefami przedstawiającymi anioły, między którymi znajduje się tabernakulum. Stojący pośrodku prezbiterium ołtarz posoborowy został poświęcony w 1984. W nawie bocznej znajduje się ołtarz poświęcony Najświętszej Maryi Pannie. Jest to kopia rzeźby z 1911 autorstwa Paola Bartoliniego, stojącej w kościele monfortanów w Rzymie. Kompozycja przedstawia Matkę Bożą adorowaną przez św. Ludwika Marię Grigniona de Montforta oraz anioła trzymającego wstęgę z inskrypcją Jestem cały Twój. Na ścianach kościoła wisi 14 gipsowych reliefów, ukazujących stacje drogi krzyżowej. Prócz tego wnętrze zdobi figura św. Ansgara, zwanego apostołem Danii, patrona diecezji kopenhaskiej. Na emporze znajdują się czterogłosowe organy, wykonane przed firmę Frobenius Orgelbyggeri, zakupione w 1967. Na 28-metrowej wieży wiszą trzy dzwony, odlane w Holandii, o imionach Maryja (średnica 128 cm, ton e'), Jan (średnica 105 cm, ton g') i Maria Magdalena (średnica 93 cm, ton a'), tworzące zestaw muzyczny Te Deum. Przypisy
Vor Frue Kirke (Skive Kommune)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke (Den hvide kirke) er Skives gamle middelalderkirke. Den er opført omkring år 1200. I begyndelsen af 1800-tallet blev middelalderkirken i nabobyen Nykøbing revet ned. I Skive var det tilsvarende planer, men i 1887 blev der fundet kalkmalerier i Vor Frue Kirke, og Skives gamle kirke fik lov at blive stående. I 1898 blev den nye Skive Kirke (Den røde kirke) indviet på nabogrunden, og gudstjenesterne blev flyttet over til den nye kirke. I de følgende år fungerede den gamle kirke som gravkapel. I 1930'erne blev gudstjenesterne genoptaget i Vor Frue Kirke. Eksterne henvisninger Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk
Vor Frue Kirke (Oksbøl Sogn)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke er en kirke i Oksbøl Sogn, der ligger i Sønderborg Kommune. Vor Frue Kirke er en romansk kirke fra 1100-tallet, dog med tårn og våbenhus opført i gotisk stil fra 1400-tallet. Prædikestol fra omkring 1626 og trædøbefont fra ca. år 1700. Ekstern henvisning Oksbøl Sogn Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk Vor Frue Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Onze-Lieve-Vrouwekerk (Oksbøl)

De Kerk van Onze-Lieve-Vrouw (Deens: Vor Frue Kirke) is een kerkgebouw in het dorp Oksbøl, dat behoort tot de gemeente Sønderborg, Denemarken. Beschrijving De kerk betreft een oorspronkelijk romaans gebouw uit de jaren 1100, met een gotische toren en een gotisch voorportaal uit de jaren 1400. Interieur De preekstoel stamt uit 1626 en zou zijn gesneden door de houtsnijwerker Jørgen Ringnis. De reliëfs op de preekstoel beelden de volgende Bijbelse voorstellingen uit: het offer van Abraham, Mozes en de koperen slang, de Kruisiging, de Opstanding en de Hemelvaart. Sinds 1957 heeft het oude gotische altaarstuk weer een plaats in de kerk. Het altaar uit circa 1450 verhuisde na een lang verblijf op de kerkzolder in 1902 naar het museum te Flensburg. Nadat Sønderborg na de volksraadpleging met Denemarken werd herenigd, kwam het altaarstuk in het museum van het Sønderborg Slot terecht. Het door het Nationaal Museum gerestaureerde altaar kreeg in 1957 zijn plaats in de kerk terug. Het barokke houten doopvont stamt uit 1692. De gevallenen in de Eerste Wereldoorlog worden herdacht in het kerkportaal. Het herdenkingsmonument met daarop de namen van de niet teruggekeerden stond vroeger buiten aan dezelfde portaalmuur, maar werd in 1975 verhuisd naar de huidige plaats. Orgel Het oude orgel werd in de jaren 1980 vervangen door een nieuw orgel van Marcussen & Søn uit Aabenraa. Het nieuwe orgel werd op 27 november 1988 ingewijd. Externe link (da) Website parochie
Vor Frue Kirke (katolsk kirke i Aarhus)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke er en romersk-katolsk kirke på Ryesgade i Aarhus' centrum. Den blev opført i årene 1879-1880. Arkitekten var tyskeren Frantz Schmitz, der var tilknyttet domkirken i Köln. Kirkebygningen er opført i nygotisk stil i røde mursten og skiferbeklædning på taget. Modsat den traditionelle danske kirke er tårnet med indgangsportalen placeret mod øst og koret med alteret er placeret i vest. Den romersk-katolske menighed i Aarhus startede ved den tyske præst Augustin Sträter i 1873. I forbindelse med kirken ligger den katolske privatskole Sankt Knuds Skole, hvis første skolebygning er opført i 1875, men som siden er udvidet og fornyet flere gange. Eksterne henvisninger Den Katolske Kirke i Danmark Katolsk Vor Frue Kirke i Aarhus
Catholic Church of Our Lady (Aarhus)

Catholic Church of Our Lady (Danish: Katolsk Vor Frue Kirke) is a church in Aarhus, Denmark. The church is situated in the central Indre By neighbourhood on the pedestrian street Ryesgade, close to the Central Station and City Hall. It is a Catholic Church within the Diocese of Copenhagen; built between 1877 and 1880 by designs of the German architect Franz Schmitz and later renovated by the architect Carl R. Frederiksen. The church has seating for 500 people. The congregation is the largest Catholic congregation in Denmark consisting of some 3500 members from 89 different countries. Especially Vietnam is well-represented but also Iraq, Poland, Chile and Germans. History The church can be traced back to the Catholic mission established in Aarhus in 1873. The mission very quickly began planning for a church as a center for worship and other activities and the priest Augustin Sträter acquired a plot of land which at the time lay on the outskirts of the city on a grassy field. It was decided to erect the new church as quickly as possible and work on the foundation commenced before architects or builders had been hired. Sträter travelled to Cologne in Germany to find a suitable architect for the project. Cologne Cathedral was at the time nearing completion as the largest Gothic cathedral in the world and Sträter managed to hire the architect Frantz Schmitz who had contributed to it. Architecture The Gothic style was popular and frequently used for new church buildings. The Catholic Church of Our Lady was designed in a form of Gothic Revival style with a 53 meters tall tower supported by buttresses and crowned by a slender, verdigris green copper spire. The church is designed with 3 naves and a Gothic vaulted church room 40 meters long and 7 meters wide. The church is richly decorated with stylized greenery, flowers, angels, devils, dragons and birds and has glass mosaics focused on the birth of Jesus Christ. The church was initially fitted with 4 church bells made by the bell founder Edelbrock from southern Germany. The church was designed to rise high above the low buildings around it in Ryesgade. The Central Station was built in the 20th century and the area around it was heavily developed with much taller block-style structure. The result is that the church today is wedged between buildings significantly taller than during construction. St. Knud's School In conjunction with the ecclesiastical activities, the congregation founded a school in 1875 north of where the church was later built. The school was named St. Knud's School and was managed by Catholic nuns in buildings adjacent to the church. See also Catholic Church in Denmark List of churches in Aarhus List of Jesuit sites References External links Official website (in Danish) Wikimedia Commons has media related to Catholic Church of Our Lady
Iglesia de Nuestra Señora (Aarhus)

La Iglesia de Nuestra Señora​ (en danés: Vor Frue Kirke o Katolske Vor Frue Kirke) es un templo católico en Aarhus,​ Dinamarca.​ La iglesia está situada en el centro del barrio de "Indre by" en la calle peatonal Ryesgade, cerca de la estación central y el Ayuntamiento. Es una iglesia católica bajo la administración de la diócesis de Copenhague; construida entre 1877 y 1880 con el diseño del arquitecto alemán Franz Schmitz y restaurada por el arquitecto Carl R. Frederiksen. La iglesia tiene capacidad para 500 personas. La congregación es la mayor en su tipo en Dinamarca que consiste en 3500 miembros de 89 países diferentes. Especialmente Vietnam está bien representada, pero también personas católicas de Irak, Polonia, Chile y alemanes. Véase también Iglesia católica Iglesia de Nuestra Señora Referencias
Vor Frue Kirke (Svendborg)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke i Svendborg er en senromansk langkirke fra 1253-1279, beliggende på byens højeste punkt inden for de gamle volde, på bakken ved torvet. Bygningen Kirken har gennem tiderne gennemgået mange restaureringer. I 1884 blev kirken restaureret ved arkitekt Ove Petersen. Samtidig afgravede og planerede man den bakke, kirken er opført på. Fra 2003 til 2004 gennemgik kirken en totalrenovering. Bygningen er opført i røde munkesten på en sokkel af granit. I de tilmurede vindueshuller, kan man stadigvæk se rundbuestilen. I senmiddelalderen omdannedes kirken til en korskirke i gotisk stil hvor koret fik en lige afslutning og hvælvinger med ottedelte ribber. Hvor korsarmene mødes, er der to malede ruder malet af den færøske kunstner Tróndur Patursson. Den blårøde rude i nord viser Golgatascenen og den lysende gyldne rude i syd fortæller om håbet og opstandelsen, idet det kædes sammen med Jakobsstigen fra Det Gamle Testamente. Klokketårnet afsluttes med et teglhængt pyramideformet spir og øverst med et dobbelt lanternespir fra 1768. Spiret blev i 1936 beklædt med kobber. I tårnet er der tre kirkeklokker hvor den største ("Tolvklokken") blev støbt i 1656 af Baltzer Melchior. "Mellemklokken" er fra ca. 1450, mens "Stormklokken" blev støbt af Poul Grydestøber i 1505. Klokkespillet i spirets nederste lanterne er støbt i 1958 hos Petit & Fritsen i Holland. De 27 klokker har en samlet vægt på ca. 2,7 tons og spiller med fire timers mellemrum mellem kl. 8 og kl 22 automatisk fire salmer. Det kan tillige betjenes fra et stokklaver. Klokkespillet er udvidet til 36 klokker efter 2000. Interiør Døbefonten er udført i marmor af billedhuggeren Otto Evens og er udsmykket med symbolerne for tro, håb og kærlighed. Prædikestolen er fra omkring 1597 og er udsmykket med billedskærerarbejder fra 1884: Jesus og de fire evangelister med deres symboler. Altertavlen er fra omkring år 1600. Billedet i midterfeltet af Kristus i Getsemane er malet af C.W. Eckersberg og skænket til kirken i 1828 af den senere Christian 8. Øverst på altertavlen ses treenighedssymbolet med Guds øje, der våger over menigheden. Orgelet blev bygget i 1958 af Troels Krohn ved Frederiksborg Orgelbyggeri. Det er udstyret med 28 stemmer (ca. 1900 piber) på fire værker: Fortil rygpositiv og pedal, bagtil hovedværk og brystværk med svelledøre. Eksterne henvisninger Kirkens hjemmeside Arkiveret 22. september 2005 hos Wayback Machine Danmarks Kirker, Nationalmuseet Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk
Vår Frue Kirke, Svendborg

Vor Frue Kirke är en av två medeltida kyrkobyggnader i Svendborg. Den är en senromansk långkyrka från 1200-talet och ligger på stans högsta punkt inom den gamla stadsvallen. Kyrkan, som är granne med Anne Hvides gård, är uppförd i röd tegelsten på en granitsockel. Kyrkan renoverades 1884 under ledning av arkitekt Ove Petersen (1830–1892), och 2004 gjordes också en omfattande renovering av interiören. I korsarmarnas väggar finns två fönster med färgat glas av Tróndur Patursson från Färöarna, som - med inspiration av den färöiska naturen - avbildar korsfästningen och återuppståndelsen. I det norra fönstret i koret finns en glasmosaik i tre delar av Sven Havsteen-Mikkelsen (1912–1999), och på kyrksalens västra vägg hänger en skulptur föreställande Den gode herden av Skagen-konstnären Niels Helledie (1927–2022). Den ursprungligen romanska kyrkan byggdes under senmedeltiden om till en korskyrka i gotisk stil. I tornet finns tre kyrkklockor, varv den största, "Tolvklokken", stöptes 1656 av Baltzer Melchior. "Mellemklokken" är från omkring 1450, medan "Stormklokken" stöptes av Poul Grydestøber 1505. Kyrkan fick 1958 ett klockspel bestående av 27 klockor med en sammanlagd vikt av omkring 2,7 ton, stöpta av Petit & Fritsen i Nederländerna. Klockspelet 2009 till 36 klockor. Dopfunten i marmor skapades av Otto Evens. Predikstolen är från 1597 och försågs med träsniderier 1884. Altartavlan är ursprungligen från omkring 1600 och visar i mittfältet Kristus i Getsemane, målad av Christoffer Wilhelm Eckersberg. Orgeln byggdes 1958 av Troels Krohn på Frederiksborg Orgelbyggeri. Källor Vår Frue Kirke på www.visitsvendborg.com Vår Frue Kirke på www.svendborghistorie.dk Noter
Vorgaard

Vorgaard er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1450. Gården ligger i Bælum Sogn, Hellum Herred, Ålborg Amt, Skørping Kommune. Navnet forveksles let med Voergård Slot beliggende et par timers kørsel mod nord. Den oprindelige Vorgård fra 1500-tallet var i bindingsværk. Gården var fredet, men meget faldefærdig. Den måtte i slutningen af 1980'erne rives ned og derefter kom der en ny, fuldstændig identisk bindingsværksgård opført i 1990. Da en del af den oprindelige kælder er bevaret er den nye gård også fredet. Vorgaard er ikke åben for offentligheden. I 1674 var der birketing på Vorgaard. Vorgaard Gods er på 182 hektar og ligger på adressen: Svanfolkvej 1, 9574 Bælum. Ejere af Vorgaard (1450-1465) Jep Kalv (1465-1489) Mogens Kulde (1489-1490) Anders Jacobsen Bjørn (1490-1525) Jacob Andersen Bjørn (1525-1531) Anders Jacobsen Bjørn (1531) Dorthe Jacobsdatter Bjørn gift Glob (1531-1560) Oluf Glob (1560-1562) Dorthe Jacobsdatter Bjørn gift Glob (1562-1578) Jens Kaas (1578-1581) Bjørn Jensen Kaas (1581-1598) Erik Bjørnsen Kaas / Helvig Bjørnsdatter Kaas gift Gyldenstierne (1598-1625) Anne Krabbe gift Kaas / Helvig Bjørnsdatter Kaas gift Gyldenstierne (1625-1638) Helvig Bjørnsdatter Kaas gift Gyldenstierne (1638) Anne Nielsdatter Kaas gift Rostrup (1638-1649) Albert Rostrup (1649) Anne Nielsdatter Kaas gift Rostrup (1649-1660) Kirsten Skeel gift Bille / Ingeborg Skeel gift (1) Dyre (2) Rodsteen (1660-1662) Elisabeth Pallesdatter Rodsteen / Peder Bille (1662-1670) Elisabeth Pallesdatter Rodsteen / Peder Bille / Markor Pallesen Rodsteen (1670-1675) Elisabeth Pallesdatter Rodsteen / Peder Bille / Markor Pallesen Rodsteen / J. Simonsen (1675) Elisabeth Pallesdatter Rodsteen / Peder Bille / Markor Pallesen Rodsteen / J. Simonsen / Karen Juul gift (1) Rodsteen (2) von Lützow (1675-1703) Hartvig Otto Petersen von Deden (1703-1717) Anne Folmersdatter Urne gift von Deden (1717-1750) Claus Jørgen Hartvigsen von Deden (1750-1767) Harboe Lassen Meulengracht (1767-1768) Laurids Johannes Jelstrup (1768-1772) Søren Thestrup (1772-1775) Heinrich Schou (1775-1776) Cathrine Wagaard gift Schou (1776-1820) Hans Joachim Rodenborg (1820-1824) Sophie Louise Constance Elisabeth von Moltke gift Rodenborg (1824-1835) Carl Hansen Rodenborg (1835-1837) J. C. Nyholm (1837-1840) S. Schlomka (1840-1843) C. E. Alsen (1843-1875) Carl August von Deden (1875-1891) J. M. Schæbel (1891-1893) Rud Lorentzen (1893-1907) E. V. Schaumburg (1907-1918) Christian Nielsen (1918-1921) J. P. Jensen (1921-1925) M. Petersen (1925-1926) A. Lohmann (1926-1930) T. Nielsen (1930-1931) Bikuben i Århus (1931-1935) N. C. Clausen (1935-1959) Forskellige ejere (1959-1963) B. Brun (1963-1975) Ejnar Flensted (1975-1985) H. K. K. Kruse (1985-2006) Vagn Andersen (2006-) Vagn Andersen Holding ApS Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Noter
Vorupør Mole

Vorupør Mole er en læmole på landingspladsen i Nørre Vorupør Historie Til stor skuffelse for fiskerne i Vorupør foreslog en havnekommission i 1897, at en læmole burde bygges i Klitmøller. Fra starten af 1890'erne indledte Fiskercompagniet og den nystartede Fiskeriforening forhandlinger med staten om anlæg af en læmole i Vorupør med det formål at forbedre mulighederne for fiskeriet, selv under vanskelige forhold. Sagen trak ud, bl.a. fordi den daværende havnekommission var i tvivl om det rentable i foretagendet. Jens Munk-Poulsen skrev pjecen "Hvor bør Molen ligge?", og han argumenterede for at molen burde bygges i Vorupør, bl.a. fordi fiskeriudbyttet var ti gange større end i Klitmøller, hvilket han påviste via statistik fra Fiskeriberetningen. Fra samme sted påviste han, at fiskeriudbyttet i Vorupør i året 1898-1899 svarede til udbyttet i Lild, Hansted, Klitmøller, Agger, Harboøre, Fjaltring, Husby, Sønder-Lyngvig og Nymindegab – tilsammen. Hanstholm, Klitmøller og Vorupør lå i konkurrence om læmolen. I Folketinget trak Hanstholm og Vorupør sig sejrrigt ud af dysten, da det blev vedtaget at bygge læmoler i de to byer, sammen med beslutningen om opførelsen af en havn i Skagen. Byggeriet påbegyndtes i 1904, bl.a. med hjælp fra Titan som var den næststørste kran i verden. Vorupør havde nu badehotel, to købmænd og en bådbygger. Molen flyttede et stort antal fiskere fra Sønder Vorupør til Nørre Vorupør pga. den bedre landingsplads, og Nørre Vorupør blev nu den store af de to Vorupører. Den 6. august 1908 besøgte kong Frederik VIII og dronning Louise af Sverige-Norge Nørre Vorupør for at besigtige molebyggeriet. Ved samme anledning blev Jens Munk-Poulsen tildelt Dannebrogsmændenes Hæderstegn for sin indsats i fiskeriets tjeneste. Molen stod færdig til indvielse i 1911. Molen blev moderniseret i 1975-1977. Havnen der aldrig kom Den 22. juni 1907 besøgte Finansudvalget Vorupør for at besigtige molebyggeriet, hvilket skabte landsdækkende mediebevågenhed. Vorupør Fiskeriforening fremlagde en plan for en havn, lavet sammen med Ingeniørfirmaet Saabye som arbejdede med molen. Jens Munk-Poulsen fremlagde planen for en havn på 56 tdr. land, svarende til Frederikshavn, og til en pris på 7-8 millioner kr. Den 5. december samme år anbefalede Dansk Fiskeriforenings Vestkysthavne-udvalg, at Vorupør var stedet for en havn, efter at Skagen Havn stod færdig. I 1916 kom en betænkning fra Havnekommissionen om, at en havn burde anlægges med en dybde på 10-12 meter for at sikre den mod tilsanding, og året efter fremsættes der forslag om anlæg af en mindre havn til 4.2 millioner over 5 år i Hirtshals, og en større til 11.4 millioner over 15 år ved Hanstholm. Havnebyggeriet trådte vande indtil Hanstholm Havn indviedes i 1967.
Vorupør Museum

Vorupør Museum er en del af Museum Thy og ligger på Vesterhavsgade 21 i Nørre Vorupør. Museet er indrettet i et gammelt bådeværft som tidligere byggede fiskekuttere til kystfiskerne. De gamle maskiner er bevaret og sat i stand, og museets gæster kan på givne tidspunkter se hjulene snurre, og skarøksen bide i træet. Museet fortæller desuden om den historiske baggrund for Vorupør, som engang havde en fræmtrædende placering med 27 store fiskekuttere. Der oplyses om kystbefolkningens specielle livsvilkår med slid og slæb, samt religiøs vækkelse. Vorupør Museum er desuden et af holdepunkterne på Snapseruten. Museet fungerer som historisk værksted, hvor skoleklasser kan besøge 1920ernes Vorupør, prøve værkstedsaktiviteter og arbejde med det brændefyrede komfur i køkkenet.
Vrejlev Kirke

Vrejlev Kirke var fra begyndelsen klosterkirke til Vrejlev Kloster, som tilhørte præmonstratenserordenen. Klosteret var oprettet af munke i omkring 1165, men omkring 1200 nedbrændte klosteret. Efter genopbygning blev klosteret overtaget af nonner tilhørende samme orden. Den oprindelige romanske kirke fra 1200-tallet blev omkring 1400 ombygget i sengotisk stil og det flade loft blev erstattet af hvælvinger. Efter reformationen blev klosteret herregård, men kirken står i det store og hele uændret. Eksterne kilder og henvisninger Vrejlev Kirke hos KortTilKirken.dk
Vrejlevs kyrka

Vrejlev Kirke var från början klosterkyrka till Vrejlev Kloster, som tillhörde premonstratensorden. Klostret upprättades senast på 1250-talet. Den ursprungliga romanska kyrkan från 1200-talet blev omkring 1400 ombyggd i sengotisk stil och det platta taket ersattes av valvbågar. Efter reformationen blev klostret herrgård. Kyrkan blev sockenkyrka i Vrejlevs socken och kvarstår idag i stort sett oförändrad från medeltiden. Bildgalleri Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Vrejlev Kloster, 22 september 2019. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vrejlevs kyrka. Vrejlev Kirke hos KortTilKirken.dk
Vrejlev-Hæstrup Skole

Vrejlev-Hæstrup skole ligger i Poulstrup i Region Nordjylland og blev bygget i 1968 og 2000 blev en ny og velfungerende indskolingsafdeling på ca. 600 m² bygget til. I 2003 blev skolens fysiklokale renoveret, og desuden udbygget med et nyt mediatek m.m. på ca. 400 m². Ved udbygningen i 2000 blev der lavet en del ombygninger/renoveringer i den vestlige del af "den gamle skole", og det samme skete i den østlige del ved udbygningen i 2003.
Vrejlev Kloster

Vrejlev Kloster är ett danskt tidigare nunnekloster och en herrgård i Vrejlevs socken i Hjørrings kommun i Nordjylland. Det har sitt ursprung i 1200-talet. Det ligger i anknytning till Vrejlevs kyrka med utsikt över byn Poulstrup. Vrejlev Kloster fungerade som nunnekloster under premonstratensorden ("de vita bröderna") fram till reformationen 1536. Vrejlev Kloster Gods är på 548 hektar. Historik Vrejlev Kloster var till reformationen ett nunnekloster inom premonstratensorden. Det är inte känt exakt när det grundades, men det har antagits att det grundats som ett dotterkloster till munkklostret Børglums kloster. En broder därifrån hade 1215 sänts till Rom och till ordens moderkloster i Prémontré. Därifrån medförde han en påminnelse om att Børglums kloster inte hade rätt att uppta nunnor. Åtminstone 1254 var klostret i funktion och det nämns 1868 i ett testamente. Samtidigt tyder arkeologiska och byggnadsfakta om kyrkans form på att klostret kan ha uppförts tidigare och då som ett dubbelkloster. Klostret fick så småningom ett antal gods under sig. Vid reformationen drogs klostret in under Kronan och har därefter haft en lång rad ägare. Sedan 1932 har gården ägts av familjen Holst. Byggnader Delar av de tidigare klosterbyggnaderna ingår i dagens gård. Dess norra flygel har ett tvåvånings stenhus, som uppfördes omkring 1200. Denna byggnad var på sin tid en södra flygel och en huvudbyggnad i den tidigare klosteranläggningen. Den västra flygeln återuppfördes efter en brand 1914 i medelåldersstil med ett torn på den södra gaveln och en låg utlöpande flygel mot väster. Kyrkan, som ursprungligen byggdes i romansk stil med tre skepp, byggdes om i sen medeltid till en gotisk tvåskeppskyrka med ett torn i väster. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Vrejlev Kloster, 22 november 2019. Externa länkar Vrejlev Klosters webbplats