NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rickelsbüller Koog

Der Rickelsbüller Koog (dänisch Rikkelsbøl Kog, nordfriesisch Rikelsbeler Kuuch) ist der nördlichste Koog an der Nordwestküste Schleswig-Holsteins. Sein nordwestlichster Punkt, der sich am Grenzdamm bei Rodenäs-Markhäuser befindet, bildet die nördlichste Stelle des deutschen Festlands. Geografie Der Rickelsbüller Koog, der sich im Kreis Nordfriesland etwa 17 km (Luftlinie) nordwestlich von Niebüll innerhalb des Gemeindegebiets von Rodenäs befindet, ist rund 534 ha groß und wird wie folgt begrenzt: Im Norden durch die Grenze zwischen Dänemark und Deutschland, Auf dänischem Gebiet schließt sich in dieser Richtung direkt der Margrethe Kog an, benannt nach der dänischen Königin Margrethe II. im Osten durch die Westseite des Wirtschaftsweges am alten Landesschutzdeich zwischen Grenze und Hindenburgdamm, im Süden durch den nördlichen Dammfuß des Hindenburgdammes und im Westen durch die seeseitige Kante der Krone des Landesschutzdeiches zur Vordeichung der Tonderner Marsch. Rickelsbüller Koog und Margrethe Kog werden von einer Verbindungsstraße getrennt, die in Ost-West-Richtung verläuft und zugleich die Grenze zwischen den zuvor genannten Staaten darstellt. Sie sind Rastplatz für die Ringelgans, die Kurzschnabelgans, die Weißwangengans und weitere Vogelarten. Naturschutzziele In § 3 der Naturschutzverordnung heißt es: „Das Naturschutzgebiet dient der Erhaltung des durch die Vordeichung nördlich des Hindenburgdammes vom Tideeinfluß der Nordsee abgeschnittenen Teiles des früheren Naturschutzgebietes, Vogelfreistätte Wattenmeer östlich Sylt. Die bisher vom Salzwasser geprägte Watt- und Salzwiesenlandschaft wird sich in einen vom Süßwasser beeinflussten Lebensraum wandeln, der zu erhalten und zu entwickeln ist.“ Geschichte Der Bau des Rickelsbüller Koogs begann 1979, die Einweihung erfolgte 1981. Er ist nach dem in der Großen Schadensflut am 1. Dezember 1615 untergegangenen Dorf Rickelsbüll benannt, dessen Überreste sich unter dem Deich zwischen dem Wiedingharder Neuen Koog und dem Rickelsbüller Koog befinden. 1982 wurde der Koog zum Naturschutzgebiet erklärt und ersetzte somit das bisherige Schutzgebiet „Vogelfreistätte Wattenmeer östlich Sylt“. Am 10. Dezember 1997 wurde von der schleswig-holsteinischen Landesregierung ein Infopavillon eröffnet, der sowohl in Deutsch als auch in Dänisch über die anzutreffenden Vogelarten informiert. Siehe auch Liste der Grenzorte in Deutschland Weblinks Birding Germany – Informationen zu den Vogelarten im Koog Rickelsbüller Koog in Rodenäs – Bilder aus dem Rickelsbüller Koog Naturschutzverordnung „Rickelsbüller Koog“ Faltblatt 5427 "Rickelsbüller Koog" ., Ausgabe Juli 2019, Herausgeber: Landesamt für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein
Rickelsbüller Koog

Il Rickelsbüller Koog è una riserva naturale tedesca, creata nel 1981. Risulta essere il Koog più settentrionale della costa nord-occidentale dello Schleswig-Holstein e confina a nord con il parco danese Margrethe Kog. Il suo punto nord-occidentale, che si trova sulla diga di confine a Rodenäs-Markhäuser, costituisce il punto più settentrionale della terraferma tedesca. Fauna L'area umida della riserva naturale ne fa un ecosistema idoneo a ospitare diversi tipi di uccelli, tra cui la limosa limosa, la pettegola, il gabbiano reale nordico, l'oca facciabianca, l'avocetta comune e il combattente. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Rickelsbüller Koog Collegamenti esterni (EN) Rickelsbüller Koog, su Sistema informativo europeo della natura - Common Database on Designated Areas, EEA.
Knud Højgaards Hus

Knud Højgaards Hus er en bygning i fem etager, der er beliggende mellem Kultorvet og Hauser Plads i det centrale København. Bygningen er opført i funktionalistisk stil i årene 1955-1957 efter tegninger af Oscar Gundlach-Pedersen og Ebbe Andresen. Den hed oprindeligt Biblioteksgården, fordi den fra indvielsen 15. juli 1957 frem til 1993 husede Københavns Hovedbibliotek. Sidenhen husede den Niels Brock Copenhagen Business College. Den er senest renoveret i 2021. Stueetagen har tidligere rummet forskellige forretninger og restaurationer, herunder en boghandel og senest en Søstrene Grene-butik. Salling meddelte i september 2025, at kæden åbner sit tredje stormagasin i huset, forventeligt i løbet af sommeren 2026. Tidligere lå en række bygninger opført i 1830'erne på grunden. Knud Højgaards Hus er opkaldt efter entrerprenør Knud Højgaard (1878-1968) og ejes af Knud Højgaards Fond. Referencer
Folkets Hus

Denne artikel omhandler Folkets Hus på Stengade 50 i København. For andre betydninger af Folkets Hus, se Folkets Hus (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Folkets Hus) Folkets Hus er et selvstyrende kulturhus på Nørrebro i København. Historie Bygningen husede tidligere en fabrik, men i september 1971 blev huset indtaget af unge fra slumstormerbevægelsen som del af den såkaldte "septemberoffensiv", hvor også Christiania blev besat. Det var før bysaneringens tid, og området på Indre Nørrebro, populært kaldet "Den sorte firkant", var tæt beboet med få åbne pladser eller fælles faciliteter. Huset blev indrettet som selvstyrende kulturhus, hvor områdets beboere kunne mødes og komme hinanden ved uden for deres egne lejligheder, og der blev oprettet grupper, der spillede folkemusik, lavede teater m.m. På grunden ved siden af huset blev indrettet en park, der fik navnet "Folkets Park". Op gennem 70'erne og 80'erne var der flere gange konflikter med kommunen, der havde til hensigt at rive huset ned og omlægge området til parkeringsplads, men sidst i 90'erne kom det til en endelig våbenhvile og huset fik status af godkendt, selvstyrende kulturhus under Københavns Kommune. Aktiviteter Folkets Hus har gennem tiden huset mange forskellige aktiviteter, herunder dans, musik, teater, foredrag, studiekredse m.m. En af de vigtigste gennemgående størrelser er Folkets Hus' Spillefolk, der har fungeret i huset siden 70'erne og stadig mødes hver onsdag. Op gennem 90'erne blev andensalen brugt af amatørkanalen TV STOP. Endvidere huser huset et folkekøkken hver mandag og en permanent brugerstyret café, Café Under Konstruktion i stueetagen, samt masser af mindre grupper. Oktober 2012 åbnede caféen efter gennemgribende renoveringer med navnet Folkets Café. April 2012 begyndte Folkets Tai Chi at undervise Tai Chi, Qi Gong og Meditationsøvelser i Folkets Park. Der er træning hver tirsdagen kl.10 året rundt, de er i sportsrummet på 3.sal i dårligt vejr. Struktur Folkets Hus fungerer efter basisdemokratiske principper, idet den endelige autoritet vedrørende huset er et fællesmøde for alle brugere af huset, der afholdes hver tredje måned. Mellem fællesmøderne varetages husets forhold af en mindre administrationsgruppe (kaldet A-gruppen), valgt for et år af gangen på den årlige generalforsamling. Eksterne henvisninger Folkets Hus' hjemmeside Arkiveret 29. marts 2010 hos Wayback Machine Café Under Konstruktion Arkiveret 29. januar 2011 hos Wayback Machine. Hjemmeside for caféen i dens tidligere form. Folkets Hus' Spillefolk Arkiveret 27. oktober 2020 hos Wayback Machine
Holm (Als)

For alternative betydninger, se holm. (Se også artikler, som begynder med holm) Holm er en landsby på nordspidsen af Als med 373 indbyggere (2026), beliggende i Nordborg Sogn. Landsbyen ligger i Sønderborg Kommune og tilhører Region Syddanmark. Holm er som resten af Nordals præget af udviklingen på Danfoss. Der er foruden landbrug flere mindre firmaer og en voksende turime. Byen huser bl.a. Lindeværftet, hvor man har foretaget en rekonstruktion af Hjortspringsbåden, der menes at være Nordens ældste plankbyggede båd. Originalen var en såkaldt krigskano, der blev ofret til guderne i Hjortspring mose ved Svenstrup omkring 350 f.Kr. Den er 18 meter lang og har plads til 22 personer. Den fredede i 2001 Jollmands Gård er et eksempel på den alsiske byggestil omkring år 1800. Stuehuset er bygget sammen med stalden. I øst krummer laderne sig sammen om en lille gårdsplads. I 1700-tallet var gården i bindingsværk. Det er gårdens lader stadig. Omkring 1800 blev sydsiden muret op med mursten. 1997 testamenterede ejeren Peter Jollmand gården til en fond drevet af frivillige. Fra 2002 til 2011 blev bygningerne restaureret og står i nutiden som den har set ud i 1790. I Dyvig ved lystbådehavnen ligger Dyvig Badehotel med restaurant og værelser. Historie Holm nævnes i 1196, hvor kong Knud VI lader fire gårde i Holm overgå til Guldholm Kloster i Slesvig. 1403 er der 25 fæstebønder. 1564 ejer hertug Hans den yngre alle gårdene, som medfører øgede udgifter og hårdere hoveri. 1604 nedbrændte 7 fæstegårde i den sydlige del af byen. 1730 overtager kongen Nordborg Len og hoveriet bliver lettere. 1942 blev der under en luftkamp mellem allierede og tyske fly nedkastet bomber i Holm, flere bygninger blev skadet, men ingen mennesker omkom. Under tilbageflyvningen fra et bombetogt natten til den 18. august 1943 mod Peenemünde, blev tre RAF Avro Lancaster-bombefly skudt ned. Det ene fly styrtede ned ved Holm. De syv ombordværende døde ved styrtet og er blevet begravede på Aabenraa Kirkegård. Den 17. august 2003 indviede Holm Sogneforening, en mindesten ved Holm for flystyrtet. Andelmejeriet fra 1888 nedlægges 1966, og 1988 lukker den sidste købmandsforretning. Galleri Eksterne henvisninger http://www.holm-landsbylaug.dk/ Arkiveret 23. februar 2020 hos Wayback Machine Holm -lige i øjet https://www.holm-arkiv.dk/ www.jollmandsgaard. Lancaster III JA851 – Hellesø Kilde
Holm (Sønderborg Kommune)

Holm ist ein Ort mit 371 Einwohnern (2021) im Nordborg Sogn und befindet sich in der süddänischen Sønderborg Kommune. Er liegt im Nordwesten der Ostseeinsel Alsen, etwa 3 km westlich von Nordborg und 15 km nordnordwestlich von Sønderborg. Geschichte Holm wurde das erste Mal im Jahre 1196 erwähnt, als König Knut VI. vier Höfe in dem Ort an das Kloster Guldholm nördlich von Schleswig übertrug. Somit gibt es den Ort schon seit über 800 Jahren. 1604 gab es im Osten Holms einen Großbrand, sieben königliche Bauernhöfe brannten nieder. 1658 besetzten Schweden die Region. Am 10. Februar 1920 stimmten 368 der 399 Wahlberechtigten Holms für die Wiedervereinigung Dänemarks mit Nordschleswig. Im Zweiten Weltkrieg wurde im August 1942 die Ortsmitte durch einen Bombenangriff schwer beschädigt. Im August 1943 wurde ein Bomber der Alliierten über der Siedlung abgeschossen und stürzte ungefähr 3 km entfernt in die Ostsee, alle sieben Insassen starben. Am 17. August 2003 wurde ein Gedenkstein mit den Namen der Toten in der Nähe des Absturzortes am Hellesøvej aufgestellt. Sehenswürdigkeiten Weblinks Einzelnachweise
Holm (Denemarken)

Holm is een plaats in de Deense regio Zuid-Denemarken, gemeente Sønderborg, en telt 431 inwoners (2008). Het dorp ligt op het eiland Als. Midden in het dorp staat de Jolmansgård, een historisch boerderijgebouw in een carrévorm. De boerderij uit 1790 is een beschermd monument.
Rømø Gamle Redningsstation

Rømø Gamle Redningsstation, också Rømø Brandstation, är en tidigare dansk sjöräddningsstation och senare brandstation, som ligger i Rømø Kirkeby på Rømø på Jyllands västkust vid Nordsjön. Rømø Gamle Redningsstation inrättades av tyska Deutsche Gesellschaft zur Rettung Schiffbrüchige 1887 och var då Rømøs första räddningsstation. Den ligger strax söder om Rømø Kirke, så långt österut på ön att den var säker för stormfloder. Från tornet kunde sjöräddarna observera eventuella skepp i sjönöd. Efter det att området övertagits av Danmark 1920, övertogs de då två räddningsstationerna på Rømø av den danska staten. Juvre Redningsstation organiserades då som en bistation till Rømø Redningsstation. Efter färdigställandet av en ny hamn i Havneby flyttade Rømø Redningsststation dit, varefter Rømø Frivillige Brandværn 1968 flyttade in i den gamla stationsbyggnaden. Räddningsvärnet bildades 1968 och har omkring 20 frivilliga brandmän. Den har tre brandfordon: släckfordon, tankbil och så kallad "hurtig slukningsenhed". Rømø Redningsstation Den nya räddningsstationen på Rømø ligger i Havneby. Källor 9. Rømø Brandstation på www.romo-tonder.dk Noter
Romsø

Romsø ist eine seit 1996 unbewohnte dänische Insel im Großen Belt vor der Ostküste von Hindsholm auf Fyn (dt.: Fünen) am nördlichen Eingang zur Kerteminder Bucht. Lage Die 108 ha große Insel gehört zur Kirchspielsgemeinde (dän.: Sogn) Viby (Viby Sogn), die bis 1970 zur Harde Bjerge Herred im damaligen Odense Amt gehörte. Danach gehörte die Insel zur Kerteminde Kommune im damaligen Fyns Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der „neuen“ Kerteminde Kommune in der Region Syddanmark aufgegangen ist. Von 1869 bis 1973 wies ein Leuchtturm auf der Insel Seefahrern den Weg in die Bucht. Höchster Punkt der Insel mit 17 Metern ist der Ravnsbjerg im Nordwesten. Geschichte Romsø wurde zum ersten Mal 1231 in König Waldemars Jordebog erwähnt. In Erik Pontoppidans dänischem Atlas von etwa 1760 wird ein Bewohner und ein Wildpark auf der Insel genannt. Während der Kriege mit England wurde die Insel von 1807–1809 von den Engländern besetzt, die große Mengen von Bäumen fällten und mehrere Häuser und Höfe abbrannten. Die Verwüstungen waren zu viel für die Insulaner und im Jahre 1808 verließen die letzten Bewohner die Insel. 1809 wurden die Briten von einem Jägerkorps unter dem Eigentümer Hans Rudolph Juel von der Insel vertrieben. 100 britische Gefangene wurden nach Kerteminde gebracht. Im nordöstlichen Teil der Insel sind noch Reste englischer Gräber zu sehen. Bis 1961 wurde die Insel landwirtschaftlich genutzt und von rund 50 Menschen bewohnt. Die verbliebenen acht Gebäude werden als Ferienhäuser genutzt. Weblinks Livet på Romsø gennem 20 år - lysbilleder og anekdoter (dänisch) Einzelnachweise
Romsø

Romsø is a Danish island in the Great Belt off the coast of Funen. It has an area of 1.09 km2 and has, since 1996, no permanent residents. A defunct lighthouse and a few houses are located on the island; a substantial part of its area is covered by forest. The island is privately owned; although it is not closed to the general public some restrictions may apply. Visitors may reach Romsø by a small passenger boat that departs from Kerteminde. External links Details on Romsø from Kerteminde town portal Website of the passenger boat to Romsø Environmental report from the Ministry of the Environment of Denmark
Romsø

Romsø es una isla de Dinamarca ubicada en el Gran Belt (Storebælt), no muy lejos de las costas de Fionia. La isla ocupa una superficie de 109 ha. Romsø es también una reserva ornitológica. Los ornitólogos han detectado 170 especies de pájaros en la isla. En Romsø hay en pie un pequeño faro, construido en 1869, que sin embargo no sigue en funcionamiento desde el 1 de octubre de 1973.
Romsø

Romsø är en obebodd ö i Danmark, som var bebodd till på 1990-talet. Ön ligger i Region Syddanmark, i den sydöstra delen av landet och arean är 1,1 kvadratkilometer. Ön ägs av Hverringe Gods och hälften är naturskyddsområde. Det finns omkring 180 dovhjortar på Romsø med anor från medeltiden. Beståndet förnyas regelbundet genom import för att undvika inavel och omkring 70 individer skjuts av varje år. Ön kan besökas på sommaren med båt från Kerteminde. Romsø ingår i Natura 2000 området Havet mellem Romsø og Hindsholm samt Romsø. Öns högsta punkt är 24 meter över havet. Den sträcker sig 1,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,4 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Fjellerad

Fjellerad er en landsby i Himmerland med 416 indbyggere (2026), 17 km. syd for Aalborg. Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Aalborg Kommune. Fjellerad er beliggende i Gunderup Sogn. Eksterne henvisninger Fjellerad Samråd Arkiveret 14. april 2009 hos Wayback Machine Kilder
Katrinedals Skole

Katrinedals Skole er en folkeskole i bydelen Vanløse i Københavns Kommune. Skolen blev indviet 13. august 1934. Skolen er tegnet af arkitekt og professor Kaj Gottlob i Bauhaus-stil til 1.000 elever. I årene efter anden verdenskrig var antallet af elever nærmest det dobbelte og skolen var frem til oktober 1945 beslaglagt til brug for tyske flygtninge - og undervisningen af skoleeleverne måtte derfor undervises andre steder. Skolen er af flere gange blevet ombygget og udvidet flere gange. Hovedbygningen kaldes Galaksen, udskolingsbygningen kaldes Universet (opført 2017). I 2017 renoveredes den tidligere Brønshøj Sportshal og blev Katrinedalshallen og skolens nye sportshal. Skolen fungerer som afstemningssted ved valg som en del af opstillingskredsen Brønshøjkredsen med ca. 4.600 stemmeberettighede. Ved valget i 2022 var stemmeprocenten på 86,1 % (3.859). Referencer
Langdolmen 2 auf Bogø

Der Langdolmen 2 auf Bogø (dänisch Langdysse på Bogø) wurde 1896 von Andreas Peter Madsen (1822–1911) gezeichnet. Der Dolmen liegt im Westen der Insel Bogø in Dänemark. Er entstand zwischen 3500 und 2800 v. Chr. als Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Beschreibung Der Nord-Süd orientierte Langhügel mit runden Enden hat etwa die Hälfte seiner Randsteine eingebüßt, insbesondere an den verrundeten Schmalseiten. Lediglich drei Steine befinden sich in situ, die restlichen sind nach außen verkippt. Etwa mittig liegen parallel zur Längsachse und zueinander (was sehr selten ist) zwei Urdolmen ohne Deckstein. Sie bestehen aus langen Felsblöcken an den LängS- und kurzen an den Schmalseiten. Die geraderen Flächen weisen nach innen. In der östlichen Kammer wurden Funde gemacht. Der Tote lag auf dem Rücken (was selten ist) und war von den Grabbeigaben umgeben. Darunter waren neue Beile, drei Werkzeuge aus Feuerstein und Teile einer Kragenflasche. Kontext Insgesamt sind 119 Großsteingräber aus der Jungsteinzeit auf den nur 231 km² großen Inseln Møn und Bogø bekannt. 38 davon wurden bewahrt und geschützt. 17 sind Dolmen der Trichterbecherkultur (TBK) die zwischen 3500 und 2800 v. Chr. entstanden. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4, Nr. 1834. Weblinks Beschreibung engl. und Bilder Beschreibung dän. und Bilder Einzelnachweise
Langdysse von Landbogård

Der Langdysse von Landbogård (auch Barnehøj Landbogaard genannt) liegt in Kettinge, nahe der Straße nach Frejlev auf der Insel Lolland in Dänemark. Er ist eine Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK) und entstand zwischen 3500 und 2800 v. Chr. Der Langdysse mit ehemals zwei Kammern liegt in einem Ost-West orientierten rechteckigen Hügel von etwa 29 m Länge, 7,8 m Breite und 1,3 m Höhe. Die Randsteine der nördlichen und südlichen Langseite sind nahezu vollständig, wenn auch selten in situ erhalten. Der Hügel ist im Westen auf etwa 9,0 m und im Osten, 7,0 m abgepflügt. Im Westen verläuft quer zur Längsachse eine alte Randsteinreihe (2 Steine) über den Hügel. Alle Randsteine sind relativ groß. Die Westkammer ist ein 1,75 × 0,75 m messender, eingetiefter rechteckiger Urdolmen mit vier teils stark einwärts geneigten Tragsteinen. Der Deckstein fehlt. Die Ostkammer ist nicht erhalten. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 2226 Einzelnachweise Weblinks Beschreibung dänisch Bilder
Langdysse von Flårup

Der Langdysse von Flårup (auch Flaarup genannt) liegt südöstlich von Fuglse, bei Maribo auf der Insel Lolland in Dänemark. Das Ost-West orientierte leicht trapezoide und bis zu 0,6 m hohe Hünenbett des Langdysse liegt an einem Waldrand. Von den beiden langen Randsteinreihen hat die nördliche 15 größere Steine, die fast alle in situ stehen. Die südliche umfasst noch 11 Steine, die fast alle nach außen verkippt sind. Etliche Steine fehlen, insbesondere die der beiden Schmalseiten, wo nur ein Randstein das Westende markiert. Die ursprüngliche Breite beträgt etwa 7,1 × 5,0 m. Die Länge liegt bei 23,5 m. Die Anlage entstand zwischen 3500 und 2800 v. Chr. als Megalithanlage der Trichterbecherkultur (TBK). Spuren eines längsliegenden Dolmens sind als Grube im Westen erhalten. Im Osten ragt der Deckstein eines quergestellten, ganglosen Urdolmens aus dem Hügel. Der Ydby- oder Flarupsten ist ein Runenstein in Thy. Siehe auch Nordische Megalitharchitektur Großsteingräber in Dänemark Literatur Klaus Ebbesen: Danmarks megalitgrave. Band 2: Katalog. Attika, Kopenhagen 2008, ISBN 978-87-7528-731-4 Nr. 2129 Einzelnachweise Weblinks Beschreibung engl. und Plan
Sankt Pauls Plads

Sankt Pauls Plads er en plads i kvarteret Nyboder i Indre By i København. Pladsen ligger foran og rundt om Sankt Pauls Kirke, der er opkaldt efter apostelen Paulus. Pladsen afgrænses mod nord af Gernersgade og mod syd af Olfert Fischers Gade. Desuden gennemskæres den af Sankt Pauls Gade, mens Rævegade og Adelgade støder op til den. Området blev oprindeligt bebygget som en del af den første del af Nyboder, der blev opført af kong Christian 4. i 1630'erne og 1640'erne. Dengang var der dog ingen plads, og hvor kirken nu ligger, fortsatte Rævegade tværs igennem til Krusemyntegade. I 1870'erne blev store dele af kvarteret imidlertid saneret. Kirken blev opført i 1872-1877, mens Adelgade blev rettet ud, så den kom til at munde ud i den nye plads ved kirken. Navnet Sankt Pauls Plads kom til omkring 1899, om end det dog først blev officielt i 1930. Bebyggelsen omkring pladsen er af blandet karakter. På den østlige side ved Sankt Pauls Gade ligger en længe med enetages Nyboder-huse, de eneste overlevende fra Christian 4.s tid. Ved Olfert Fischers Gade ligger toetages Nyboder-huse fra 1750'erne af den type, der i dag er almindelige i Nyboder, men som nu mest findes i området nord for pladsen. På den østlige og nordlige side ligger i øvrigt de såkaldte "Grå stokke", som arkitekten Olaf Schmidth opførte en række af i kvarteret i 1886-1893. De var inspireret af de mange arbejderboliger, der opførtes på den tid, men tilpasset Nyboders eksisterende arkitektur. På den vestlige side ligger der etageejendomme, blandt andet en hjørneejendom ved Gernersgade fra 1874. Foran pladsen ligger der to indhegnede grønne anlæg til hver sin side. Resten af pladsen af belagt med brosten. Kilder Storbyens stednavne, s. 252, af Bent Jørgensen. Gyldendal, 1999. ISBN 87-00-35610-7 København før og nu - og aldrig, bind 5, Kgs. Nytorv, Rosenborg og Nyboder, s. 398, 417-423, 428-429, af Sys og Godfred Hartmann. Palle Fogtdal, 1988. ISBN 87-7248-033-5 Eksterne henvisninger Sankt Pauls Plads på Indenforvoldene.dk