NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klarupgård

Klarupgaard er en gammel hovedgård, som allerede nævnes i Historien under Erik Menved. Gården ligger lige nord for Klarup i Aalborg Kommune i det historiske Klarup Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt. Klarupgård blev brændt af Skipper Clement under Grevens Fejde i 1534. Den nuværende hovedbygning er opført i 1615-1628 og ombygget i 1847-1848. Gården dannede i 2013 kulisse for TV-2's julekalender Tvillingerne og Julemanden. Klarupgaard Gods er på 276 hektar med Lovisegård Ejere af Klarupgaard (1259-1285) Kronen (Erik Glipping) (1285-1300/1308) Jacob Nielsen Blaafod (1300/1308-1436) Viborg Domkapital Lensmænd under Viborg Domkapital *(1422-) Laurids Lunov *(1451-) Otto Stampe *(1505-) Niels Eskildsen Høg *(1520-) Mogens Stampe *(1532-) Erik Høg *(1534-) Bagge Griis (1536-1540) Kronen (som ruin) (1540-1565) Erik Høg Banner (1565-1589) Jørgen Eriksen Høg Banner (1589-1612) Erik Jørgensen Høg Banner (1612-1649) Else Eriksdatter Høg Banner gift Vind (med børnene som partshavere) *(1612-1633) Iver Jacobsen Vind / Henrik Jacobsen Vind *(1633-1649) Iver Jacobsen Vind / Anne Henriksdatter Vind (1649-1665) Anne Henriksdatter Vind og Hans Diepholt von der Rothfelser (1665-1668) Sct. Nicolaj Kirke I København med Ellene Heisch som partshaver (1668-1670) Poul Kriesch / Ellene Heisch (1670-1685) Poul Kriesch (1685-1700) Thøger Lassen (1700-1703) Magdalene von Ginchel gift Lassen (1703-1705) Christian Reenberg, Claus Reenberg, Ane Kirstine Reenberg (under værge af Dr. Frants Clausen Reenberg) (1705) Hans Benzon (som medejer) (1705-1729) Heinrich von Rosenauer (1729-1736) Anne Margrethe gift Rosenauer (1736-1739) Margrethe Cathrine Schrader og Christian Ulrik von Hauch (1736-1743) Margrethe Cathrine Schrader (1743-1757) Margrethe Cathrine Schrader og Jørgen von Hauch (1757-1779) Christen Christensen (1779-1819) Werner Christensen (1819-1827) Johanne Christiane Mollerup gift Christensen (1827-1840) Christen Carl Christensen (1840-1847) Hans Christian Søltoft (1847-1858) Peter Hilarius Ferdinand Kalko / Hans Jacob Arnold Christopher Branth (1858-1891) Hans Jacob Arnold Christopher Branth (1891-1893) Harald Blicharl Valdemar Branth (1893-1918) Carl Valdemar Branth (1918-1928) Jacob Buksted (1928-1967) Søren Just (1967-1998) Birthe og Niels Christian Just (1998-2015) Lene og Knud Just (2015-) Erik Hjorth Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Nielsen, H. G. (1992). Klarupgård. Klarup: Klarupgårds Forlag. Jakob Ørnbjerg (2017). "Fruen på Klarupgård". Herregårdshistorie (12): 74-83. ISSN 2597-0658. Wikidata Q116924399. Referencer
Klaus Nars Holm

Klavs Nars Holm er en 0,005 km² (5.185 m²) lille ø i den østlige del af Farum Sø. Holmen er privatejet, og der er to huse på øen. Det ene har to helårsbeboere, mens det andet hus udlejes som fritidshus. Tegneren Nikoline Werdelin har boet fast på øen. Der knytter sig mange historier og sagn til Farum Sø. Det mest kendte er sagnet om Klavs Nar, der har givet navn til øen. Klavs Nar var ifølge den mest populære udgave af sagnet hofnar hos Valdemar Atterdag og bad som belønning for mange års tro tjeneste om at få et len af kongen. Det gik kongen ind på og gav ham øen som len, men efter at have set på øen bød narren kongen på ålesuppe, og kongen smagte på den og bemærkede, at den var tynd, hvorefter narren svarede: "Så ålesuppe uden ål, så len uden land". Frederik 7. og grevinde Danner har under besøg på Farumgård foretaget en udflugt til holmen for dér at nyde deres eftermiddagskaffe. Referencer Eksterne henvisninger Frederiksborg Amt Arkiveret 26. november 2005 hos Wayback Machine
Klaus Nars holm

Klaus Nars holm är en liten privatägd ö i östra delen av Farum Sø i Furesø kommun. Den har en yta på 0,5 hektar och har 2 invånare (2020). Enligt sägnen har ön fått sitt namn efter Klavs Nar som var hovnarr hos Valdemar Atterdag. Han bad om en förläning som belöning för många års trogen tjänst och fick den lilla ön. När kungen efteråt klagade på den ålsoppa som narren bjöd på svarade han: "Sådan ö, sådan kost". Källor
Klavsholm (Hellevad Sogn)

Skabelon:Underlinked For alternative betydninger, se Klavsholm. (Se også artikler, som begynder med Klavsholm) Klausholm eller Klavsholm er en herregård beliggende i Hellevad Sogn. Ejere før 1661 Corfitz Ulfeldt og Leonora Christine 1661 kronen 1664 Jacob Eilersen 1683 Eiler Jacobsen 1693 Henrik Bornemann Jens Hansen til Boller 1699 Henrik Bille 1703 Kirsten Beck Jørgen Bille Schack Vietinghof greve Holck 1751 Peder Mathiasen Stenfeldt 1764 Carl fr. Hagstrøm 1781 Jørgen Gleerup 1784 Christoffer Qvist 1806 Thomas Wissing 1809 Poul Mortensen 1809 J.L. Schubarth 1815 Chr. F. Wichmann 1823 Løgstør fattigkommission 1823 Laurids Nielsen 1838 Knud Johan Rudolf Nielsen 1856 Hans Chr. Pape 1859 Chr. Fr. Ingerslev 1867 Hans Mortensen Holst 1882 N. S. G. Petersen 1883 A.C. M. Henningsen Lars Mikkelsen Kreditfore. af Jyske Landejendomsbesid. 1896 Jens Johansen Jesper Johansen Referencer
Klejtrup Musikefterskole

Klejtrup Musikefterskole (KME) ligger i landsbyen Klejtrup godt 10 km sydvest for Hobro. KME er en rendyrket musikefterskole, og målgruppen er unge i 9.- 10. klasse, der interesserer sig for musik. Der er både plads til begyndere og kommende professionelle, men det er et krav, at lysten til at spille eller synge er til stede. Skolen er etableret i 1997 og er udvidet ad flere omgange. Således rummer den nu plads til 134 elever fordelt på tre værelses-gange. Derudover består faciliteterne blandt andet af to koncertsale, fem øvelokaler og et indspilningsstudie. Der er et klaver eller flygel i samtlige undervisningslokaler samt i spisesalen og i koncertsalene. I spisesalens hyggehjørne er der sofaer og forskellige akustiske instrumenter, som eleverne bruger flittigt til jamsessions og fællessang. Skolens mål Skolens mål er at forbedre elevernes kundskaber på såvel det boglige som det musiske område. Eleverne på skolen modtager undervisning i alle de traditionelle folkeskolefag, ligesom de går til terminsprøve og eksaminer og får karakterer. Der er tillige mulighed for at vælge en særlig projektklasse uden karaktergivning og med hovedvægten lagt på studietekniske udfordringer og æstetiske læreprocesser. Her er undervisningen bygget op omkring fire tværfaglige projekter fordelt ud over året. Linjer og linjefag På skolen er der tre obligatoriske musikfag: sammenspil, kor og SDS (Sang-Dans-Spil). I sammenspil kan man vælge mellem rytmisk og klassisk sammenspil. Udover de tre hovedfag kan eleverne vælge imellem en lang række andre musikfag: Musikteori, sangerlinje, bigband, jazz, rock, funk, world, impro, studieteknik, elektronisk, sangskrivning, vokalband, musikformidling og samba. Der vil endvidere være mulighed for en række mindre musikvalgfag i løbet af året, ligesom der også er valgfag, der henvender sig til dem, der ønsker andet end musik: Drama, dans, fodbold, meditation og løb. Hvert år tager skolen på turné og på musikalsk udlandstur. Derudover laver eleverne to gange årligt en teaterforestilling og supplerer i øvrigt op med løbende enkeltkoncerter rundt omkring i det ganske land. Eksterne henvisninger Skolens webside
Klejtrup Sø

Klejtrup Sø er en sø ved Klejtrup sydvest for Hobro. Søen gennemskæres af kommunegrænsen mellem Viborg Kommune og Mariagerfjord Kommune. Ved søens sydende ligger Verdenskortet ved Klejtrup Sø, et verdenskort af jord og sten bygget af dansk-amerikaneren Søren Poulsen i årene 1944-69. Samme sted ligger Klejtrup Volde, der er et voldsted for middelalderborgen Brattingsborg. Lige øst for søen findes landsbyen Hvornum. Søen er som en del af Skals Å-systemet en del af Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal. Galleri Eksterne henvisninger Verdenskortet Arkiveret 28. marts 2010 hos Wayback Machine Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Klejtrup Sø

Klejtrup Sø är en sjö på Jylland i Danmark. Den ligger 10 km sydväst om Hobro vid samhället Klejtrup. Arean är 1,27 kvadratkilometer. Trakten runt Klejtrup Sø består till största delen av jordbruksmark. Den sträcker sig 1,5 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,1 kilometer i öst-västlig riktning. Sjöns utflöde Klejtrup Bæk rinner till Skals Å. Klejtrup Sø ingår i Natura 2000 området Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal. Vid sjöns sydände ligger Verdenskortet, en världskarta av jord och sten som byggdes 1944-1969 av dansk-amerikanen Søren Poulsen. På samma ställe ligger Klejtrup Volde, rester av medeltidsborgen Brattingsborg. Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Källor
Klingstrup

Klingstrup er en gammel bispegård, som tilhørte Odense Stift før 1536. Gården ligger ved Vejstrup Å, i Skårup Sogn i Svendborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1820 som afløsning for en tidligere borggård med voldgrave. Klingstrup Gods er på 238 hektar. Ejere af Klingstrup 1394 var den ejet af Johnannes Est de Cleynasthorp 1437 ejedes den af væbneren Krabbe (1490-1536) Odense Bispestol (1536-1564) Kronen (1564-1577) Lisbet Johansdatter Urne gift Lykke (1577-1593) Johan Bockholt (1593-1603) Bendix Hartvigsen (1603-1621) Susanne Lykke gift Hartvigsen (1621-1631) Mourids von Aschersleben / Claus Brockenhuus (1631-1637) Claus Brockenhuus (1637-1658) Henning Henningsen Valkendorf (1658) Margrethe Blome gift Valkendorf (1658-1665) Henning Henningsen Valkendorf (1665-1680) Kirsten Kruse gift Valkendorf (1680-1724) Jørgen Henning Henningsen Valkendorf (1724-1727) Helle Trolle gift Valkendorf (1727) Børge Jørgensen Valkendorf / Henning Christopher Jørgensen Valkendorf (1727-1740) Henning Christopher Jørgensen Valkendorf (1740-1772) Anne Margrethe von Halem gift Valkendorf (1772-1791) Charlotte Marie von Halem (1791) Hans Koefoed (1791-1801) Frederik Christian af Augustenborg (1801-1803) Hans Koefoed (1803-1810) Rasmus Rasmussen (1810-1811) Enke Fru gift (1) Rasmussen (2) True (1811-1837) Christen True (1837-1853) Rasmus Langkilde / Henrik Langkilde / Peter Mayntz (1853-1860) Rasmus Langkilde / Henrik Langkilde (1860-1877) Dorthea Helene Lollesgaard gift Langkilde (1877-1906) Hans Lauesen (1906-1910) Henrik Langkilde Lauesen (1910-1915) Margrethe Holck (1915-1916) N. Melgaard / S. Christensen (1916-1922) P. H. Tvede (1922-1927) C. J. Nielsen (1927-1970) Ulf Krabbe Schiøttz-Christensen (1970-1990) Leif Schiøttz-Christensen (1990-) Jørgen Schiøttz-Christensen Eksterne links Klingstrup på Historisk Atlas Arkiveret 4. februar 2022 hos Wayback Machine Hjemmeside for Klingstrup Hovedgaard
Klitmøller Kirke

Klitmøller Kirke er en kirke i Klitmøller Sogn i Thisted Kommune. Kirken blev indviet 3. maj 1872 og er opført i røde mursten. Siden er kirken blevet restaureret i 1949, 1966/67 og indvendigt i 2000/01. Sydvest for kirken findes en klokkestabel af svært tømmer samt en mindesten over 12 lokale fiskere, der krigsforliste i 1944. Derudover finder man på kirkegården et monument over Barken Sleipners 14 mand store besætning, samt et monument over fire lokale fiskere der druknede en uvejrsnat i 1892. Alterbilledet er malet af dronning Louise, kong Christian 9.s hustru, efter kongeparrets besøg i 1882. Det forestiller Peters Vandring På Søen. Alterstagerne er af messing og stammer fra Thisted Kirke, hvor de i 1589 blev skænket af Anders Nielsen og Maren Gris. Dåbsfadet stammer ligeledes fra Thisted Kirke, og er fra 1650 og forestiller syndefaldet. Eksterne kilder og henvisninger Klitmøller Kirke hos KortTilKirken.dk
Klokkestablen

Klokkestablen er et mindesmærke på Skamlingsbanken for 83 faldne modstandsfolk, der er opført i årene efter 2. verdenskrig på initiativ af modstandsbevægelsen Region III. De økonomiske midler blev fremskaffet ved en stor frihedsfest på Skamlingsbanken i 1945. Region III købte derefter 7 tdr. land, der støder op til Højskamling. Arealet omfatter bakkeområdet, hvor det store befrielsesmøde med mere end 100.000 deltagere blev afholdt i sommeren 1945. Selve klokkestablen består af 5 malmklokker og er lavet af arkitekterne Poul Hauge og Ole Kornerup-Bang og blev indviet 2. maj 1948. Fire klokker spiller i sommerhalvåret kl. 12, kl. 15 og kl. 18 de første takter af Prins Jørgens March og en stor malmklokke afslutter med bedeslag. Den største klokke bærer Christian 10.s navnetræk og krone, samt en indskrift forfattet af Region III’s sidste militære leder, daværende kaptajn Aage Højland Christensen.: Under klokkestablens tag ligger fire mindeplader af ølandssten anbragt i korsform. Tre af mindepladerne bærer navnene på regionens faldne. På den fjerde sten læser man tre vers forfattet af Poul Sørensen: Mindesmærket ejes af en fond, der som sin opgave har at “opretholde mindesmærket på Skamlingsbanken for de i modstandsbevægelsens Region III i kampen mod den tyske besættelsemagt i 1940-1945 faldne kammerater”. Fonden gennemfører hvert år den 5. maj en mindehøjtidelighed for de faldne modstandsfolk. Kilder og referencer Ekstern henvisninger Klokkestablens hjemmeside.
Klosterlund Museum

Klosterlund Museum er et lille museum, som ligger i Stenholt Skov ved Bølling Sø øst for Ikast. Det ligger på en gård der tidligere har været tørvefabrik og maskinstation for Hedeselskabet. Museet er et af de fire museer, der udgør Museum Midtjylland. Museet rummer fund fra den såkaldte Klosterlundkultur som er en tidlig fase i Maglemosekulturen (ca. 7.500 – 7.000 f.Kr.). Der fortælles om Klosterlund-bopladsens udgravning, oldsagsfundene og datering af bopladsen samt om landskabet, jagtvildt og andre fund fra jægerstenalderen. Endvidere er der udstilling om tørveindustrien og hedeopdyrkningen omkring Bølling Sø. I udstillingen Ansigt til ansigt kan Hammerum-pigen opleves. Hendes velbevarede kjole er enestående i både national og international sammenhæng. Referencer Eksterne henvisninger Klosterlund Museum
Klovborg Kirke

Klovborg kirke – eller Skade kirke, som er dens rette navn – ligger få hundrede meter nord for Klovborg by og er karakteristisk ved sit lave tårn (som oprindeligt har været højere) og ved koret, som er ud i et med selve kirkeskibet Selve kirkeskibet kan spores tilbage til først i 1200-tallet Tårnet er fra 1500-tallet – i 1626 reduceret i højden Kirkeskibets hvælvinger er fra samme periode som tårnet Kor og apsis er fra sidste del af 1500-tallet og erstatter et tidligere, mindre kor Under korets gulv er der en gravkrypt med ca. 37 kister med tilhørsforhold til godset Mattrup, som ligger lidt øst for Klovborg I koret er der to fornemme epitafier fra henholdsvis ca. 1570 og 1765. Meget speciel, muret prædikestol – nuværende bemaling udført af Ingolf Røjbæk i 1961 Våbenhuset er bygget omkring år 1700 Gammel Kirkeklokken er fra 1591 Ny kirkeklokke installeret 2018 da den gamle klokke var revnet. Samtidig blev ringningen automatisk. Kapellet er bygget i 1930 og senere udvidet i 1980. Kirken blev gennemgribende restaureret indvendig og udvendig 1992-96 med bl.a. nye bænke og nyt varmesystem Eksterne kilder og henvisninger Klovborg Kirke hos KortTilKirken.dk Klovborg Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Klovborg Kirke

Klovborg Kirke eller Skade kirke är en kyrka som ligger några hundra meter norr om samhället Klovborg i Ikast-Brande kommun mitt på Jylland. Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan uppfördes på 1200-talet. Nytt kor med absid tillkom på 1500-talet och ersatte tidigare kor. Kyrktornet tillkom på 1500-talet då samtidigt kyrkorummet fick sina takvalv. 1626 minskades tornets höjd. Vapenhuset i söder uppfördes omkring år 1700. Fönstren fick sin nuvarande spetsbågiga form vid en successiv förändring som började 1857 i tornrummet och som fortsatte 1862 i långhuset och i koret för att slutföras med ett stort fönster i långhusets norra vägg. Under korets golv finns en gravkrypta för Hardenbergfamiljen. Gravkryptan var färdigställd omkring år 1591. Inventarier Dopfunten i romansk stil är av grå, svagt rödaktig granit. Tillhörande dopfat av mässing är ett sydtyskt arbete från omkring 1550–1575. Tillhörande vattenkanna av mässing har tillkommit 1906. Kyrkklockan är från 1591. En murad predikstol som står på en pelare vid södra väggen är från senare delen av 1500-talet. Dess nuvarande bemålning är utförd 1961 av Ingolf Røjbæk. Orgeln är tillverkad 1962 av Jysk Orgelbyggeri i Hinnerup. Från början hade orgeln fem stämmor, men vid en restaurering 1997 tillkom ännu en stämma. Ännu en renovering genomfördes år 2010. Nattvardskärl är tillverkat 1706 af Mogens Thomme-sen Løwenhertz. Altartavlan har en målning utförd 1945 av Ellen Hofman-Bang. Tavlans motiv är Kristi återkomst. Altarbordet från 1952 har en förgylld reliefdekoration utförd av skulptören Aksel Theilmann. Reliefen föreställer Guds Lamm sående framför ett grekiskt kors. Bildgalleri Referenser Församlingen informerar om kyrkan Klovborg Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Klovborg Kirke.
Kløvermarkens Idrætsanlæg

Kløvermarkens Idrætsanlæg ligger på det nordlige Amager og består af 20 stk. 11-mands fodboldbaner 20 stk. 7-mands forboldbaner 2 stk. grusbaner 2 stk. kunstgræsbaner 1 stk. australsk fodboldbane 1 stk. cricket pitch Endvidere findes der et vægtløftningslokale samt omklædnings- og klubfaciliteter. På anlægget dyrkes der således fodbold, australsk fodbold og vægtløftning. Anlægget er på godt 320.000 kvadratmeter og hjemmebane for mange fodboldklubber, herunder: Amager FC Boca Seniors Boldklubben Amalie BK Hattrick 04 Boldklubben Olympia 1921 BK Royal FC Køligans BPS Kickers B.62 Christianshavns Idræts Klub, Fodboldafdelingen Christiania Sports Club Copenhagen Juniors FC Charles FC Nyhavn FC Pain FC Pharma FC Spark FC Øregård IF Føroyar Kløvermarkens Forenede Boldklubber Olympia Århus København Real Copenhagen Airport Sundby Boldklub Sundby KFUM Sønderbro Fight Øresundskollegiets Fodboldklub Tidslinie Tre træbarakker bygges i 1930'erne som karantæne station (polio) før de i 1955 ombygges til omklædningsrum. Tre ny træbarakker opføres i 1989 til omklædning. Ny 2. generations-kunstgræsbane indvies september 1999. Ny grusbane siden januar 2000. Sundby Boldklubs klubhus tages i brug januar 2000 efter den tvangsflytningen af klubben fra DR Byens nye placering. Tilbygning (af arkiteken Peter Voergaard) af mellembygning som opholdsrum tages i brug februar 2003. Det er planlagt at en 3. generations-kunstgræsbane opføres inden sæsonstart (i april) 2007. Banen vil kunne bruges til turneringskampe. Ekstern henvisning Kløvermarkens Café www.facebook.com Kløvermarkens Idrætsanlæg Fodnoter
Knebel Kirke

Knebel Kirke står på en bakke ved Knebel Vig og er fra omkring 1170. Altertavlen er skabt af Bjørn Nørgaard og indviet i 4. februar 2001 efter hærværk mod kirken. Kirken er stort set arkitektonisk identisk med den nu nedrevne Rolsø kirke, ved Rolsø Kapel. Reference Eksterne henvisninger Knebel Kirke i Den Store Danske på Lex.dk Knebel Kirke på korttilkirken.dk
Knivholt

Knivholt (også Knivholt Herregård eller Knivholt Gård, men egentlig Knivholt Hovedgaard) er en gård beliggende umiddelbart vest for Frederikshavn ved hovedvejen til Hjørring. Gården er oprindeligt fra 1300-tallet, men har været brændt ned flere gange. Gården bliver en hovedgaard i 1419. I 1600-tallet overtages flere af gårdene af officerer fra flåden. De nuværende bygninger er fra 1700-tallet og er renoveret efter længere tids forfald i 1990erne. Gården var under 2. verdenskrig udgangspunkt, da tyskerne opførte Flyveplads Frederikshavn. En del af flyvepladsen som besættelsesmagten byggede, var to værkstedshangarer. I den ene af dem er der i dag en udstilling om flyvepladsen. I nærheden findes Knivholt Skov. Ejere Nogle af de vigtigste slægter her på gården var: Lunge og Panter Niels Ovesen Panter 1419 Anders Jacobsen Lunge 1428 – 1535 Mange panthavere 1535 Mogens Juel 1590 Mogens Mogensen Juel Ingeborg Skeel 1605 Hans Axelsen Arenfeldt 1611 Niels Arenfeldt 1632 Hans Dyre 1679 Hans Arenfeldt 1702 Otte Arenfeldt 1720 Hans Lorents Arenfeldt 1753 Chr. Jensen Møenbo 1774 Peter Leth 1792 Jens Madsen Rosborg 1818 Christoffer Madsen Rosborg 1853 Carl Vilhelm Uldall 1883 Frits Peter Adolph Uldall 1902 N. Rasmussen 1907 C. G. Frederiksen 1929 C. Helmer Frederiksen 1965 H. Frederiksens dødsbo Referencer
Knivholt Skov

Knivholt Skov er en gammel herregårdsskov ved Frederikshavn og Knivholt, som blev anlagt fra 1850 til 1970. Skoven, som er på lidt over 50 hektar, tilhører i dag Frederikshavn Kommune, og består af bøg, ær, ask, eg, birk og lind. Mange steder kan de gamle fredskovsdiger stadig ses. Skoven er bundet sammen med Teglværksskoven af Knivholtstien, som har udgangspunkt i gården Knivholt Hovedgård. Referencer Frederikshavn.dk: Knivholt Skov Arkiveret 21. september 2020 hos Wayback Machine
Knudseje

Knudseje (Knudseie) er en herregård beliggende Knudsejevej ved Voers Å i Skæve Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt, nu Frederikshavn Kommune. Knudseje var i 1500 tallet en bondegård, der i 1578 af Kronen blev mageskiftet til rigsråd og rigsadmiral Peder Munk (Lange) (død 1623) til Estvadgård. I 1648 ejedes gården af Fru. Margrethe Ottesdatter Marsvin (død 1650), enke efter rigsmarsken Hr. Jørgen Urne (død 1642) til Alslev og Næs, hun pantsatte den til Fru. Birgitte Lindenov (død 1648), som var enke efter rigsråden Otte Christensen Skeel (død 1634) til Bangsbo og Hammelmose. Datteren Dorthe Urne (død 1699) senere gift med Holger Mormand (død 1705) til Esperød, skal i 1655 have solgt Knudseje til Erik Hvas, men muligvis er Hvas en skrivefejl for Kaas, idet Erik Nielsen Kaas(Sparre-Kaas) til Rævskærgård og Aggersborg skrev sig i 1656 til gården, som han omkring 1655 ved tilkøb af bøndergods indrettede til en adelig sædegård (6½ tdr. Hartk.), han skødede i 1662 Knudseje med mølle, to gårde med videre til ridefogeden på Odden Eiler Eilersen Holm, hvilket dog ikke opretholdes, idet Erik Kaas igen i 1663 skødede gården til Otte Christensen Skeel (død 1695) til Vallø, der synes at have ejet den i 1669; også denne handel må dog været gået tilbage; thi først i 1675 fik daværende forvalter på Stensbæk Eiler Eilersen Holm af Erik Kaas endeligt skøde på gården og en del fæstegods, han afstod den i 1677 til Otte Ottesen Skeel (død 1696) til Birkelse , han bortforlenede i 1696 på livstid Knudseje (1688: 13,83 tdr. hartk. med 122,8 tdr. land under plov) og Dybvad Hovedgård til sin broderdatter Ide Sophie Albretsdatter Skeel (død 1704), gift med Christian Reedtz til Børglum kloster (død på Knudseje i stor fattigdom). I den følgende tid havde Knudseje fælles ejer med Dybvad Hovedgård. Hovedbygningens syd- og østlænge er opført 1710 og senere og ombygget ca. 1800. Hovedbygningen blev fredet 1939, og fredningen blev i 2003 udvidet med gårdmuren med piller (ca. 1800), rækken af lindetræer syd herfor og de bevarede stenbelægninger på gårdspladsen langs syd- og østfløjen. Ejere af Knudseje 1578 Peder Munk 1648 Margrethe Ottesdatter Marsvin 1656 Erik Nielsen Kaas 1662 Eiler Eilersen Holm 1663 Otte Christensen Skeel 1675 Eiler Eilersen Holm 1677-1823 ejere som Dybvad Hovedgård 1823 Carsten Andreas Færch 1838 Jørgen Gleerup 1854 Christiane Gleerup f. Schunck 1859 Claus Tommerup Henrichsen 1875 Frederik Henckel 1888 Johs Frederik Henckel 1891 P. Christensen Kalum 1898 C. Petersen 1898 Christian Hartmann 1909 Th. Sørensen 1912 Hjørring Amts Udstykningsforretning 1912 Lars Larsen 1955 C.C.Jensen 1962 V. Dige Pedersen Kilder og eksterne henvisninger J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 257 – 258 Knudseje - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen
Knudsø

Knudsø er en østjysk sø, som ligger umiddelbart nord for Ry. Den er 191 ha stor, har dybder på op til 29 m og har en middeldybde på 13,4 m. Den er således én af Danmarks dybeste søer. Knudsø er omgivet af skovklædte bakker, men også af bebyggelse i form af både helårshuse og fritidshuse. Knudsø indgår i Gudenåsystemet og modtager den største vandmængde fra Knud Å, der kommer fra Ravnsø ca. 4 km østligere. Afløbet går til Birksø. I 2015 fandt dykkere knogler af en jernaldermand. Referencer