NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hohøj

Hohøj er en 110 meter høj bakke 2 km sydøst for Mariager. Den er kendt for sine historiske folkemøder (grundlovsmøder) og for den store gravhøj øverst. Gravhøjen er 12 meter høj med en diameter på 72 m og er dermed Danmarks største. Undersøgelser i 1990'erne viser at den stammer fra ældre bronzealder mellem 1410 og 1310 f.Kr. Natur og udsigt Før egnens plantager voksede op, kunne man fra højens top tælle 75 kirketårne, bl.a. spiret på Viborg Domkirke. Der er i 2015 blevet fældet mange høje træer, så der nu er en flot udsigt over Mariager Fjord. Mindesten Sydøst for bygningen på Hohøj står en sten, der blev afsløret 4. juli 1920 til minde om Genforeningen i 1920. 50 m vest for Hohøj ligger Lushøj, hvor Blicherstenen er rejst. Folkemøder på Hohøj Allerede i 1846 planlagde Steen Steensen Blicher, der var præst i Spentrup Sogn, et folkemøde på Hohøj i lighed med Himmelbjergmøderne. Mødet blev dog ikke afholdt pga. Blichers svigtende helbred. Det første Hohøjmøde blev afholdt i 1912 med Jeppe Aakjær som taler. Han hævdede i sin tale, at der på dette sted burde rejses en mindesten over Blicher. Ideen vandt genklang, og i 1919 kunne Aakjær indvie stenen, hvorpå Blichers digt "Jyden han er stærk og sej" var indhugget. Også digteren Nis Petersen har haft tilknytning til højen, idet han skrev Hohøjdigtene i digtsamlingen Nattens Pibere. I 1913 blev det første grundlovsmøde afholdt på Hohøj. Mellem de to verdenskrige udviklede møderne sig til en stor folkefest. Statsminister Thorvald Stauning talte der i 1931 og 1932. P. Munch og senere Hilmar Baunsgaard har også talt der, men efterhånden ebbede møderne ud. I dag tilhører Hohøj og omegnen Hohøjkomiteén, der har nær tilknytning til partiet Radikale Venstre. I 1990 besluttede komiteen, at der atter skulle afholdes grundlovsmøder. Radikale profiler som Marianne Jelved, Martin Lidegaard, Elisabeth Arnold, Asger Baunsbak-Jensen, Anders Samuelsen og Morten Østergaard har været grundlovstalere på højen. I jubilæumsåret 2012 talte klima- og energiminister Martin Lidegaard og professor Steen Wackerhausen . Noter Eksterne kilder/henvisninger Hohøj i Slots- og Kulturstyrelsens database Mariager Museum: Hohøj Danske fortidsminder: Hohøj og oldtidssporene i Alstrup Krat Arkiveret 24. september 2013 hos Wayback Machine Geologiske interesseområder: Hohøj Skov- og Naturstyrelsen: Alstrup Krat og Hohøj - en turguide
Hohøj

Der Hohøj, etwa 2,0 km östlich von Mariager in Jütland ist mit 72 Meter Durchmesser und 12 Meter Höhe der größte Grabhügel (dänisch oldtidshøj) Dänemarks. Seine Spitze liegt 110 Meter über dem Meeresspiegel. Das Wissen über den Bereich basiert auf einer interdisziplinären Studie aus den späten 1990er Jahren. Im Jahr 1997 wurde ein 15,0 m langer Abschnitt auf der Südseite des Hügels untersucht, um sein Alter zu bestimmen. Bei dieser Gelegenheit wurde festgestellt, dass die Menschen der Bronzezeit vor 3400 Jahren das Gelände zunächst für das Hügelfundament nivelliert hatten. Man weiß immer noch nicht, welche Gräber er eventuell enthält. Er ist 1898 ist unter Schutz gestellt worden. 100 m südöstlich vom Hohøj lag in der älteren Eisenzeit (zwischen 500 v. Chr. und 0) eine Siedlung. Bei der Ausgrabung einer ungefähr 7000 m² großen Fläche wurden Gebäude erkannt, von denen eines vollständig ausgegraben wurde. Das dreischiffige Langhaus mit zwei Reihen dachtragender Pfosten hatte eine Größe von etwa 17,0 × 5,0 m. Wie es oft der Fall ist, sind alte Legenden mit dem Hügel verbunden. Es wird überliefert, dass ein König Ho in dem Hügel mit Rüstung und einem Schwert aus purem Gold begraben liegt. Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 49, 112–113 Weblinks Beschreibung engl. und Bilder Beschreibung dän. und Bilder
Holbæk Kirke (Norddjurs Kommune)

Holbæk Kirke ligger i Holbæk i Rougsø Herred på Norddjursland. Eksterne kilder og henvisninger Holbæk Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Holbæk Kirke hos KortTilKirken.dk
Holbæk Mega Center

Holbæk Mega Center er et indkøbscenter med 39 store butikker, fortrinsvis med særligt pladskrævende varegrupper. Centret er placeret i den sydvestlige udkant af Holbæk. De varegrupper der forhandles er bl.a. isenkram, gaveartikler, elektronik, hårde hvidevarer, tæpper, møbler, autoudstyr, haveartikler, byggematerialer, osv. Der er dog også mulighed for indkøb af dagligvarer, tøj, sko, legetøj, jagtudstyr, o.lign. Holbæk Mega Center ligger lige ud til Holbækmotorvejen, ca. 40 minutters kørsel fra København. Centret er tidligere af Politikens læsere blevet kåret som Danmarks værste øjebæ. Reference
Holbækgård

Holbækgård er en gammel hovedgård i Østjylland, som allerede nævnes i et dokument fra 1396. Holbækgård ligger godt 1,5 km nordvest for Holbæk (ca. 18 km nordøst for Randers) og ligger i Holbæk Sogn, Rougsø Herred, Norddjurs Kommune. Hovedbygningen er opført i 1560, forlænget i 1645 og ombygget i 1800. Gården blev i år 1700 ophøjet til stamhus af Berte Skeel, hvor gården skulle gå i arv i slægten Skeel. Holbækgård Gods er på 917 hektar med Langtoftegård og Færgegården Ejere af Holbækgård (1280-1287) Rane Jonsen Rani (1287-1300) Kronen (1300-1325) Poul Magnussen Munk (1325-1353) Johannes Poulsen Munk (1353-1362) Johannes Poulsen Munks dødsbo (1362-1385) Johannes Sommer (1385-1398) Peder Sested (1398-1408) Jac Bort (1408-1536) Århus Bispestol (1536-1544) Kronen (1544-1568) Hans Stygge (1568-1604) Mourids Hansen Stygge (1604-1613) Anne Iversdatter Lykke gift Stygge (1613-1639) Albert Christensen Skeel (1639-1659) Christen Albertsen Skeel (1659-1662) Berte (Christensdatter) Skeel gift Rosenkrantz (1662-1676) Niels Rosenkrantz (1676-1720) Berte Skeel, enke efter Niels Rosenkrantz (1720) Charlotte Amalie Mogensdatter Skeel gift von Plessen (1720-1727) Christian Ludvig von Plessen (1727-1739) Axel Bille (1739-1751) Sophie Seefeld gift Bille (1751-1765) Henrik Axelsen Bille-Brahe (1765-1779) Johan Ernst Røtgersen Tegder (1779-1780) Margrethe Sophie Heldvad gift Tegder (1780-1791) Hans Ammitzbøll (1791-1850) Rasmus Ammitzbøll (1850-1852) Th. de Neergaard / Adolf Tobias Herbst Mourier-Petersen (1852-1893) Adolf Tobias Herbst Mourier-Petersen (1893-1908) Harald Herman von Rehling-Qvistgaard (1908-1914) Adolf Julianus Hastrup (1914-1915) N. P. Christensen (1915-1917) A. C. Sørensen (1917-1928) J. Th. Suhr Schouboe (1928-1930) Handelsbanken i København (1930-1941) P. Salskov Iversen (Hovedbygningen) (1930-1941) Statens Jordlovsudvalg (Avlsgården) (1941-1945) Anna Margrethe Kjeldsen gift (1) Juncker (2) Horneman (1945-1961) Elisabeth Juncker gift Ratel (datter) (1961-1973) Claus greve Ahlefeldt-Laurvig (1973-1992) Kristina Krag-Juel-Vind-Frijs, gift Pedersen (1992-) Niels Bjerregaard / Annette Rønne Referencer
Holeby Kirke

Holeby Kirke ligger på et højdedrag i den vestlige del af Holeby Sogn. Oprindelig lå kirken i byens midte, der dengang var en samling gårde; men da disse flyttedes ud, og byen i øvrigt blev stationsby og centrum derfor rykkede østpå, kom kirken til at ligge alene. Historie Holeby kirke er bygget i midten af 1200-tallet under Valdemar Sejr. Den er oprindeligt indviet til Sankt Johannes Chrysostomos. Arkitektur Den romanske bygning, der er enklere end de fleste andre samtidige kirker på Lolland, er opført af meget store, røde munkesten på skråkantsokkel og består af et romansk kor og skib med et sengotisk våbenhus med hvælving fra 1800-tallets slutning. Våbenhuset er delvist muret af glaserede munkesten og har kamtakket blændingsgavl og tre spidsbuede højblændinger. Koret, der er opført først, har nyere gesims på sydsiden en (vistnok ikke oprindelig) præstedør, der er tilmuret. Skibet har en gesimsfrise under tagskægget, bestående af kvadratiske blændinger under et savskifte. Skibets rundbuede døre sidder begge i svage portalfremspring – norddøren (kvindernes indgang) er tilmuret, mens syddøren, der er i brug, er uændret. Kirken er uden tårn, men blev i 2002 forsynet med en klokkestabel. Dens loft er fladt. Holeby-krucifikset I korbuen hang en af de få virkelig kendte genstande fra denne kirke: Holeby-krucifikset, der nu kan ses på Maribo museum. Det er fra højgotikkens periode (første halvdel af 1300-tallet). Det gør indtryk med størrelsen – og sit mærkeligt levende udtryk, som om Jesus siger: ”Jeg tørster!” Men det er fjernet fra kirken, fordi det ville gå til i kirkens indeklima. Døbefont Døbefonten er lavet på Gotland, den er senromansk og usædvanlig stor for en kirke af denne størrelse. Prædikestol Prædikestolen er fra 1586. Der har været malede figurer i arkadefelterne, formentlig de fire evangelister. De er borte nu. Alter Den oprindelige altertavle bar navnet ”Sct. Chrysostomos” (formodentlig kirkefaderen Johannes Chrysostomos). Den blev kasseret ved reformationen, og en ny blev anskaffet i 1590. Det eneste, vi ved om den, er prisen: 8 ½ daler til snedkeren, 32 daler og 24 skilling til maleren. Den blev erstattet i 18.. af den nuværende, der viser den korsfæstede Kristus. Den er åbenlyst et bestillingsarbejde udført af en illustrator mere end en kunstner, og den er formentlig en kopi af et andet maleri og savner ’glød’ og personligt engagement i udførelsen. Men den fungerer fint i kirkerummet og stemmer smukt med rummets blå-hvide farvetoner. Præster siden reformationen Eksterne henvisninger Holeby Kirke hos KortTilKirken.dk Holeby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Holme Kirke

Holme Kirke i det sydlige Aarhus blev bygget i 1882 under ledelse af bygningsinspektør V.Th. Walther og ombygget i 1968-69, og atter i 2012 gennemgik kirken endnu en renovering, kirken blev kalket indvendig, loftet malet og stolene repareret, malet og ombetrukket og udvendigt kom der nyt tag på sideskibene. Eksterne kilder og henvisninger Holme Kirke hos KortTilKirken.dk Holme Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Holme Church

Holme Church (Danish: Holme Kirke) is a church located in Holme Parish in Aarhus, Denmark in the neighbourhood Højbjerg, south of Midtbyen. The church is today a parish church within the Church of Denmark, serving a parish population of 10.296 (2015). The Holme pastorate is shared with the Lyseng Church to the south. History The church is situated in the southern neighbourhood Højbjerg which was formerly a village but has now been incorporated in the city of Aarhus. The church was built in 1882 under the management of the royal building inspector Vilhelm Theodor Walther when it was determined to not be economical to renovate the original, dilapidated medieval church. The old church, known from Vilhelm Theodor Walther drawings, consisted 1882 of Romanesque chancel and nave with a porch in the south and a late Gothic tower in the west, the upper part of which was demolished c. 1690 and replaced by a ridge turret. The Romanesque structure was built of granite ashlar on a chamfered base. The new church renovated in 1968-69 and again in 2012. The parish was formerly a part of Skåde parish but was segregated into a church district in 1838 and made an independent parish in 1949. In and around the new church, five Romanesque lintels and two moulded string courses are preserved. The latter were originally in the chancel arch. Some furniture from the demolished church was transferred to the new one in 1882; this is true of the altarpiece from 1637, the pewends from 1688 and the crucifix from about the same time. Some items in use are the chalice from 1727, the altar candlesticks from 1675-1700 and the Romanesque baptismal font which corresponds exactly to the one in Beder, and also the votive ship, a frigate from c. 1750. The rest of the furniture has more recently replaced that from 1882. - A priest's sepulchral tablet from c. 1682, with a portrait painting, is a copy of a bishop's sepulchral tablet in Århus cathedral; the painting has parallels in the same place as well as in the Church of Our Lady in Århus. See also List of Churches in Aarhus References External links Website of Holme Church Holme Parish web portal
Holmegård (Langeland Kommune)

For alternative betydninger, se Holmegård. (Se også artikler, som begynder med Holmegård) Holmegård er en lille hovedgård øst for Bagenkop på det sydligste Langeland. Den nævnes første gang i 1500. Gården ligger i Magleby Sogn, Langelands Sønder Herred, Svendborg Amt, Sydlangeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1800. Ejere af Holmegård (1500-1536) Peder Jacobsen Mylting (1536-1561) Jacob Pedersen Mylting (1561-1583) Jesper Jacobsen Mylting (1583-1593) Helrad Henriksdatter Lund gift Mylting (1593-1604) Markus Henriksen Lund (1604-1643) Henrik Jespersen Mylting (1643-1645) Peder Henriksen Mylting (1645-1655) Mogens Kaas (1655-1664) Anne Rudbeksdatter Pors gift Kaas (1664-1716) Otto Mogensen Kaas (1716-1748) Hans Ditlev Ottosen Kaas (1748-1749) Sophie Dorothea Hansdatter Kaas gift von Offenberg / Hilleborg Sophie Hansdatter Kaas gift Steensen (1749-1755) Frederik von Ahlefeldt / Sophie Dorothea Hansdatter Kaas gift von Offenberg / Hilleborg Sophie Hansdatter Kaas gift Steensen (1755-1773) Frederik von Ahlefeldt (1773-1826) Christian von Ahlefeldt-Laurvig (1826-1866) Frederik von Ahlefeldt-Laurvig (1866-1917) Christian Johan Frederik von Ahlefeldt-Laurvig (1917-1938) Frederik Ludvig Vilhelm von Ahlefeldt-Laurvig (1938-1952) Forskellige Ejere (1952-2008) Forsvarsministeriet (2008-?) Henrik Radich Otkjær (2021-) Udlændingestyrelsen
Holmgård (Skals Sogn)

For alternative betydninger, se Holmgård. (Se også artikler, som begynder med Holmgård) Holmgård var en hovedgård i Skals Sogn i det tidligere Rinds Herred, Møldrup Kommune, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Gården kendes tilbage til 1471 hvor den ejedes af Stig Vesteni. Hovedbygningen er en bindingsværksbygning fra midten af 1700-tallet, ombygget 1840 og 1970. Jorden blev udstykket omkring 1910. Hovedbygningen, brolægningen og to lindetræer på østsiden af bygningen blev fredet i 1988. Eksterne kilder og henvisninger J.P. Trap: Kongeriget Danmark, 4. udg. 1925 Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen
Holmgård (Sønder Lem Sogn)

For alternative betydninger, se Holmgård. (Se også artikler, som begynder med Holmgård) Holmgård var en herregård i Sønder Lem Sogn, Ringkøbing-Skjern Kommune. Den hørte før reformationen under Ribe Stift. Af de bispelige lensmænd kendes Jep Grøn 1446, Christiern Knudsen (Harbou) 1453. Biskop Hartvig Juel forlenede 1497 Holmgård til sin bror Kjeld Juel, hvis familie beholdt forleningen, efter at gården ved reformationen var kommen til Kronen. Efterkommere erhvervede den i 1580 fra kronen ved et mageskifte. Godset var i slutningen af det 19. århundrede delt i to. Kilder Om Holmgård i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 5. bind, 1906)
Holstebro Museum

Holstebro Museum är ett danskt lokalhistoriskt museum i Holstebro i Västjylland i Danmark. Holstebro Museumsforening grundades 1930 och Holstebro Museum öppnade 1931. Det blev 1965 ett så kallat "statsanerkendt museum". Det drevs av Holstebro Museumsforening fram till 1993 och blev därefter en "selvejende institution". Museet har ansvar för arkeologiskt arbete i kommunerna Holstebro, Lemvig och Struer. Museet har över åren också specialiserat sig på arkeologisk fjärranalys genom undersökningar från luften med bland annat flygfoton. Holstebro Museum är ett av tio danska "tillsynsmueer", som hjälper Slots- og Kulturstyrelsen med tillsyn av fredade fornminnen. Det har för sådan verksamhet ansvar för Holstebro, Struers, Lemvigs, Herning, Ringkøbing, Skjern, Viborg och Ikast-Brande kommuner. Holstebro Museum slogs 2012 samman med Frilandsmuseet Hjerl Hede och Strandingsmuseum St. George i en organisation under namnet De Kulturhistoriske Museer i Holstebro Kommune. Byggnaden Holstebro Museum var fram till 1991 inrymt i Lægård Mølle i Holstebro Lystanlæg. Hanne Kjærholm (1930–2009) vann 1976 en arkitekttävling om en museianläggning i Holstebro, ett paviljongliknande arrangemang som var integrerat i en befintlig park till en 1906 uppförd villa av arkitekten Andreas Clemmensen i barockinspirerad palatsstil. Den villan hade uppförts för tobaksfabrikören Søren Færch (1870–1979) och använts som familjens bostadshus till 1944 och inretts till konstmuseum 1967. Det nya Holstebro Kunstmuseum invigdes 1981, och 1991 invigdes Holstebro Museums nya lokaler. Hanne Kjærholm ritade därefter utvidgningar av Holstebro Museum, som blev klara 1998, 2001 och 2002 samt en 2011 invigd utbyggnad av Holstebro Kunstmuseum. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Holstebro Museum, 2 januari 2021. Noter Externa länkar Holstebro museums webbplats
Holsted Kirke (Vejen Kommune)

For alternative betydninger, se Holsted Kirke. (Se også artikler, som begynder med Holsted Kirke) Holsted Kirke er bygget 1885-86 efter tegning af Tage Olivarius, og glasmosaikruderne er lavet af professor Kræsten Iversen, født i Holsted. Eksterne kilder og henvisninger Holsted Kirke hos KortTilKirken.dk Holsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Holsteins Palæ

For alternative betydninger, se Det Holsteinske Palæ. Holsteins Palæ oprindelig kaldt Lützows Palæ og ligger i Stormgade 10 i Sokkelund Herred, Københavns Amt, Region Hovedstaden, Københavns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1683-1687 og forhøjet og ombygget til rokokostil ved Jacob Fortling i 1756. Fortling var hofstenhugger og forsynede palæet med rig skulpturel dekoration. Han skabte også interiører i det indre, bl.a. trapperummet. Palæet var vinterbolig for lensgreve Johan Ludvig Holstein, der som sommerbolig benyttede herregården Ledreborg. Bygningen skal ikke forveksles med det nu forsvundne Holsteinske Palæ, der lå på Kongens Nytorv og var bolig for storkansler Ulrik Adolf Holstein til Holsteinborg, der tilhørte en anden gren af slægten Holstein. Palæet er under ombygning til ejerboliger i 2016, men brød i brand 14 marts 2016, og fik betydelige skader. Ejere af Holsteins Palæ (1683-1700) H.U. Lützow (1700-1711) E.U. Does (1711-1718) V. von Eichstedt (1718-1726) A. Weyse (1726-1730) Johan Georg von Holstein (1730-1750) Johan Ludvig Holstein (1750-1780) Christian von Holstein (1780-1807) Slægten von Holstein (1807-1810) Christian Colbjørnsen (1810-1811) Amond Ammondsen (1811) Knud Bille Schack (1811-1827) Christian Cornelius Lerche (1827-1872) Kronen (1872-1971) Den almindelige Brandforsikring for Landbygninger (1971-) Boligministeriet Kilder Bernard Linder: Slotte, herregårde og palæer i Danmark, 1980.
Holte Havn

Holte Havn er en cafe og spisested med is salg samt bådudlejning (8 Robåde) som er åbent i sommer halvåret beliggende direkte på søkanten til Vejlesø. - Der er i Holte Havn en lille anløbsplads for mindre sejlskibe, et slæbested og Baadfarten har fast rutefart til havnen. I 1896 slår Henrik Jacob Thorup, efter et rigt sømandsliv i Skagen, sig ned i Holte og starter bådudlejning i Vejlesø, som haves frem til 1916 hvor Thorups efterfølger, H. Petersen, overtager bådudlejningen. Om begrebet ”Bådepetter” stammer fra Petersens tid er nærliggende. I de byhistoriske udgivelser fra Historisk-topografisk Selskab for Søllerød Kommune, er der ingen beretninger om Petersens virke, man må slutte, at han har haft bådudlejningen frem til 1956, hvor Hans Ahlstrand overtager bådudlejningen. Hans kommer fra det nedlagte Holte Bådebyggeri, som indtil 1954 lå ca. 100 meter syd for bådudlejningen. Hans og hans kone Nille blev nærmest en institution i Holte og vellidt af alle. Der blev opført et lille ishus og senere den nordligste del af den nuværende lange bygning. Familien Ahlstrand boede nærmest uafbrudt hele sæsonen på stedet. Georg Christiansen med familie (hans hustru ”Kisser”, sønnen Jørgen-Bo med sin kone Charlotte) overtog stedet i 1980. Det var Georg, der fandt på navnet Holte Havn. Dette navn har bidt sig fast i vide kredse – og fremmer et lille venligt smil: ”En havn i Holte?. Familien Christiansen var meget vellidt blandt de faste gæster, derfor var det et tab, da Georg døde i 1993 og to år senere døde sønnen Jørgen-Bo. Dette resulterede i at enkerne ikke kunne overskue tabet og valgte at afhænde stedet, til trods for at de havde oparbejdet en lille sund forretning. I 1995 overtog Gunnar Brocelius forretningen. Herefter skete der mange ting. Søllerød Kommune havde planlagt at nedrive det saneringsmodne Dronninggård Mejeri, der lå på den store grund nord for Holte Havn. Det nedslidte offentlige toilet der lå lige ved siden af mejeribygningerne blev revet ned og en ny tilbygning med bagbutik og nye toiletter blev opført, ligesom hele området fik en make-over, til det der i dag hedder Holte Havn Park. Efterfølgende ønskede Gunnar at opføre et anneks, Kaldet Båduset i dag, således at gæsterne også kunne gå i tørvejr om nødvendigt. Ved årsskiftet 2016 overtog Nathaline Beck Holte Havn, Nathaline har som tidligere ejer af en spiserestaurant i København, udvidede menu og vinkortet væsentligt, samtidigt kunne der afholdes selskaber i Bådhuset. Eksterne henvisninger
Holte Kirke

Holte Kirke er en kirke i Ny Holte Sogn i Rudersdal Kommune. Den er trods sit middelalderlige udseende bygget 1941-44 efter tegninger af Frederik Kiørboe, en af de seneste nygotiske kirker i Danmark. Orglet er udført af P.G. Andersen & Bruhn. Kirken er hvid med rødt tegltag. Eksterne kilder og henvisninger Holte Kirke hos KortTilKirken.dk
Holte Midtpunkt

Holte Midtpunkt er en bygning i Holte nord for København, der rummer et indkøbscenter, en Kvickly og Holte Bibliotek, der er en del af Rudersdal Bibliotekerne samt kontorer. Bygningen blev opført i 1940-42. Opførelsen af Holte Midtpunkt var genstand for en langvarig juridisk konflikt mellem kommunen og beboere i bagvedliggende ejerlejligheder, idet der efter projekteringsfasen var tilføjet en ekstra etage til indkøbscentret, uden at dette var nævnt i planprocessen. Midtpunktet er siden moderniseringen i midten af 90'erne en særdeles karakteristisk bygning langs Kongevejen, idet den er beklædt med irgrønt kobber. Referencer Eksterne henvisninger Holte Midtpunkts hjemmeside
Holtug Kirke

Holtug Kirke er en kirke i Holtug i Holtug Sogn. Kirken er bygget af kridtsten og gulkalket. Der ses kun lidt af den oprindelige kirke i romansk stil fra 1150. Omkring 1400 blev koret nedbrudt og udvidet. Østhvælvet blev omkring 1650 ombygget af røde sten og midterhvælvet næsten nybygget af gule sten. Tårnet er fra begyndelsen af 1500-tallet og i sengotisk stil. I kirkeskibet ses våben fra kirkens ejere fra før reformationen: Peder Olufsen af Karise Rani (Jon Rani og sønnen, væbneren Rani Jonsen) Erik Menved Fyrst Witslau af Rygen Niels Jepsen Ulfeldt Lodehat (Peder Jensen Lodehat, Jens Andersen Lodehat) Jernskæg Oluf Daa Oluf Mortensen Baden Niels Skave Jens Jepsen Ravnsberg Lage Urne Joachim Rønnow Roskilde Bispestol I kirkeskibet til venstre ses ejerne fra efter reformationen: Christian 3. Peder Svave Vincent Juel Jens Bille Just Høg Jochum Irgens Schardinell Dronning Charlotte Amalie Prinsesse Sophie Hedvig Frederik 4. Christian Lintrap (adlet til Lindencrone) Scavenius Fra 1910 har kirken været selvejende. Eksterne henvisninger Holtug Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Holtug Kirke hos KortTilKirken.dk Holtug Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)