NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fortunen

Fortunen is a neighbourhood in Lyngby-Taarbæk Municipality, located north of Copenhagen, Denmark. It is located south of Hjortekær and east of Lundtofte and Kongens Lyngby. To the east of Fortunen is Jægersborg Dyrehave. Fortunen has existed since at least 1670, and was given royal permissions to house an inn since 1766. References
Fortunfortet

Fortunfort blev opført i årene 1891-93, som en del af Københavns Landbefæstning. Fortet ligger lige op til Dyrehavens vestlige del, ved Fortunen. Kaptajn Edvard Rambusch stod for opførelsen efter retningslinjer fra oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt, der var fæstningens arkitekt. Byggeriet kostede ifølge Kaptajn A.G. Nyholm kr. 549.999,33 i alt. Fortet var under 1. verdenskrig bemandet med 110 mand af Sikringsstyrken, men har i øvrigt, som resten af landbefæstningen aldrig haft operative opgaver. Som en del af forsvarsforliget i 1909 blev det besluttet, at størstedelen af Københavns moderne befæstning, herunder Fortunfortet, skulle nedlægges i 1920. Efter nedlæggelsen overgik fortet til privat eje og fungerede derefter bl.a. som svampefarm, reservedelslager for motorcykler og krudtlager for Tivoli. Omkring 1955 overtog Lyngby-Tårbæk Kommune anlægget. I henhold til "Lov om naturbeskyttelse" blev Fortunfortet den 3. januar 1992 fredet og beskyttet som fortidsminde. Fortet er ikke vedligeholdt i henhold til loven og fremtræder i dag meget forfaldent. Fortunfort har samme trekantede form, som de fleste andre forter i Københavns moderne befæstning. Denne grundplan er gunstig, da der er mindst mulige sider at forsvare. Fortet var udrustet med fire hurtigskydende 75 mm kanoner i forsvindingstårne til varetagelse af den primære operative opgave og yderligere fire 75 mm kanoner samt rekylgeværer til selvforsvar. I tilfælde af krig og et angreb fra nord, skulle fortet forsvare den vestlige del af Eremitagesletten og noget af Lundtoftesletten vest for Dyrehaven. Derfor vender fortets front (spids) mod nord og dets hovedindgang mod syd. Eksterne kilder/henvisninger Billeder hos Danmarks Naturfredningsforening Arkiveret 7. oktober 2006 hos Wayback Machine Københavns befæstning Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Københavns befæstning 1880-1920 Arkiveret 20. september 2020 hos Wayback Machine Fortunfortets historie Arkiveret 26. oktober 2020 hos Wayback Machine
Fort Fortun

Fort Fortun (Deens: Fortunfortet) is een fort gebouwd aan het einde van de 19e eeuw ter verdediging van de Deense hoofdstad Kopenhagen. Beschrijving Fort Fortun ligt in het noordwestelijke deel van de Stelling van Kopenhagen, zo’n 10 kilometer ten noorden het Kastellet en op ongeveer 4 kilometer ten noordoosten van het buurfort Lyngby in Kongens Lyngby. Het fort heeft de vorm van een driehoek, met de noordelijke punt gericht op de vijand en de basis ligt op het zuiden gericht op het veilige Kopenhagen. Het geheel is omgeven door een droge gracht. In de top is een caponnière en in de basis salliant-caponnières van waaruit de vijand in de droge gracht kon worden beschoten met machinegeweren en lichte kanonnen. In het gebouw waren manschappenverblijven, de keuken, een machinekamer, magazijnen en munitieopslagplaatsen. Geschiedenis Met de bouw werd in 1891 gestart en op 20 december 1892 werd het fort in gebruik genomen. Het maakte onderdeel uit van de Stelling van Kopenhagen en had als taak de bescherming van Dyrehaven. Het ontwerp van het fort kwam van luitenant-kolonel EJ Sommerfeldt en kapitein Edvard Rambusch hield toezicht bij de bouw. De bouwkosten bedroegen 550.000 Deense kronen. Tijdens de Eerste Wereldoorlog werd het fort gemobiliseerd en zo’n 110 man verbleven in het fort. Omstreeks 1920 werd het fort verlaten door het leger. Het werd verkocht aan een particulier en is voor vele doeleinden gebruikt waaronder een champignonkwekerij. In mei 1945 drongen een aantal jongeren in het fort. Er lag vuurwerk opgeslagen en door een onzorgvuldigheid werd het vuurwerk ontstoken en vier personen kwamen hierbij om het leven. Vanaf 3 januari 1992 valt het fort onder de monumentenbescherming. Onderhoud werd niet gepleegd en het is daarom erg vervallen. In 2007 werd een vereniging opgericht om het fort te behouden en te ontwikkelen tot een lokaal cultureel centrum. Fotogalerij
Fourfeldtskolen Bohr

Fourfeldtskolen er en folkeskoleafdeling i den vestlige del af Esbjerg i bydelen Fovrfeld. Skolen blev opført i 1969 af Guldager Kommune som Fourfeldtskolen. I forbindelse med kommunalreformen i 1970 blev skolen overdraget til Esbjerg Kommune. I en årrække lå forløberen til Esbjerg Gymnasium på skolen til de nye bygninger i Kvaglund stod klar. Afdelingen I forbindelse med den organisatoriske omlægning af hele folkeskoleområdet i Esbjerg Kommune blev skolen i august 2015 til en afdeling af Bohrskolen. Skolens navn ændredes officielt og administrativt til Fourfeldtskolen Bohr, mens den i folkemunde stadig kaldes Fourfeldtskolen. I 2024 skete der en organisatorisk omlægning, hvilket betød at de tidligere skoledistrikter blev nedlagt så Fourfeldtskolen igen blev en selvstændig skole og hedder igen Fourfeldtskolen. Antal elever Skolen har i 2019 ca. 750 elever og er 3-sporet i 0. - 9. klasse med undtagelse af 8, som er 4-sporet. Opbygning Skolens klassetrin er opdelt i fem pavilloner og en idrætsbygning. Pavillon 1 Pavillon 1 er den største. Den huser 0-3 klasserne samt skolens SFO. Pavillonen har sin egen skolegård, som ligeledes er den største. Pavillon 2-4 Pavillon 2-4 er alle opbygget på samme måde. De har alle deres egen skolegård. Pavillon 5 Pavillon 5 er for de ældste elever. Pavillonen er opbygget på samme måde som de andre, men har ikke sin egen skolegård. På den anden side af pavillonen ligger skolens sportsarealer. Bibliotek Det nuværende bibliotek blev tilbygget i 2003. Biblioteket ligger mellem pavillon 3 og 4. Bygningen har store glasruder og metalstolper. Idrætsbygning Idrætsbygningen har to idrætshaller og en svømmehal. Den største af idrætshallerne har en teaterscene. Sportsfaciliteterne bliver jævnligt brugt af Sædding-Guldager Idrætsforening. Boksekælder Kælderen har siden 1978 huset Esbjerg bokse- og brydeklub, der i 2001 skiftede navn til EBBK. Tidslinje Februar 1969: Byggeriet påbegyndes 12. august 1969: 1. etape ibrugtages 10. august 1970: Esbjerg Kommunale Gymnasium opstartes på Fourfeldtskolen 11. maj 1973: Skolen står færdig og indvies officielt 10. november 1978: Bokseklubben i kælderen indvies 23. februar 2002: Rejsegilde på skolens udbygning August 2015: Skoleåret starter med navnet Fourfeldtskolen Bohr Eksterne henvisninger Skolens officielle websted Arkiveret 4. december 2018 hos Wayback Machine Referencer
Fovlum Kirke

Fovlum Kirke ligger i landsbyen Fovlum 2 km vest for Ullits og 7 km sydvest for Farsø. Kirken består af skib, kor med apsis og våbenhus mod nord. Skib og kor er i romansk stil og med bjælkeloft med undtagelse af apsis, der har halvkuppelhvælving. Byggematerialet er granitkvadre. De to indgangsportaler er forsynet med halvsøjler og buefelt og ved den sydlige, nu tilmurede, portal er der over buen hugget forkroppen af et dyr mellem to små, bevæbnede mandsfigurer. Våbenhuset er fra 1879 og opført i romansk stil af røde mursten på granitsokkel. På sydsiden af skibet findes en skakbrætsten med 4 vandrette og 7 lodrette rækker. Altertavlen er fra 1633, mens prædikestolen er fra slutningen af 1500-tallet. På kirkegården findes en klokkestabel, og indtil 1872 var der også en langdysse. I 2012 blev kirken efter en restauration genindviet, med en ny altertavle, malt af kunstneren Anita Houvenaeghel (født 1945), som desuden har ny-farvelagt knæfald, prædikestol, bænke og loft for at skabe en farvemæssig helhed. Noter Eksterne kilder/henvisninger Vort sogns historie, bind 7, s. 147 Politikens bog om Danmarks kirker, Niels Peter Stilling, ISBN 87-7870-195-3 Foulum Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Om kirken som helhed, se http://www.ullits.dk/histfo01.htm Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine
Fousing Kirke

Fousing Kirke er en lille kvaderstenskirke nær Klosterheden. Selve kirken stammer fra ca. 1200, mens tårnet er fra 1783. Kirkens altertavle er en sjælden sengotisk figurgruppe. Eksterne henvisninger Fousing Kirke hos KortTilKirken.dk Fousing Kirke Arkiveret 24. februar 2017 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Framlev Kirke

Framlev kirke er en kirke i Framlev Sogn, Framlev Herred i det tidligere Århus Amt. Kirken blev opført omkring år 1100. Eksterne kilder og henvisninger Harlev og Framlev kirker – Udførlig historisk beskrivelse af begge kirker (Rigmor Frandsen) Arkiveret 25. april 2018 hos Wayback Machine → Framlev kirke → Stenkirken Framlev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Framlev Kirke Arkiveret 14. december 2013 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Frankrigsgade Kollegiet

Frankrigsgade Kollegiet er et kollegium beliggende på Frankrigsgade på Amager i København. Kollegiet blev opført i 1972 og består af 126 boliger fordelt på 9 etager. Det blev renoveret i 2005. Eksterne henvisninger Frankrigsgadekollegiets hjemmeside Arkiveret 9. januar 2010 hos Wayback Machine
Fredens Kirke (Herning)

For alternative betydninger, se Fredens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fredens Kirke) Fredens Kirke er en sognekirke mellem Sjællandsgade og Mindeparken i Herning. I kirken synger Fredens Kirkes Kor, mens Herning Kirkehøjskole også har tilknytning til kirken. Historie I oktober 1944 blev det besluttet, at der skulle bygges en kirke. Der blev d. 4. maj 1945 afholdt møde om den nye kirke – Men mødet blev kort, da tyskerne kapitulerede. Det var dette der gav idéen til at kalde den nye kirke ”Fredens Kirke”, ligesom arealet øst for kirken blev indviet som mindepark for den glædelige dag. Fredens Kirke er tegnet af Aksel Skov. Den blev indviet den 15. september 1963. Kirkebygningen Høje røde murstensgavle præger den del af bygningen, der indeholder kirkerummet. De lave sidevægge og sidefløje er også lavet i mursten. Ved sydfløjen opførtes i 1977 endnu en lav sidebygning tegnet af Søren Jensen. I kirkerummet skifter murstensfarven til gul, opmuret mellem lange betonsøjler. Alteret er lavet i gule mursten og har en kraftig granitbordplade. Døbefonten er udhugget i granit, mens prædikestol, knæfald og stolerækker er opført i lys eg. Også præsteværelset og kontoret er indrettet i træ. Interiør Glasmosaikkerne I kirkens altervæg er der ni mosaikruder, designet af billedkunstneren Knud Lollesgaard i 1975. På de øverste ruder ses et kors – opstandelseskorset, der skal symbolisere Jesu sejr over døden. Omkring korset ses ”stråler” der lyser ud over de resterende ruder. Under dette kors ses blade og vinranker, der hænger godt sammen med kirkens lysekroner, der er udformet som vindrueklaser. Dette hænger godt sammen med Johannesevangeliets kap. 15, hvor Jesus taler om sig selv som vintræet og om sine disciple, som grenene. Livets Træ I tråd med altervæggens mosaikruder, blev Livets Træ i 1998 indviet, som erstatning for den tidligere altertavle. Livets Træ er designet af billedkunstneren, Bettina Elle. Det er fremstillet i bronze og viser et grønt livstræ foran et gyldent kors. Prædikestol Fredens Kirkes præstestol er udført i egetræ, og på dens sider er følgende inskription: "Vidste også blot du på denne dag, hvad der tjener til din fred" Dette kommer fra Lukasevangeliet kap.19 v.42. Døbefont Kirkens solide døbefont er udhugget i granit. Ved kirkens indvielse i 1963, blev dåbsfadet og dåbskanden skænket af Herningsholmskolens søndagsskole. Orgel Orglet, der var færdigbygget omkring 1970, er bygget af Marcussen & Søn. Det har 25 stemmer, fordelt på tre manualer og pedal. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Fredens Kirke Arkiveret 30. marts 2019 hos Wayback Machine Fredens Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fredens Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fredens Kirke (Odense)

For alternative betydninger, se Fredens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fredens Kirke) Fredens Kirke er en kirke fra 1920 på Skibhusvej i Skibhuskvarteret, Odense. Den blev tegnet af arkitekten Peder Vilhelm Jensen-Klint og opført i det tidligere Sct. Hans Landsogn. Navnet blev valgt for at markere freden efter 1. verdenskrig. Historie I 1920 udskilte man, på grund af Odenses stærke befolkningstilvækst, den nordlige del af Sct. Hans sogn, som blev kaldt Sct. Hans Landsogn. Arkitekten havde oprindeligt ville kalde kirken "Sct. Hans Tveje" på grund af sin inspiration fra Tveje Merløse Kirke, men menigheden valgte navnet "Fredens kirke". Kirkebygningen og interiør Kirken er opført i håndstrøgne hvid-gule teglsten, og taget er i rødt tegl. Den har mange ligheder med Grundtvigskirken. Kirkerummet er inddelt i seks hvælvingsfag inklusiv tårn og kor, og er overdækket med gotiske ribbehvælvinger. Sideskibet har bjælkeloft. Kirken har 325 stole og plads til 550 kirkegængere ved fuld udnyttelse. I 1981 blev der tilføjet en sognegård og en forbindelsesgang mellem kirken og kapellet, tegnet af Inger og Johannes Exner. Altertavlen er skåret i eg af Axel Poulsen. Dens motiv stammer fra bibelverset: Kommer hid til mig alle, som lider møje og ere besværede, og jeg vil give eder hvile. (Matt 11,28) Døbefonten står til venstre i koret. Den er hugget i granit med dåbsfad og dåbskande i kobber, udført af A. Carlsen. Den syvarmede lysestage i oxyderet messing på væggen bag døbefonten er udført af P.V. Jensen Klint. Den stod indtil 1966 på alteret. De to kirkeskibe er skænket af folk fra sognet. Orgelet, der har 29 stemmer, var bygget af Marcussen & Søn i 1958. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Fredens Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Fredens Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fredens Kirke, Odense hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fredens Kirke, Odense

Fredens Kirke är en kyrka som ligger i Fredens Sogn i norra delen av centrala Odense. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd åren 1916 - 1920 efter ritningar av arkitekt Peder Vilhelm Klint. Kyrkan har en stomme av tegelsten består av ett långhus med ett polygonalt kor i väster. Vid långhusets östra kortsida finns ett tvådelat kyrktorn och öster om tornet finns ett lägre vapenhus. Söder om kyrkan finns utbyggnader och en sakristia. Inventarier Altartavlan är skuren i ek av Axel Poulsen, har ett brett bildfält där Jesus står i mitten med utbredda händer. På predellan finns inskriften: "Kommer hid til mig" (Matteus 11:28). Dopfunten av granit är 95,5 cm hög och är en gåva från entreprenörfirman Hans Jørgensen og Søn. Tillhörande dopfat i koppar är kvadratiskt 71 cm x 71 cm och bär inskriften "Lader de smaa Børn komme til mig. Formener dem det ikke thi Guds Rige hører saadanne til" (Matteus 19:14 och Lukas 18:16). I koret finns ett krucifix som hängdes upp år 1960 vid kyrkans 40-årsjubileum. Krucifixet är skuret av Thorvald Petersen och hänger på södra väggen ovanför dörren till sakristian. Predikstolen är en gåva av Knud Isaksen med hustru. Orgeln är med 29 stämmor tre manualer och pedal är tillverkad år 1958 av Marcussen & Søn, Åbenrå. Bildgalleri Referenser Fredens Kirke hos nordenskirker.dk Fredens Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Fredens kyrka.﻿
Fredens Kirke (Svendborg)

For alternative betydninger, se Fredens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fredens Kirke) Grundstenen til Fredens Kirke blev lagt 16. oktober 1931. Kirken er tegnet af arkitekt Andreas Jensen som en model af den gamle, nu nedrevne klosterkirke, der i sin tid lå ca. hvor nu Svendborg Posthus ligger. I de første mange år hørte kirken ind under Vor Frue Sogn, men i 1987 blev Fredens Sogn etableret, med cirka 5.000 sognebørn. I 1945 blev der bygget et kapel til. I 1988 fik kirken et 18-stemmers orgel. I 1995 blev et klokketårn indviet 20-25 meter bag selve kirken. Eksterne henvisninger Fredens Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Fredens Kirke hos KortTilKirken.dk Kirkens historie Arkiveret 21. juni 2011 hos Wayback Machine med flere billeder
Fredens Kirkegård (Odense)

Fredens Kirkegård er en kirkegård tilhørende Fredens Kirke, der er beliggende i Skibhuskvarteret i Odense. Kirkegården blev indviet i 1920 og forvaltes af Odense Kommunale Kirkegårde. Kendte personer begravet på Fredens Kirkegård Carl Bertelsen Aksel Larsen Gudrun Lorenzen (nedlagt) Jørgen Leschly Sørensen Eksterne kilder og henvisninger Fredens Kirkegård, Odense hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Fredens Kirkegård på gravsted.dk
Fredens Park

Fredens Park er en park på Østerbro i København. Parken ligger langs med Fredensgade og mellem Amorparken ved Rigshospitalet og Sortedams Sø. Beliggenheden ved Fredensgade gør at parken ikke er så velegnet som rekreativt område. Parken blev skabt i 1973 da kommunen rev nogle boligkarreer ned for at give plads til Søringen-projektet. Dette projekt blev dog skrinlagt i 1975 og parken fik lov at bestå. I enden ved Sortedams Sø står skulpturen Fredens Port, der blev skabt af Stig Brøgger, Hein Heinsen og Mogens Møller i 1982. Den er udført som en 15 m høj skrånende søjle i hvidmalet spændbeton og med et isat nøglehul halvvejs oppe. Navnet hentyder både til Fredensgade og ironisk til den meget uro, der opstod da karréerne blev ryddet. Derudover symboliserer det en byport, selvom der dog aldrig har ligget en i nærheden. Referencer Ekstern henvisning
Fredenskirken

For alternative betydninger, se Fredens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Fredens Kirke) Fredenskirken er en kirke i Viby i Aarhus, der er opført 1958-60. Navnet er til minde om 2. verdenskrig. Historie I 1941 blev der nedsat en kirkekomité til opførelsen af en kirke i Viby. den 24. november 1944, samledes 200 mennesker på Rosenvangskolen, for at høre om planerne for den nye kirke. Fremtrædende i denne sammenhæng var biskop Skat Hoffmeyer, sognerådsformand Jens Juul og kapellan ved Viby Kirke Axel Pedersen. Kirken blev tegnet af arkitekterne F. Niclasen og Aksel Skov, og opført af murermester Christian Rohde med sin bror, Tømrermester Jens Rohde, på et stykke jord som tidligere tilhørte deres far. Dette jordstykke dækkede området fra Jyllands Allé til jernbanen i Viby, samt fra Marselis Boulevard i Aarhus til Vidskuevej i Viby. Kommunen købte en del af jorden til anlæggelse af Rosenvangskolen og Fredenskirken. Kirkebygningen Kirken består af kirkerum, menighedslokale, kapel og et fritstående klokketårn. Kirken er udført udvendigt i røde mursten og indvendigt i gule, håndstrøgne mursten. Selve kirken er et rektangulært langhus med stort, teglhængt sadeltag, som i 1986 erstattede det oprindelige flade tag på sideskib og mødelokaler. Kirkerummet oplyses af to gavlvinduer, hvoraf østgavlen i 1965 fik en glasmosaik af Mogens Jørgensen. Klokketårnet står ved en fløj med mødelokaler. Det er 16 meter højt og har en åben trappeopgang. Det havde oprindeligt et fladt tag, som blev erstattet af et saddeltag med kobberbelægning i 1989. Samme år blev der bygget vindfang foran kirkens indgangsparti, i forbindelse med isolering af vestfløjen, som blev gjort af hensyn til orgelet. Alterbordet og døbefonten er i lys granit. På alterbordet står et støbejernskors udført af Gudrun Steenberg, der også har udført en relief under mosaikruden i guldbelagt bly. Altertæppet er vævet af Esther Bové Reintoft efter udkast af John Sparre Christensen. Orgelet blev bygget af Frederiksborg Orgelbyggeri i 1962 og har 20 stemmer. Fløjen med mødelokaler blev i 1978 udvidet, ved arkitekt G. Tinning, med kontorer, køkken, konfirmandstue med mere. Der blev samtidigt, under den nye lokalefløj, indrettet lokaler til spejdere. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Fredenskirken Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fredenskirken hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fredens Church

Fredens Church (Danish: Fredenskirken, Peace Church) is a church in Aarhus, Denmark. The church is located in the district of Viby, 3 km south of Aarhus city centre. It is a parish church within the Church of Denmark, servicing a parish population of 7.145 (2015). Fredens Church was built between 1958 and 1960 from designs by architects F. Niclasen and Aksel Skov when Fredens Parish was created from northern areas of Viby Parish in 1960. The church features the church room, a chapel and community facilities which encloses a courtyard. The name of the church and parish means "The peace" and refers both to hope for peace following the Second World War and the Fredensvang neighbourhood the church is situated in. Fredens Church maintains friendly relations with a Catholic church in Pesaro, Italy at the Adriatic Sea with frequent visits between the two congregations. Architecture The church has a modern design and is constructed of red brick. The original design called for a single, large building for the main church room, a small perpendicular wing for storage and offices and a simple church tower. The tower was free standing and separated from the main church buildings. In 1986 the adjoining wing was renovated and the flat roof was made into a saddle roof with trussed rafters. In 1990 the church received a new facade of red brick, the tower was capped with a copper roof and a porch was added to the main entrance. In 1997 the parish took over the cemetery from Aarhus Municipality and a new wing with offices was added, enclosing the church tower in a courtyard. See also List of Churches in Aarhus References External links Fredens Church Website
Fredenslund

Fredenslund er dannet i 1840 af nedlagte Fæstegårde og Jord fra Ny Wiffertsholm. Gården ligger i Solbjerg Sogn, Hellum Herred, Ålborg Amt, Skørping Kommune. Hovedbygningen er opført i 1872 Fredenslund Gods er på 316 hektar Ejere af Fredenslund (1840-1890) Jens M. Svanholm (1890-1898) Laurids Svanholm (1898-1935) Claudius Svanholm (1935-1964) A. H. N. Svanholm (1964-) Gregers Søren Winther Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Fredericia Bryggeri

Fredericia Bryggeri er et produktionsanlæg under Carlsberg Danmark, nordvest for Fredericia, som består af bryggeri, sodavandstapperi og lagerterminal. Bryggeriet blev taget i brug den 25. september 1979 og siden udvidet flere gange. I 2008 afvikledes produktionen på Carlsberg i Valby og produktionen konsolideredes på Fredericia Bryggeri. Anlæggets indretning Med tilkørsel fra Vestre Ringvej (Fredericia) igennem hovedporten, fører en intern fordelingsvej mod nordvest frem mod sodavandstapperiet. Nord for vejen ligger bryggeri, lager- og gæringstanke, samt kraftvarmeproduktionen. Syd for vejen nærmest porten ligger tappekolonnerne. Længere fremme, også på den sydlige side, ligger Terminal Vest som med højlager er det ene af Carlsberg Danmarks to logistikknudepunkter. Med tilkørsel fra Ydre Ringvej (Fredericia) ligger Coca-Cola tapperierne, som drives på licens af Carlsberg Danmark. Ligeledes er der anlagt et sidespor fra Fredericia-Aarhus-banen, således at godstog kan rangeres ind på området syd for tappehallerne. Selskabsform, navngivning og ledelse Bryggeriet er oprindeligt oprettet som selvstændigt aktieselskab med navnet Fredericia Bryggeri A'S, siden overførtes mærkevarenavnet Tuborg, i forbindelse med afviklingen af Tuborg's tidligere produktionsanlæg i Hellerup og omtales herefter i en del litteratur som Tuborg-Fredericia Bryggeri. Den 27. august 1998 fusioneres selskabet ind i Carlsberg Danmark A/S og fortsætter herefter som binavn. Sodavandstapperiet var ligeledes drevet som selvstændigt aktieselskab Coca-Cola Tapperierne A/S, men denne virksomhed blev ligeledes fusioneret den 28. august 2003 og fortsætter som binavn. I forbindelse med aflæggelse af grønne regnskaber omtales det samlede produktionsanlæg nu som Carlsberg Danmark A/S Fredericia Kilder