NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kongernes Jelling

Kongernes Jelling är ett utställnings- och informationscenter för Jellingemonumenten som ligger intill Jellingehögarna i Jelling, Danmark. Museet visar hur Jellingestenarna troligen såg ut från början och presenterar senaste kunskapen om vikingatiden. Här kan man följa Gorm-släktens spår fram till släkten idag samtidigt som museets utställningar placerar in Jelling i ett historiskt sammanhang. Historien bakom Jellinge I Jellinge grundlade Gorm den Gamle monarkin och släkten, som mer än 1 000 år senare ännu existerar med Danmarks nuvarande regent som ättling. Under vikingatidens sista år levde män som Gorm den Gamle och Harald Blåtand sitt dagliga liv i Jellinge. Efter mitten av 900-talet skapade Gorm den gamle och Harald Blåtand en anläggning med rötter i den heden tid. De två högarna, Harald Blåtands runsten och den romanska kalkstenskyrkan är sista steget i utbyggnaden av det kungliga monumentet. Under dem ligger resterna av en stor skeppssättning och spåren av de första tre kyrkobyggnaderna av trä i Jelling. På den lilla Jellingeestenen fick Danmark sitt namn omkring år 950 och på den stora Jellingestenen blev kristendomen officiellt erkänd som den religion som avlöste den gamla nordiska asatron omkring år 965. Världsarv Informationcentret ingår i världsarvet bestående av Jellingstenarna, Jellingehögarna och Jelling kyrka. Tillsammans var de Danmarks första världsarv 1994. Från 1 januari 2007 har driften av Kongernes Jelling lämnats över till Nationalmuseet, och nya utställningar från Nationalmuseet kommer då och då till Kongernes Jelling. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kongernes Jelling. Kongernes Jelling - formidlingscenter og museum for Jelling-monumenterne (danska) Nationalmuseets webbplats (danska)
Kragelund Kirke

Kragelund Kirke er en kirke i Kragelund Sogn i det tidligere Hids Herred, Viborg Amt, nu Silkeborg Kommune. Kirkens skib og kor er fra omkring år 1150, mens våbenhus og tårn er tilføjet senere. Koret har flad østvæg og to oprindelige vinduer, som nu er tilmurede. Begge døre med portaler er bevaret, norddøren i tilmuret tilstand. Sydportalen har fire halvsøjler med terningkapitæler og kraftige kragsten samt rundbuestik. I tympanonfeltet ses to løver, på karmstenene ses mod øst to drager om et kors og mod vest dyr og figurer i medaljoner. På tympanonens underside er hugget "Æse bød, Vagn ristede." Her er både bygherre og stenmester navngivet, hvilket er sjældent i den tidlige danske kirkekunst, men hvem Æse og Vagn var, må stå hen i det uvisse. Nordportalen har ligeledes fire halvsøjler samt et tympanonfelt med den velsignende Kristus. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid. Våbenhuset er muligvis opført af sten fra en nedbrudt kirke i Engesvang. Til opførelsen af våbenhuset har man brugt vinduesoverliggere og kragsten fra korbuen, øst for døren ses en kragsten med arkader, vest for døren ses en kragsten med to dyr omkring et kors, reliefstenen er indsat på hovedet, begrundelsen for dette kendes ikke. Kirken blev istandsat i 1964-65. Det er formodentlig samme mester som har udført sydportalen i Kragelund og i Låsby. På østre karmsten ses to drager, som bider mod kors. På vestre karmsten fra neden ses løve med nedhængende hale, omklamrende mand og kvinde med glorier, løve med højtløftet hale og kors på ryggen (variant over korslammet) samt Helligåndsduen i øverste cirkel. I tympanonfeltet ses to hvilende løver. Skibet har fladt bjælkeloft, koret har fået indbygget otteribbet hvælv i sengotisk tid. I forbindelse med indbygningen af korets hvælv blev korbuen omsat, korbuens kragsten er nu indsat i våbenhusets murværk. Altertavlen er en støbejernsskulptur udført af Erik Heide i 1966. Prædikestolen er fra 1645. I norddørens niche står en Nådestol fra en sengotisk altertavle. Over nichen ses en overligger med relieffer. Den romanske døbefont af granit er af den vestjyske type med glat kumme og randprofil samt bægerblade nederst på kummen. Galleri Eksterne kilder og henvisninger Kragelund Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Kragelund Kirke hos denstoredanske.dk Kragelund Kirke hos KortTilKirken.dk
Kragelunds kyrka

Kragelunds kyrka (danska: Kragelund Kirke) är en kyrka i Kragelunds socken i forna Hids härad, Viborg län, numera Silkeborgs kommun, i Danmark. Kyrkobyggnaden Långhus och kor uppfördes omkring år 1150, medan vapenhus och torn tillkom senare. Dopfunten av granit är från medeltiden. Predikstolen tillkom 1645. Galleri Externa länkar Officiell webbplats Kragelund Kirke hos nordenskirker.dk Wikimedia Commons har media som rör Kragelunds kyrka.
Seminarieskolen

Seminarieskolen er en dansk folkeskole, der er beliggende i Gug i Aalborg Kommune. Skolen er opført i 1966 og er tegnet af arkitekterne Nils Andersen og Salli Besiakov. Navnet refererer til naboen, Aalborg Seminarium, hvis bygninger er opført året før og tegnet af samme arkitekter. Oprindeligt var skolen en del af seminariet og fungerede som forsøgsskole, men i 1988 købte Aalborg Kommune skolen og har siden drevet den som andre folkeskoler. Seminarieskolen består af seks sammenhængende bygninger fordelt på fire fløje, der vender fra syd til nord. Derudover har skolen en idrætshal, som ligger alene. Seminarieskolen har omkring 490 eleever fra 0. til 9. klasse. I 2023 planlagde Aalborg kommune at sammenlægge Seminarieskolen med byplanvejen skole. I 2024 blev størstedelen af byplanvejens skolens elever skiftet over til Seminarieskolen. Sammenlægningen af skolerne blev fejret første skoledag i 2024, og skolen tog et nyt navn, Solbakkeskolen. Kilder og eksterne henvisninger Om Seminarieskolen
Kastrupvej

Kastrupvej er en vej på Amager, der strækker sig over cirka 3,7 km fra Øresundsvej i Københavns Kommune i nord og ender blindt ved Nyhøj Allé tæt ved Øresundsmotorvejen i Tårnby Kommune i syd. Vejen er den gamle landevej fra Sundbyøster til Kastrup, der indtil anlæggelsen af Amager Landevej i 1770'erne var den primære forbindelse mellem København og byerne på det østlige Amager. Selv om vejen er gammel, kendes navnet først fra 1898. På et Krak-kort fra 1937 fremgår det, at vejen tidligere endte ved Saltværksvej. Den fortsatte Ved Diget, men hed derfra Maglebylillevej. Et Krak-kort fra 1946 viser, at stykket mellem Saltværksvej og Ved Diget nu er etableret som Kastrupvej. Kastrupvej endte oprindeligt ved den for længst forsvundne landsby Maglebylille, men blev forkortet som følge af en udvidelse af Københavns Lufthavn. Tidligere lå en række gårde og husmandssteder langs vejen. Heraf er kun enkelte tilbage, eksempelvis gården Godthaab, der i dag ligger på Sundby Kirkegårds arealer. På nordlige del af vejen blev der fra omkring 1900-tallet opført en række etageejendome, heriblandt Scheelenborg på hjørnet af Kastrupvej og Italiensvej, der blev opført af Herman Ebert og Jens Mortensen. Gaden rummer to kirker og to kirkegårde: Simon Peters Kirke og Filips Kirke samt Sundby Kirkegård og Kastrup Kirkegård. Lidt under halvdelen af vejen ligger i Tårnby Kommune. Kommunegrænsen går ved Hedegårdsvej. Referencer
Lindenborg

Lindenborg är en herrgård i Rebild kommun i Himmerland på Jylland i Danmark. Gården uppfördes ursprungligen 1367, då godset hette Næs. De ursprungliga byggnaderna förstördes 1534 under grevefejden. Nuvarande huvudbyggnad uppfördes 1583-1616 och är till det yttre bevarad till nutid. Godset, som är på 4.411 hektar, har sedan 1770-talet varit i släkten Schimmelmanns ägo. Under åren 1571-92 ägdes det av riksrådet Corfitz Tønnesen Viffert. Det fick sitt nuvarande namn av Sophie Amalie Lindenov. Fotogalleri Källor Denna artikel baseras på artikeln Lindenborg Gods på danskspråkiga Wikipedia Externa länkar Lindenborg Gods webbplats
Boldhusgade 4

Boldhusgade 4 is a Neoclassical property off the Ved Stranden canalfront in central Copenhagen, Denmark. The building was like most of the other buildings in the area constructed in the years after the Copenhagen Fire of 1795. It was listed in the Danish registry of protected buildings and places in 1959. History Early history The property traces its history back to at least the 17th century. It was listed in Copenhagen's first cadastre of 1689 as No. 209 in Eastern Quarter, owned by one Lars Pedersen. The property was listed in the new cadastre of 1756 as No. 245, owned by former director of Kvæsthuset Gregorius Nielsn'e widow Gertrud Catharina. Wismer family The property belonged to merchant Nicolai Hendrich Wismer at the time of the 1787 census. He lived there with his wife Anne Marie, their six children (aged one to 20), three maids and the lodgers Joachim Peigen (student) and Peter Molbek (supercargo). The building was destroyed in the Copenhagen Fire of 1795. The current building was completed in 1796 for merchant Nikolaj H. Wismer. Anne Maria Wismer keptthe property after her husband's death. She continued the family's tea and porcelain business., At the time of the 1801 census, she resided in the building with her three sons (aged 13 to 21), two female employees, two maids and a caretaker. Anne Maria Wismer's property was listed in the new cadastre of 1806 as No. 223 in Eastern Quarter. She was registered as a tobacco merchant at that time 1880 census The building was at the time of the 1880 census home to a total of 20 people. Adolph Johannes Gjelstrup , a master tailor, resided with his wife, two children, a maid and a lodger on the two lower floors. Lauritz Peter Christian Hansen, a merchant, resided with his wife and a maid on the second floor. Hans Magnus Staal, ticket cashier at the Royal Danish Theatre, resided with his wife, son and a maid on the third floor. Henriette Augusta Westphalm a retailer and widow, resided with her two children (aged 22 and 23) in the basement. Juline Christine Falck, another widow, resided with her three children (aged 15 to 19) on the fourth floor. Architecture Boldhusgade 4 is in four storeys over a raised cellar. The building is just four bays wide. The fourth storey was added in 1858. A flight of granite stairs lead up to the main entrance in the easternmost bay. The door is topped by a transom window. A three-bay perpendicular side wing extends from the rear side of the building. Today Boldhusgade 4 is today owned by Ejerlejfore Boldhusgade 4. References External links 1880 census
Møllebakken (Fløng Sogn)

For alternative betydninger, se Møllebakken. (Se også artikler, som begynder med Møllebakken) Møllebakken er en bakke, 42 meter over havets overflade i Fløng i Høje-Taastrup kommune. Møllebakken er Fløngs højeste punkt. På toppen af Møllebakken ligger gravhøjen Baunehøj. Der har været mølledrift på Møllebakken siden 1259. Danmarks ældst kendte vindmølle stod på Møllebakken. I dag er der kun en ruin tilbage. I 2017 blev lege/opholdsområdet den Grønne Plads indviet. Den Grønne Plads ligger for foden af Møllebakken. På fodboldbanen ved Møllebakken har Cirkus Arli siden 1980 holdt deres sæsonpremiere. Om sommeren græsser der får på Møllebakken. Gravhøjen Baunehøj Baunehøj er omkring 23 meter i diameter og 2,5 meter høj. Gravhøjen er bygget i bronzealderen af græstørv, som er skåret i firkanter på ca. 25 x 25 cm og stablet oven på hinanden som en slags byggesten. Der er brugt omkring 700.000 græstørv til at bygge højen. Gravhøjen har aldrig været udgravet, men rummer måske liget af en fornem person. I oldtiden har højen fungeret som begravelsesplads og pejlepunkter for vejfarne. I middelalderen er højen blevet brugt som en del af et større alarmsystem, de såkaldte bavnehøje. Højene blev brugt, når folk skulle kaldes sammen. Bavn betyder brændestabel. Ved at tænde mål på højen kunne man advare omkringliggende landsbyer om, at der var fare på færde. Baunehøj blev fredet i 1932. Ved gravhøjen står en fredningssten med indhugget kongekrone og bogstaverne “FM”, som står for Fredet Mindesmærke. Møllen Der har været mølledrift på Møllebakken siden 1259. Først stod der en vindmølle på bakken. Denne regnes for at være den ældste vindmølle/stubmølle i Danmark. I 1863 opførtes en ny mølle. Møllen skiftede derefter ejer flere gange og i 1925 blev der installeret en motormølle. Den 15. april 1946 brændte Fløng mølle. Det var en voldsom brand. I løbet af en time var møllen brændt ned. Efter branden blev der lavet et fundament til en ny mølle i sten. 1961 blev møllen solgt. Det er usikkert hvornår mølledriften ophørte. I 1992 overgik en del af den jord, der hørte til møllen til Høje-Taastrup kommune. I 1996 blev møllestubben revet ned på grund af fare for sammenstyrtning. I dag er der kun fundamentet af den gamle møllestub tilbage. Galleri Eksterne henvisninger http://www.floengarkivet.dk/artikel/3/mollestubben https://sn.dk/Taastrup/Faa-en-fornemmelse-af-fortiden-i-Floeng/artikel/682992 http://www.floengarkivet.dk/artikel/4/baunehoj https://sn.dk/Taastrup/36-aar-i-traek-Cirkus-Arli-goer-klar-i-Floeng/artikel/562342
Engvadgårdsparken

Engvadgårdsparken er en folkepark i Fløng i Høje-Taastrup kommune. I parken findes Fløng Gadekær, der er Fløngs eneste bevarede gadekær. I parken findes hængekøjer, vippestole, fodboldmål, borde/bænke og en musiklegeplads. Midt i parken er en lille frugtplantage med æble, kirsebær, pære, ribs, solbær og blåbær. I Engvadgårdsparken finder man den Blå Plads. Den Blå Plads er en stor idrætslegeplads. På legepladsen er der blandt andet et klatrenet kaldet "Himmelnettet". Klatrenettet er 30 meter langt og er Danmarks største klatrenet. Den Blå Plads blev indviet i 2017. Hvert år afholdes der en stor Sankthansfest i Engvadgårdsparken. Eksterne henvisninger Høje-Taastrup Kommune: Parker i Fløng, Engvadgaardsparken Kilder
Boest Krat højene

Boest Krat højene består af otte gravhøje. De er de største og mest velbevarede grupper af gravhøje i området ved Boest øst for Nørre Snede, sammen med Godthåbhøjene55.9949°N 9.4397°Ø﻿ / 55.9949; 9.4397 der ligger 2,5 km mod nordvest. Højene er formentlig fra bronzealderen, men har aldrig været udgravet, derfor er man ikke helt sikker på dateringen. Højene i Boest Krat ligger nu i en bevoksning med egetræer og Godthåbhøjene er begroet med lyng og lidt blandet buske. Området ved Boest havde et velorganiseret samfund, hvad flere flotte fund af randlisteøkser, guldarmringe, lansespidser og spiralringe af guld indikerer. Referencer Eksterne henvisninger Lokalitet 54174 Boest Krat højene på www.kulturarv.dk/fundogfortidsminder Lokalitet 54195 Godthåbhøjene på www.kulturarv.dk/fundogfortidsminder
Riesenstein (Roskilde)

Der Riesenstein von Roskilde (dänisch Kæmpesten Roskilde) wurde vor der Roskilde Halle (einer Sporthalle mit 3000 Plätzen) deponiert. Der Stein war beim Bau der Halle im Weg und wurde versetzt. Der Findling hat, einen Meter über dem Boden gemessen, einen Umfang von 10,6 m. Der Stein aus rotgrauem mittelkörnigem homogenem Granit ist 4,5 m lang, 2,0 m breit und 2,8 m hoch, Das berechnete Volumen beträgt 13,2 m³, was einem Gewicht von etwa 35 Tonnen entspricht. In den Stein ist „1. August 1959“, der Tag der Einweihung der Halle, eingraviert. Weblinks Beschreibung dän. und Bild
Lystrup (Kongsted Sogn)

For alternative betydninger, se Lystrup. (Se også artikler, som begynder med Lystrup) Lystrup er en herregård, der ligger 2 km vest for Faxe i Kongsted Sogn, Faxe Kommune. Slottet er opført 1579 af rigskansler Eiler Grubbe i nederlandsk renæssancestil. På herregården findes bl.a. nogle billedskærerarbejder af billedskæreren Abel Schrøder fra Næstved. Lystrup og Jomfruens Egede godser ejes af greve Joachim Moltke. Lystrup Gods er på 1375 hektar med Jomfruens Egede, Nyrupgård og Kildeholm Ejere af Lystrup (1403-1438) Peder Olsen Godov (1438-1450) Oluf Pedersen Godov (1450-1473) Anders Olufsen Godov (1473-1514) Regitse Andersdatter Godov gift Ulfeldt (1514) Mette Pallesdatter Godov gift Grubbe (1514-1559) Sivert Nielsen Grubbe (1559-1585) Ejler Sivertsen Grubbe (1585-1600) Kirsten Lykke gift (1) Grubbe (2) Gyldenstierne (1600-1630) Christian Ejlersen Grubbe (1630-1675) Peder Christiansen Grubbe (1675-1717) Tønne Pedersen Grubbe (1717-1754) Claus Benedix Beenfeldt (1754-1786) Niels Rosenkrantz von Holstein (1786-1828) Christian Frederik von Holstein (1828-1852) Johan Caspar de Mylius (1852-1857) Johan Jacob de Mylius (1857) S.W. de Mylius (1857-1918) Christian Henrik Carl greve Moltke (1918-1943) Aage Vilhelm Christian greve Moltke (1943-1957) Ivar Christian Eiler greve Moltke (1957-1988) Norman Ivar Frederik greve Moltke (1988-) Joachim Godske Norman greve Moltke Kilder og eksterne henvisninger Lystrup (Kongsted Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Lystrups slott

Lystrups slott är ett slott i Kongsted Sogn på Själland i Danmark, i Faxe kommun. I början av 1400-talet var Lystrup ett mindre gods som tillhörde ätten Godov. Den nuvarande huvudbyggnaden uppfördes 1579-1585 av Eiler Grubbe, vars far Sigvard Grubbe genom giftermål med Palle Ulfelds dotter Mette fått gården till egendom. Den innehades av ätten Grubbe fram till 1721, då den siste av ätten dog ut. 1857 såldes slottet av kammarherre J. Caspar Mylius till greve Adam Wilhelm Moltkes yngste son Christian Moltke. Denne lät renovera Lystrup och byggde på slottets torn. Källor Nordiska Taflor Pittoreska utsigter från Sverige, Norge och Danmark i träsnitt med text band 2. Externa länkar "Lystrup" från Salmonsens Konversationsleksikon, bd. 16, s. 197 (danska) Lystrups historia, från Lystrup-gods.dk (danska)
Ågerup-Kirkerup Strandpark

Ågerup-Kirkerup Strandpark er en lille strandpark ved Lille Valby Strand i Roskilde kommune. Strandparken ligger nord for halvøen Bolund. 270 meter nord for stranden løber Maglemose Å ud i fjorden. Stranden består af små og mellemstore sten. Langs med stranden er der diger lavet af store sten. Fjordbunden ud for strandparken består af sand. Der er lavvandet ved stranden, så man skal langt ud før det bliver dybt. Selve strandparken består af en stor græsplæne omgivet af store træer. I parken er der borde/bænke, en gynge og udlagte træstammer til at lege på. Der er offentlige toiletter i strandparken. Fjordstiens rute 4 går langs med stranden. Galleri Eksterne henvisninger Ågerup-Kirkerup Strandpark på atol.dk Kimer, Lars (21. februar 2018), Hemmelig strandpark skal tilbage på kortet, sn.dk, hentet 30. marts 2021
Fløng Skole

Fløng Skole er en folkeskole i Fløng i Høje-Taastrup kommune. Skolen blev oprettet i 1742. Fløng Skole har elever fra 0. til 9. klassetrin. Fløng Skole er en 2-sporet skole, dog er enkelte årgange 3-sporede. Skoledistriktet omfatter Fløng samt landsbyerne Marbjerg, Soderup og Kallerup. Historie Fløng Skole blev oprettet i 1742 på initiativ af den lokale sognepræst Albert Schytte. I 1898 blev bygget en ny skolebygning, der fungerede som hovedskole til 1958. I dag anvendes bygningen som Sognets Hus tilknyttet kirken. I 1909 blev desuden bygget en forskole og i 1915 en ny skolebygning, kaldet "mellemskolen". I 1956-63 blev den første del af den nuværende skole (med røde tage) opført, og i 1971-74 blev tilbygningen med de flade grå tage bygget. Skolens liv Skolens SFO holder til i selvstændige lokaler på skolen. Man kan gå i klub i Engvadgårdsparken, som ligger i forbindelse med Fløng Skole. Skolen er nabo til Fløng svømmehal og Flønghallen, som begge benyttes i undervisningen. Fløng skole har en række udendørs faciliteter som legepladser, fodboldbaner, multibane, hockeybane, basketbane og crossfitbane. I skolens atriumgård er der skolehave med drivhuse, højbede og bålplads. Skolen har mange traditioner. Der afholdes en stor høstfest, hvor hver klasse har sin egen bod. Til fastelavn holder indskolingen en fastelavnsfest med tøndeslagning, fastelavnsboller og kakao. Dagen afsluttes med, at eleverne går catwalk i forskellige udklædningskategorier. Til jul afholdes klippeklistredag og luciaoptog. Sidste skoledag inden jul samles hele skolen til julegudstjeneste i Fløng Kirke. Skuespilleren Simon Stenspil har gået på Fløng Skole. En del af DR Ultra ungdomsserien "Akavet" er optaget på Fløng Skole. Mobilfri skole Skolen har siden 2017 været en mobilfri skole, så eleverne afleverer deres mobiltelefoner i særlige kasser hver morgen og kan få dem igen, når undervisningen er afsluttet. Kilder Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Billeder fra Fløng Skole på arkiv.dk
Vesterlund Efterskole

Vesterlund Efterskole er en efterskole i Vesterlund nordvest for Give. Efterskolen har fire profiler: gymnastik, musik, friluft og boglig undervisning. Den er rettet mod elever på 9. og 10. klassetrin og er inspireret af Grundtvigs tanker. Skolen blev oprettet i 1921 som efterskole. Tanken om en efterskole i Vesterlund blev fostret af folkeskolelæreren Wilhelm Grell. En række lokale folk stod sammen med Jens Jensen i spidsen og oprettede skolen, mens Grell blev forstander fra begyndelsen. Han virkede i rollen frem til 1938 hvor han blev afløst af Aksel Meibom. Senere kom Ingemann Stenstrup og derefter parret Anne Nyhus og Ole Kirk. De blev i 2019 afløst af Søren Haubjerg. Fra 1937 til 2009 hed den Vesterlund Ungdomsskole. Efterskolen 100-årsjubilæumsfest blev i 1921 udskudt på grund af coronaviruspandemien. Daniel Rye og Kojo Musah har haft ophold på efterskolen. En elev på skolen, Jeppe Nielsen, er på landsholdet i løbehjul (scoot). Vesterlund har TeamGym som et af deres linjefag. Henvisninger
Nakkebølle

Nakkebølle er en herregård i Åstrup Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune. Historisk lå den i Sallinge Herred. Nakkebølle Gods drives som land- og skovbrug og er på 250 hektar, heraf ager 120, skov 20 og sø 110. Historie Nakkebølle nævnes første gang i 1200-tallet som voldstedet Herregårdsholmen i skoven Enemærket. Et nyt voldsted med et enkelthus i Hønsemose er fra 1300-tallet. Borgen blev ødelagt i 1534. Hovedbygningen er opført i 1559, ombygget i 1710 og igen i 1870'erne ved arkitekt H.A.W. Haugsted. Ejere af Nakkebølle (1200-1463) Ukendte ejere (1463-1495) Mads Andersen Bølle (1495-1505) Erik Madsen Bølle (1505-1534) Eiler Eriksen Bølle (1534) Susanne Eilersdatter Bølle gift (1) Ravnsberg (2) Brockenhuus (1534-1541) Claus Eriksen Ravnsberg (1541-1547) Susanne Eilersdatter Bølle gift (1) Ravnsberg (2) Brockenhuus (1547-1577) Jacob Mikkelsen Brockenhuus (1577-1602) Eiler Jacobsen Brockenhuus (1602-1620) Markvard Bille (1620-1649) Eiler Bille (1649-1654) Karen Markvardsdatter Bille gift Gjøe (1654-1663) Niels Krabbe (1663-1706) Herluf Trolle / Jørgen Monrad / Børge Trolle (1706-1732) Børge Trolle (1732-1740) Johan Lehn (1740-1764) Johan Frederik Cicignon (1764-1793) Sophie Amalie Sehested gift Cicignon (1793) Cathrine Elisabeth Johansdatter Cicignon gift Skeel (1793-1798) Frederik Christian Skeel (1798-1815) Cathrine Elisabeth Johansdatter Cicignon gift Skeel (1815-1821) Christian Wamberg (1821-1828) Gerhard Andreas van Deurs (1828-1849) Hans Holsten (1849-1879) Adam Christopher Holsten-Charisius (1879-1906) Sophie Magdalene Adamsdatter Holsten-Carisius gift Berner (1906-1923) Adam Christopher Berner-Schilden-Holsten (1923-1940) Michael Møller (1940-1950) Peder C. Olsen (1950) Den Danske Stat (1950-1952) C. J. Rasmussen (1952-1955) Svend V. Hansen (1955-1970) Constantin Preben Philipsen (1970-1998) Else Marie Petersen (1998-nu) Mads Flemming Stevnhoved Nakkebølle trinbræt Nakkebølle fik trinbræt på Svendborg-Faaborg Banen (1916-54). Det lå ca. ½ km nord for herregården og var forsynet med et af banens karakteristiske venteskure af træ med søjler foran. Der var krydsningsspor, hvilket var ret usædvanligt for et trinbræt. Noter Eksterne kilder/henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Nakkebølle Arkiveret 6. januar 2018 hos Wayback Machine