NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Østerild Fjord

Østerild Fjord er en brakvandssø på 560 hektar der har tilløb fra Østerild Bæk, og afvander områderne nord for byen Østerild. Det er en tidligere fjordarm, der blev afskåret fra Limfjorden med en 3,5 km lang dæmning, der blev bygget i i 1880-84, i forbindelse med de store landvindingsprojekter i Vejlerne. Den grænser ud mod Limfjorden, og får trods højvandsslusen Hovsør Sluse en del vand fra Limfjorden, så saltholdigheden kommer op på næsten 1%. Saltholdigheden i Limfjorden uden for slusen ligger på 2-2,5%. Det meste af søen er lavvandet med dybder under 1 meter. Østerild Fjord ligger i Fuglebeskyttelsesområde F20 og er en del af Vandplan 1.2 Limfjorden, hvor den er karakteriseret som søtype 11: Kalkrig, ikke brunvandet, saltholdig, lavvandet Den er også en del af Natura 2000 område nr. 16 Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg. Den er en del af en naturfredning fra 1958, hvor man fredede et areal på 2.300 ha i De Vestlige Vejler. Den er ligeledes en del af det område som i 1960, af staten, blev udpeget til videnskabeligt reservat; Det blev sikret, da et område på ca. 5.500 ha i 1993 blev opkøbt af Aage V. Jensens Fonde, og udgør nu naturreservatet Vejlerne . Eksterne kilder og henvisninger Om naturplanen Arkiveret 26. januar 2012 hos Wayback Machine på naturstyrelsens portal, med henvisninger til kort og dokumenter. Vandplan 1.2 Hovedvandopland Limfjorden
Østerild Fjord

Østerild Fjord är en sjö och tidigare fjordarm på ön Vendsyssel-Thy. i Danmark. Den ligger i Region Nordjylland, i den nordvästra delen av landet. Østerild Fjord ligger vid Limfjorden och har bräckt vatten med en salthalt på nästan 1 %. Den får sitt vatten från Østerild Bæk och i viss mån från Limfjorden. Sjön bildades när man, i samband med ett utdikningsprojekt på 1880-talet, byggde en 3,5 km lang dämning. Den är ett fågelskyddsområde och ingår i Natura 2000 området Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg. Källor
Østervangsskolen (Roskilde)

For alternative betydninger, se Østervangsskolen. (Se også artikler, som begynder med Østervangsskolen) Østervangsskolen er en folkeskole beliggende i den sydlige del af Roskilde. Skolens historie Skolen er bygget i 1968 og er tegnet af den kendte arkitekt Jørgen Hartmann-Petersen, der går under navnet "Habakuk". Skolen blev i første etape kun taget i brug af 1. til 4. klasse, men sidenhen fulgte skolens andre afdelinger – og skolen har i dag tre spor på de fleste af de ti årgange der er. Fra 7. klasse modtager skolen desuden elever fra Vor Frue skole i Vor Frue (landsby/forstad til Roskilde by), der kun har klasser til og med 6., hvorefter eleverne bliver overflyttet. Vor Frue er beliggende et stykke fra byens sydlige grænse eller omtrent 2 kilometer fra Østervangsskolen. Østervangsskolen har pr. 1. januar 2012 i alt 433 elever, der er opdelt i tre spor – a, c og d. Eksterne henvisninger Hjemmeside Arkiveret 24. februar 2010 hos Wayback Machine
Østervangkirken

Østervangkirken är en kyrka i som ligger i Glostrup i Storköpenhamn, cirka 10 kilometer väster om centrala Köpenhamn. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes åren 1967 - 1970 efter ritningar av Holger Jensen. 19 april 1970 invigdes kyrkan av biskop J.B. Leer-Andersen. Kyrkorummet är en 15 meter hög cylinder byggd av tegel. Runt om kyrkorummet finns församlingslokaler med lägre höjd som omsluter kyrkorummet och bildar en större cirkel. Kyrkan har ingång i väster samt kor och altare i öster. På väggen ovanför altaret finns ett stort träkors utformat som ett Jerusalemkors. Från början fanns en provisorisk klockstapel av trä, men 5 april 2009 invigdes nuvarande klocktorn av tegel. I klocktornet hänger två kyrkklockor gjutna år 2008 av Koninklijke Eijsbouts i Nederländerna. Inventarier Altaret är byggt av tegel och altarbordet är en stor ölandskalksten. Höger om altaret finns dopfunten som består av en stor granitsten runt om vilken man har murat upp tegelstenar så att funten får en fyrkantig form. Orgeln med 22 stämmor är tillverkad av orgelbyggarna Knud Jensen og Richard Thomsen i Hillerød. Orgeln invigdes i oktober 1972. Referenser Församlingen informerar om kyrkan Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Østervangkirken.
Østofte Kirke

Østofte Kirke er en kirke i Nørreballe på Lolland, der er bygget omkring år 1345. Den har ca. 280 siddepladser. Eksterne kilder og henvisninger Østofte Kirke hos KortTilKirken.dk Østofte Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Østofte Church

Østofte Church, located in the village of Nørreballe on the Danish island of Lolland, was built in the 14th century. The Romanesque apse, chancel and nave formed the original building while the tower and porch were added in the Late-Gothic period and the north wing was completed in 1656. History The church was dedicated to St Peter, probably in 1345. King Christopher of Bavaria transferred ownership to Maribo Abbey as first documented in 1451. That ownership remained after the Reformation when Maribo became a convent for women. After a period of ownership by Christian IV's Sorø Academy until its closure in 1665, the church came under the Crown until 1687. It was then transferred to Eggert Christopher von Knuth (1643-1697). As a result, it came under the County of Knuthenborg on its formation in 1714 where it remained until it became independent in 1911. In 1881, Bandholm Parish was separated from Østofte after a new church was built in Bandholm. Architecture The apse, chancel and nave of this red-brick church were built in the Romanesque period, while the tower with its pyramidal spire and the porch were added at the beginning of the 15th century in the Gothic style. The north wing was completed in 1656. The Romanesque sections are decorated with corner lesenes and are topped with saw-tooth friezes. The round-arched windows have either been enlarged or bricked in. Thin vertical blank windows decorate the top of the tower. Interior and fittings In the 14th century, star-shaped vaults were completed in the chancel and nave while the apse retained its half dome. The altarpiece, dated 1674, is rather unsophisticated baroque although the scenes in the central panel of the Last Supper and the Resurrection are somewhat earlier. The pulpit in the auricular style (c. 1650) presents cartouches of Faith, Hope and Charity. Investigations in 1908 revealed frescos in the chancel and apsis from two periods, c. 1300 and c. 1400. The latter are mostly well preserved with scenes from the Creation including images of Adam and Eve, the Judgment of Christ as well as several dragons. See also List of churches on Lolland References Literature Lassen, Thomas W. (2011). Østofte Kirke: sogn og kirke gennem århundreder (in Danish). Østofte Menighedsråd. ISBN 978-87-994654-0-8. External links Østofte kirke from Historisk Atlas with photographs of the church and frescos Kalkmalerier i Ørstofte Kirke
Kerk van Østofte

De Kerk van Østofte (Deens: Kirke Østofte) is een kerkgebouw van de Deense Volkskerk in Nørreballe op het Deense eiland Lolland en werd gebouwd rond het jaar 1345. Geschiedenis De oorspronkelijk aan Petrus gewijde kerk werd rond 1345 van rode baksteen gebouwd. Het schip, koor en de apsis zijn nog laatromaans, terwijl de toren met de piramidevormige spits, de hoeklisenen en hoge gotische vensters samen met het portaal (tegenwoordig kapel) de gotisch vertegenwoordigen. In het midden van de jaren 1600 werd aan de noordelijke kant een groot transept toegevoegd. De noordelijke en zuidelijke toegang in het kerkschip werden dichtgemetseld, terwijl de oorspronkelijke rondboogramen werden vergroot of als blindnissen bewaard bleven. De kerk werd in 1440 door koning Christoffel III van Denemarken overgedragen aan het Birgittinessenklooster in Maribo. Na de reformatie behield het klooster nog enige tijd de status van convent voor ongehuwde vrouwen en bleef de kerk in eigendom van het convent. In 1621 werden de gebouwen overgedragen aan de Sorø Academie om daarna in 1687 in particuliere handen over te gaan. De kerk werd ten slotte in 1911 een autonome kerk. Interieur In de 14e eeuw kregen het kerkschip en het koor een stergewelf, terwijl de apsis het oude koepelgewelf behield. Het barokke altaarstuk (gedateerd 1674) met een centrale voorstelling van het Laatste Avondmaal is een werk van de beeldhouwer Henrik Werner uit Maribo. De preekstoel in kwabstijl uit circa 1650 met reliëfs van vrouwen aan de kuip die Geloof, Hoop en Liefde voorstellen is van dezelfde maker. Het doopvont is een moderne kopie uit 1917 van een romaans granieten doopvont. Tijdens een onderzoek in 1908 werden er in het koor en de apsis fresco's ontdekt. Ze werden in 1913 door E. Rothe gerenoveerd. Een genadestoel in de apsis uit circa 1300 werd per ongeluk verwijderd, maar de andere fresco's bleven tot op de dag van vandaag uitzonderlijk goed bewaard. De muurfresco's in de apsis zijn fragmentarisch, maar de fresco's in het koor zijn zeer gedetailleerd en tonen o.a. voorstellingen uit het Scheppingsverhaal, het Jongste Gericht en een zestiental draken. Externe link (da) Website kerk en gemeente
Østre Anlæg (Aalborg)

For alternative betydninger, se Østre Anlæg. (Se også artikler, som begynder med Østre Anlæg) Østre Anlæg (Aalborg) er en offentlig park i Aalborg Øgadekvarter. Østre Anlæg har et areal på 6,5 ha, og er en af de ældste parker i byen. Parken har cirka 175.000 besøgende om året. Området blev anvendt som teglværkslergrav i 1920'erne, men blev omdannet til et rekreativt område i de næste to årtier. I 1937 blev en legeplads indrettet. Ud over plæner, buske, blomster og træer indeholder parken en sø, som ligger tæt på St. Markus Kirke mod øst. 51 fuglearter er blevet registreret i parken. Parken vandt i 2012, som den første i Norden, Green Space Awards. Referencer
Østre Anlæg (Aalborg)

Østre Anlæg is a city park in Aalborg, Denmark. The 6.5 hectares (16 acres) park on Bonnesensgade is one of the oldest in the city. There are approximately 175,000 visitors per year. Used as a dumping area in the 1920s, it was converted into a recreational area in the next two decades. A playground was added in 1937. In addition to lawn areas, bushes, flowers, and trees, the park contains a lake, which is overlooked by St. Mark's Church on the east. Fifty-one species of bird have been recorded. References
Østre Anlæg, Aalborg

Østre Anlæg är en offentlig park i Aalborg. Den anlades i en tidigare lertäkt 1934 och utvidgades med en lekplats tre år senare. Parken är på 6,5 hektar med promenadstigar, planteringar, bollplaner och en sjö. Parken vann 2012, som den första i Norden, Green Space Awards. Källor
Østrup (Albæk Sogn)

For alternative betydninger, se Østrup. (Se også artikler, som begynder med Østrup) Østrup er en lille landsby øst for Randers. Østrup ligger i Albæk Sogn hvor til også hører Vestrup. Albæk sogn var tidl. et selvstændigt Birk, hvor domsområdet lå under Bispegården i Østrup. Bispe-lenet, var fuldstændigt dominerede i Randers-området nord-nordøst for fjorden. Østrup Len omfattede således: Albæk, Mellerup, Lem og Støvring sogne, samt herregården Sørup, der udgjorde det meste af området mellem Hadsundvej - Lem - Gimming og Dronningborg. Østrup var dengang ikke en landsby, men var stedet hvor der tidlige lå en bispeborg som hørte under Aarhus Bispesæde. Her boede de skiftende Aarhus bisper, og Svend Udsøn er den tidligste vi kan læse om, der var bosat på borgen i Østrup. Der står nemlig skrevet at: Aarhusbispen Sven Udsøn fik helsot og døde på sin borg i Østrup i 1191. Han blev kørt fra Østrup til Øm kloster, hvor han blev begravet. Da hans kiste blev åbnet for en del år siden, var hans skelet meget velbevaret. Men man undredes over, at hans hoved lå meget skævt, næsten helt ned mod skulderen, men det skyldtes sikkert den lange køretur fra Østrup til Øm i en stiv vogn, der har skrumplet en hel del på de hullede veje. Bispeborgen, gik som alt andet gejstlig gods ved reformationen i 1536 over til tronen, og bispeborgen blev nu Kongens slot, Christian 3. Hans søn Frederik den anden, kaldte det for sit jagtslot. Her boede han altid når han gik på jagt. Referencer Jean Seeberg, Albæk sogn-de nedre byer.
Østrupgård (Østrup Sogn)

For alternative betydninger, se Østrupgård. (Se også artikler, som begynder med Østrupgård) Østrupgård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1456. Østrupgård ligger i Østrup Sogn, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen, kaldet Østruplund fra 1928, er opført i 1881-1882 ved Carl Lendorf. Østrupgård Gods er på 240 hektar med Østergård Ejere af Østrupgård (1456-1459) Henrik Andersen Gummesen (1459-1470) Jens Hansen Skinkel (1470-1500) Ukendte ejere (1500-1529) Jørgen Friis (1529) Anne Jørgensdatter Friis gift Ulfeldt (1529-1544) Hans Stigsen Ulfeldt (1544) Anne Hansdatter Ulfeldt gift Daa (1544-1558) Jørgen Daa / Poul Skinkel (1558-1565) Poul Skinkel (1565) Anne Hansdatter Ulfeldt gift Daa (1565-1587) Ide Dresselberg gift Skinkel (1587-1601) Anne Hansdatter Ulfeldt gift Daa (1601-1614) Morten Poulsen Skinkel (1614-1627) Poul Mortensen Skinkel (1627-1628) Godske Rathlou / Claus Buckwald (1628) Godske Rathlou / Jørgen Godskesen Rathlou / Claus Buckwald (1628-1648) Jørgen Godskesen Rathlou (1648-1652) Barbara von Ahlefeldt gift Rathlou (1652-1657) Margrethe von Ahlefeldt / Øllegaard von Ahlefeldt / Mette von Ahlefeldt gift von Korff (1657-1660) Mette von Ahlefeldt gift von Korff (1660-1680) Christopher Ernst von Korff (1680-1682) Mette von Ahlefeldt gift von Korff (1682-1695) Johan Didrik Johansen von Wettberg (1695-1715) Sidsel Grubbe gift (1) Lerche (2) von Wettberg (1715-1717) Sidsel Cathrine Johansdatter von Wettberg gift von Bülow / Hilleborg Johansdatter von Wettberg gift Frølich (1717) Hilleborg Johansdatter von Wettberg gift Frølich (1717-1754) Johan Frederik Frølich (1754-1787) Laurids Schebye (1787-1796) Jens Lauridsen Dreyer Schebye (1796-1797) Anne Elisabeth Rasmussen gift (1) Schebye (2) Møller (1797-1846) Elias Jørgensen Møller (1846-1870) Jørgen Jensen Møller (1870-1895) Elias Jørgensen Møller (1895-1917) Holger Eliasen Møller (1917-1924) Thorolf Elias Holgersen Møller (1924-1927) John L. Lundsted (1927-1928) Hans Christian Allenbæk (1928-1963) Den Danske Stat (hovedbygningen) (1963-1970) Mødrehjælpen (hovedbygningen) (1970-) Fyns Amt (hovedbygningen) (1928-1963) Claus J. Nielsen (avlsgården) (1963-1985) P. Chr. Olsen (avlsgården) (1985-2006) Niels Matthiesen (avlsgården) (2006-) Jørgen Peter Jørgensen Eksterne henvisninger Østrupgård på Nordfyn Online Arkiveret 6. april 2008 hos Wayback Machine
Østrupgård (Håstrup Sogn)

For alternative betydninger, se Østrupgård. (Se også artikler, som begynder med Østrupgård) Østrupgaard er en gammel gård, som nævnes første gang på Erik af Pommerns tid, da den 1425 ved et skifte mellem to slægtninge, Jørgen Rud til Skjoldenæsholm og Palne Jensen Munk, kaldet Marsk. Gården ligger i Håstrup Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1500 og ombygget i 1572-1638-1710-1784, Østfløjen genopført i 1940-1942 efter en brand i 1937. Ejere af Østrupgaard (1425-1460) Palne Jensen Marsk Munk (1460-1499) Ludvig Palnesen Marsk Munk (1499-1505) Anne Lagesdatter Brock gift Munk (1505-1534) Johan Bjørnsen Bjørn (1534-1547) Maren Johansdatter Bjørn gift Dyre (1547-1587) Iver Lunge Dyre (1587-1614) Ejler Bryske (1614-1632) Ejler Bryskes dødsbo (1632-1661) Jørgen Steensen Brahe (1661-1685) Preben Jørgensen Brahe (1685-1735) Karen Prebensdatter Brahe / Birgitte Prebensdatter Brahe (1735-1736) Karen Prebensdatter Brahe (1736-1738) Susanne Henriksdatter Brahe gift Hein (1738-1751) Frederik Jensen Heden Hein (1751-1786) Preben Brahe (1786-1787) Axel Frederik Bille-Brahe (1787-1789) Henrik Bille-Brahe (1789-1857) Preben Bille-Brahe (1857-1875) Henrik Bille-Brahe (1875-1918) Preben Charles Bille-Brahe-Selby (1918-1926) Henrik Bille-Brahe-Selby (1926-1927) Statens Jordlovsudvalg (1927-1933) Valdemar Ludvigsen (1933-1968) Arne Ludvigsen (1968-1980) Hans Ludvigsen (1980-2003) Jan Skovsende Hansen / Elsebeth Pilegaard (2003-2004) Realkredit Danmark (2004-) Michael Grønlykke
Frøbjerg Festspil

Frøbjerg Festspil er et egnsteater bestående af frivillige skuespillere, der blev startet i 1984 af en gruppe mennesker, der gerne ville genoptage traditionen med et friluftsteater på Frøbjerg Bavnehøj. Den første forestilling løb af stablen to år efter med deltagelse af 150 frivillige skuespillere, hvor de spillede "Røverne fra Vissenbjerg". Instruktøren var Erik Bent Svendlund. Hvor 5.000 mennesker valgt at se den første forestilling, er der nu ca. 25.000 mennesker, der ser forestillingen hver sommer. Om vinteren fortsætter man med børneteater, kor og kabaret. Kilde Om Frøbjerg Festspil Arkiveret 7. august 2010 hos Wayback Machine Eksterne henvisninger Frøbjerg festspils hjemmeside Arkiveret 6. august 2010 hos Wayback Machine
Grejsdal Kirke

Grejsdal kirke, også kaldt Grejsdalens kirke, er en kirke beliggende i Grejsdalen og omkring 3 kilometer nord for Vejle. Den blev bygget i perioden 1959-1961. Indviet som begravelseskapel den 22. januar 1961. Indviet som kirke den 4. november 1962. Kirken, tegnet af arkitekten Jens Malling Petersen, har en femkantet grundplan og en stigende taglinje. En særegen detalje er at loftet er højest over alteret. Historie Grejsdal kirke er en del af Hover sogn og tidligere var der i dette sogn kun Hover kirke, men senere i takt med at befolkningen i Grejsdalen steg, begyndte man at ønske en kirke i byen og ikke kun Hover kirke på landet. Det gjorde at man i 1932 ansatte en hjælpepræst som bosattes i Grejsdalen. I 1934 begyndte man at holde gudstjenester i Grejsdal skole for at vurdere om der var grundlag for en kirke i Grejsdalen. I 1938 blev der sat en pengeindsamling i gang, men projektet blev stoppet på grund af udbruddet af 2. verdenskrig. Kirkens design er inspireret af Le Corbusiers valfartskapel i Ronchamp i Frankrig. Kirkebygningen og interiør Kirken ligger højt på et bakkeparti, der er fortsat af taghældningen, som ender i en enkel tømret klokkestol med trækors. Kirken er bygget i hvidmalede mursten. Kirkerummet er opadstræbende og har ikke nogen vinduer, men en mængde uregelmæssige murspalter, hvori der er indsat glasmursten. Forgyldte dragere bærer træloftet. Rundt om kirken er der anlagt en skovkirkegård. Alterskranken og døbefonten blev oprindeligt anlagt i sortmalet smedejern. Kirken fik et nyt alterparti ved Erik Heide i 2003. Prædikestolen er indbygget i korets sydside i en tremmevæg. Kirken har et lille pibe-orgel på fem stemmer, bygget af Marcussen & Søn i 1970. Samt fra 2006 et elektroakustisk orgel på 2x17 stemmer. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Grejsdal Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Grejsdal Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Grejsdal Kirke hos KortTilKirken.dk
Greve Kirke

Greve Kirke ligger i Greve Sogn i Greve Kommune. Historie Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Kirkebygningen Interiør Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Gravminder Referencer Eksterne kilder og henvisninger Greve Kirke hos KortTilKirken.dk Greve Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet) Gravsten ved Greve Kirke
Gunderslevholm

Gunderslevholm er en herregård ved Suså cirka 500 m vest for landsbyen Skelby på Sydsjælland, i Gunderslev Sogn i Næstved Kommune. Gunderslevholm blev oprindeligt opført omkring år 1335 af landsdommeren Johannes Mogensen Grubbe, men blev senere jævnet med jorden. I 1729 blev Gunderslevholm genopført af Carl Adolph von Plessen. I 1803 blev Gunderslevholm solgt til Peter Johansen de Neergaard, i hvis efterslægts besiddelse Gunderslevholm fortsat er. Historie Gunderslevholm blev opført omkring år 1335 af landsdommeren på Sjælland Johannes Mogensen Grubbe, men blev jævnet med jorden, efter at landsdommeren lagde sig ud med Valdemar Atterdag. Tæt ved blev tomten opførtes Gunderslevholm Kirke midt i landsbyen Gunderslevmagle. I 1729 opførte Carl Adolph von Plessen den nuværende hovedbygning og den nuværende trelængede avlsgård. Hovedbygningen er opført i barokstil i to stokværk over en kælder og har hvidpudsede mure og valmtag. Bygningens ydre er dog undergået nogen forandring ved en ombygning i 1787, hvorved den fik et nyklassicistisk præg. Bygningens indre er fortsat præget af barokken med den regelrette rumfordeling bibeholdt. Derimod er de øvrige rum præget af ombygninger fra 1860 og den følgende tid. Parken er anlagt på en skråning, som går ned mod Susåen. Der findes flere sjældne træer i parken. I parken ligger et voldsted, der kendes fra skriftlige kilder fra midten af 1300-tallet, og som menes at tilhøre det ældste Gunderslevholm. I 1803 blev Gunderslevholm solgt til Peter Johansen de Neergaard, i hvis efterslægts besiddelse Gunderslevholm fortsat er. Gunderslevholms samlede jordtilliggende omfatter 2.084 hektar jord samt 272 hektar sø (2025). Ejerrække 1318-1325: Niels Pedersen-Nielsen 1325-1333: Peder Pedersen-Nielsen og Jens Pedersen-Nielsen 1333-1345: Johannes Mogensen Grubbe 1345-1370: Mogens Jens Grubbe, Esbern Rage Grubbe og Bent Byg Grubbe 1370-1391: Bent Byg Grubbe 1391-1400: Jens Grubbe 1400-1405: Jens Jensen Grubbe og Cecilie Basse (f. Grubbe) 1405-1410: Cecilie Basse (f. Grubbe) 1410-1458: Ove Jacobsen Lunge 1458-1498: Axel Lagesen Brok 1498-1544: Mogens Gøye 1544-1558: Eskild Gøye 1558-1562: Peder Oxe 1562-1584: Christoffer Gøye 1584: Birgitte Gøye (f. Bølle) 1584-1600: Mogens Gøye 1600-1631: Christoffer Gøye 1631-1640: Eiler Urne 1640-1647: Flemming Ulfeldt 1647-1665: Iver Krabbe 1665-1675: Karen Krabbe (f. Marsvin) 1675-1689: Tage Krabbe 1689-1693: Slægten Krabbe 1693-1699: Birgitte Rodsteen (f. Reedtz) 1699-1709: Christian Rodsteen 1709-1711: Hector Gottfried Masius 1711-1725: Frederik Masius von der Maase 1725-1758: Carl Adolph von Plessen den ældre 1758-1783: Frederik Christian von Plessen 1783-1803: Carl Adolph von Plessen den yngre 1803-1835: Peter Johansen de Neergaard 1835-1850: Carl de Neergaard 1850-1921: Johan Thomas Oluf de Neergaard 1921-1938: Ferdinand Lorenz de Neergaard 1938-1947: Marie Henriette Dorothea de Neergaard (f. Hansen) 1947-1981: Rolf Viggo de Neergaard 1981-2019: Rolf Viggo de Neergaard og Claus Johan Thomas de Neergaard 2019-: Claus Johan Thomas de Neergaard og Christoffer Johan Thomas de Neergaard Fodnoter Kilder Gunderslevholm J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Knud Rasmussens Hus

Knud Rasmussens Hus i Hundested er i dag indrettet som mindestue for Danmarks berømte polarforsker Knud Rasmussen. Her er der mulighed for at opleve minder fra Knud Rasmussens videnskabelige ekspeditioner i Grønland. Til huset hører et over 25.000 m² stort naturområde lige ud til Kattegat og i umiddelbar tilknytning til Spodsbjerg Fyr og Spodsbjerg Klint. Knud Rasmussens Hus er en del af Industrimuseet Frederiks Værk. Eksterne henvisninger Knud Rasmussens Hus