NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fjellerup Østergård

Fjellerup Østergaard eller blot Østergaard ved landsbyen Fjellerup, Fjellerup Sogn, Djurs Nørre Herred, Norddjurs Kommune på Norddjursland er en avlsgård under Meilgaard, men var tidligere en selvstændig herregård. I de ældste tider gik gården i arv, men navnlig i 1700-tallet solgtes den mange gange. Blandt de mere prominente ejere var greverne Scheel på Gammel Estrup. I 1889 blev Østergaard erhvervet som enkesæde til nabogodset Meilgaard. Senere blev det forpagtergård under dette gods. Bygningerne på gården var meget velbevarede, hvorfor Nationalmuseet i flere omgange erhvervede dem for at flytte dem til Frilandsmuseet. En agerrumslade blev overført 1952. Stalde og portrum 1984. Senest blev hovedbygningen overført i 1995 og stod færdig i 2003 (55°47′33.02″N 12°29′45.96″Ø). Østergaards jorder hører under Meilgaard. Ejere af Fjellerup Østergaard (1486) Erik Persen Glob (-1535) Søren Juul (søstersøn) (1535- ca. 1542) Erik Juul (søn) (ca. 1542-1577) Axel Juul (bror) (1577-1602) Christoffer Mikkelsen Tornekrands (svigersøn) (1602-1604) Ove Juul (svoger) (1604-1648) Hans Juul (søn) (1648-1669) Morten Skinkel (1669-1676) Elisabeth Høg (enke) (1676-1683) baron Iver Juul Høg (brorsøn) (1683) Hille Trolle (enke) (1683-1695) Palle Krag (ny ægtemand) (1695-1699) Adam Ernst Pentz (1699-?) Otte Thygesen Kruse (svoger) (?-1718) Eva Margrethe Pentz (enke) (1718-1730) Henrik Weghorst (1730-1731) greve Christen Scheel (1731-1754) greve Jørgen Scheel (søn) (1754-1756) Jacob Adler (1756) Anne Lisbet Pedersdatter (enke) (1756-1760) Niels Hansen (ny ægtemand) (1760-1766) Hans Mollerup (1766-1770) Hans Fønss (1770-1773) Christian Barfod (1773-1781) Peder Gommesen Errebo (1781-1783) Simon Groth Errebo (bror) (1783-1784) Elisabeth Thorbjørnsen (enke) (1784-1795) Rasmus Christensen (ny ægtemand) (1795-1797) Iver Ammitzbøll (1797-1799) Hans Peter Ingerslev (1799-1804) Niels Thomsen Secher (1804-1827) Jørgen Mørch Secher (bror) (1827-1839) August Busck (svigersøn) (1839) P. Mørch Schmidt (1839-1841) N. Schou (svoger) (1841-1872) Johanne Schou (født Schmidt) (enke) (1872-1889) P. C. Schou (søn) (1889-1921) Niels Joachim Christian Gregers Iuel (1921-1941) Christian Frederik Iuel (søn) (1941-1959) Kate Harriet Ryan Iuel (født Treschow) (enke) (1959-1986) Niels Iuel (søn) (1986-) Michael Frederik Iuel (søn) Læs mere http://www.frilandsmuseet.dk/sw4642.asp Arkiveret 15. april 2007 hos Wayback Machine
Fjelstrup Kirke

Fjelstrup Kirke ligger midt i landsbyen Fjelstrup ca. 9 km NNØ for Haderslev (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Fjelstrup Kirke Arkiveret 20. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk Fjelstrup Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Fjerritslev Gymnasium

Fjerritslev Gymnasium er et gymnasium i Fjerritslev i Nordjylland, der siden 2007 har været selvejende. Tidligere blev gymnasiet drevet af det daværende Nordjyllands Amt. Fjerritslev Gymnasium blev oprettet i 1979; rektor var dengang Henning Galmar. I begyndelsen anvendte gymnasiet lokaler på Nordre Skole i Fjerritslev, men i 1981 flyttede man ind i nye bygninger. De første studenter blev færdige i juni 1982. Gymnasiet har været truet af lukning på grund af vigende tilgang af elever. Siden 2003, hvor gymnasiet var truet af lukning, har elevtallet været stigende. Siden 2005 er der igen fuldt belagt i forhold til gymnasiets elevnormering. Fra og med skoleåret 2011/2012 udbydes foruden det almene gymnasium (STX) også hf og HHx. Rektorer 1979–2003: Henning Galmar 2003–2004: Olfert Andreasen 2004–2007: Poul Brønfeld 2008–2015: Per Beck 2016–2020: Bjarne Edelskov Nielsen 2020–: Mikkjal Niels Helmsdal Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Fjerritslev gymnasium

Fjerritslev gymnasium är ett gymnasium i Fjerritslev, Jammerbugts kommun, Danmark. Skolan togs i drift 1979 av Nordjyllands amt, med en tidig flytt till nya lokaler ritade av Friis & Moltke 1981. Den byggdes delvis för att motverka utflyttning från området. Skolan hade 2025 ungefär 230 elever. Referenser Externa länkar Webbplats (danska)
Fjerritslev Kirke

Fjerritslev Kirke ligger i Fjerritslev. Kirken blev opført i 1907 og er tegnet af arkitekt Kristoffer Varming. I modsætning til normal praksis er tårnet her anbragt mod øst. Alterbilledet er malet af Johannes Wilhelm og forestiller Jesus, der segner under korset. Døbefonten er udført i sandsten af Anders Bundgaard. Eksterne kilder og henvisninger Fjerritslev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Fjerritslev Kirke hos KortTilKirken.dk
Fjællebro (herregård)

For alternative betydninger, se Fjællebro. (Se også artikler, som begynder med Fjællebro) Fjællebro er en gammel hovedgård, den nævnes i 1462 for første gang. Fjællebro ligger i Herringe Sogn, Sallinge Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1622 og ombygget i 1726-1772-1885. Fjællebro Gods er på 177 hektar Ejere af Fjællebro (1450-1462) Oluf Bonde (1462-1470) Otto Johansen Skinkel / Kirsten Johansdatter Skinkel gift (1) Bonde (2) Bild (1470-1489) Jep Bild (1489-1530) Claus Olufsen Bonde / Ebbe Munk nr1 (1530-1560) Ebbe Munk nr2 (1560-1622) Ebbe Munk nr3 (1622-1633) Sidsel Høg gift Munk (1633-1648) Sidsel Høg gift Munk / Jørgen Brahe (1648-1661) Jørgen Brahe (1661) Peder Jørgensen Brahe (1661-1670) Cort Mercker (1670-1673) Magdalene Rohde gift (1) Mercker (2) Bartholin (1673-1680) Thomas Bartholin (1680-1683) Magdalene Rohde gift (1) Mercker (2) Bartholin (1683-1702) Peder Luxdorph (1702-1710) Anne Margrethe Helverskov gift Luxdorph (1710-1739) Philip Ditlev Trampe (1739-1770) Frederik Christian Ludvig von Pentz (1770-1772) Ditlev von Pentz (1772-1798) Frederik Siegfried Rantzau (1798-1801) Christian Heinrich August Hardenberg-Reventlow (1801-1825) Frederik Christian Holck-Winterfeldt (1825-1826) Flemming Frederik Cai Holck-Winterfeldt (1826-1885) Gustav Christian Holck-Winterfeldt (1885-1900) Gustav Christian Flemming Holck-Winterfeldt (1900-1912) Julius Ludvig greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille (1912-1927) Jessie Bille-Brahe gift Ahlefeldt-Laurvig-Bille (1927-1943) Frederik Preben greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille (1943-1948) Frederik Preben greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille / Preben Julius Gregers greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille (1948-1962) Preben Julius Gregers greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille (1962-2016) Suzanne Jessie Dorthe Prebensdatter komtesse Ahlefeldt-Laurvig-Bille gift Ludvigsen (2016 - Carsten Haagensen Eksterne henvisninger Fjellebro Gods Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Fjællebro - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder Fjællebro - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Flade Kirke (Frederikshavn Kommune)

For alternative betydninger, se Flade Kirke. (Se også artikler, som begynder med Flade Kirke) Flade Kirke er en højtliggende kirke ved Brønderslevvej/Sekundærrute 585, 200-300 m nordøst for Cloostårnet, sydvest for Frederikshavn. Kirken er opført i 1200-tallet i romansk stil og har intet tårn. Kirken ligger på det højeste sted i sognet og har haft betydning for søfarten som landkending. På kirkegårdens område ligger to oldtidshøje, hvor en flagstang er placeret på den ene høj medens kirkens klokkestabel er placeret på den anden høj. Referencer Litteratur Kirker i Frederikshavn Kommune af Flemming Nielsen, udgivet af Bangsbo Museum i 1990 Eksterne henvisninger C. Klitgaard: "Flade Kirke" (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 7; 1943) Flade Kirke Arkiveret 4. november 2010 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Flakhaven

Flakhaven er navnet på den plads i det centrale Odense, hvorpå Odense Rådhus ligger. Pladsen grænser op til en af byens længere gågader, Vestergade og danner rammen om mange arrangementer lige fra byens årlige blomsterfestival over demonstrationer til koncerter. Pladsen kan dateres tilbage til 1200-tallet, men nævnes første gang i skriftlige kilder i 1496, hvor den fungerede som en af byens torvepladser. Efterhånden blev den tilmed en af landets største; her handlede man blandt andet med tømmer, lerkar, træsko og kurve. Man mener, at Knud den Helliges kongsgård var beliggende tæt ved Flakhaven, ligesom byens tingsted lå her. Historiske kilder viser, at rådhuset siden 1480 har ligget på hjørnet af Vestergade og Flakhaven. Flakhaven har flere gange dannet rammen om historiske begivenheder i Odense. Det var her, H.C. Andersen den 6. december 1867 blev udnævnt til æresborger. Under besættelsen fungerede pladsen som samlingspunkt under augustoprøret, ligesom odenseanerne stimlede sammen på Flakhaven ved Danmarks befrielse den 5. maj 1945. Forud for Odenses 1000 års-jubilæum blev pladsen omlagt i 1987, så den fik form af en svagt fordybet musling, efter inspiration fra rådhuspladsen i Siena, Italien, som har fungeret som inspiration for Københavns Rådhusplads. Kilder og eksterne henvisninger Om Flakhaven på Historiens Hus' hjemmeside
Flemming Efterskole

Flemming Efterskole er en efterskole, beliggende i Flemming 14 km vest for Horsens. Skolen er en grundtvigsk skole fra 1893 med undervisningen rettet mod 9. og 10. klasses afgangsprøver. De fem profilfag Gymnastikken er hovedfag og obligatorisk for alle, og skolen laver ca. 25 gymnastikopvisninger i løber af foråret. Skolens fem spotfag er spring, rytme, tumbling, teamgym og fodbold, som eleverne træner tirsdag og torsdag formiddag. Om eftermiddagen er der et stort udbud af valgfag. I løbet af skoleåret indgår der forskellige ture og rejser. Fritid Skolen har to haller med nogle af Danmarks bedste gymnastikfaciliteter samt to idrætshaller. Derudover står der også en kunstgræsbane og flere musiklokaler til elevernes rådighed i fritiden. Forstandere Ole Vind, 1998-2021. Ole Vind fratrådte for at blive borgmester i Hedensted Kommune pr. 1. januar 2022. Annette Ebbe, 2022. Konstitueret forstander indtil der findes en permanent afløser for Ole Vind. Jacob Mangelsen, 1. august 2022 Referencer Eksterne kilder/henvisninger Flemming Efterskole Arkiveret 12. december 2008 hos Wayback Machine Efterskoleforeningen om skolen Arkiveret 17. november 2017 hos Wayback Machine
Flenstofte

Flenstofte er en hovedgård på Fyn. I bevarede kilder nævnes Flenstofte første gang i 1295, men den er først oprettet som hovedgård i 1572. Gården ligger i Dreslette Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1748 og ombygget i 1798. Flenstofte Gods er på 221,8 hektar med Flædekærgård. Ejere af Flenstofte (1295-1330) Niels Hamundsen Litle (1330-1357) De Holstenske Grever (1357-1480) Kronen (1480-1493) Johan Wittekop Krummedige (1493-1502) Poul Laxmand (1502-1527) Kronen (1527-1530) Peder Laxmand (1530-1546) Else Poulsdatter Laxmand gift Gyldenstierne (1546-1557) Beate Pors gift Laxmand / Poul Pedersen Laxmand / Erik Pedersen Laxmand (1557-1604) Thale Holgersdatter Ulfstand gift Laxmand (1604-1648) Forskellige ejere (1648-1652) Corfitz Rosenkrantz (1652-1657) Anders Eriksen Bille (1657-1667) Sophie Rosenkrantz gift Bille (1667-1670) Slægten Bille (1670-1694) Anders Eriksen Bille (1694-1704) Adam Frederik Trampe (1704-1734) Sophie Amalie Adeler gift Trampe (1734-1735) Conrad Trampe (1735-1743) Sophie Hedvig Trampe / Frederikke Louise Trampe (1743-1780) Sophie Hedvig Trampe (1780-1797) Adam Frederik greve Trampe (1797-1799) Rasmus Rasmussen (1799-1820) Johan Christian Nielsen Ryberg (1820-1853) Den Danske Stat (1853-1858) Poul Frederik Jensen (1858-1889) Peder Nielsen Damsboe (1889-1901) Mette Eriksdatter gift Damsboe (1901-1916) Adolph Pedersen Damsboe (1916-1917) Enkefru Damsboe (1917-1923) Kay Beck (1923-1968) Carl C. Brandt (1968-2001) Kirsten Brandt (2001-) Arne Hviid Eksterne henvisninger Flenstofte - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder Flenstofte - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Flinterup Kirke

Kirke Flinterup Kirke er en kirke beliggende i Flinterup Kirke Flinterup Sogn by i Sorø Kommune på Midtsjælland. Skib, kor og apsis er bygget i romansk stil og de ældste dele er fra slutningen af 1100-tallet. Den fremstår som kampestensbygning, med detaljer udformet i kridtsten og frådsten. Det sengotiske hvælvede tårn og våbenhuset er fra ca.1500. Flinterup by var oprindeligt bygget op omkring 3 store gårde; Viegaard (som senere brændte og blev genopbygget ude for byen), Flinterupgård, og Flintebjerggården. Der bor omkring 300 mennesker i Flinterup. Referencer Lokalhistorisk arkiv Sorø Sogneportalen Arkiveret 10. april 2014 hos Wayback Machine Eksterne henvisninger Flinterup Kirke hos KortTilKirken.dk Flinterup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Flintholm (Hundstrup Sogn)

For alternative betydninger, se Flintholm (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Flintholm) Flintholm er en tidligere adelig sædegård i Hundstrup Sogn, Sallinge Herred, Svendborg Kommune. Herregården nævnes første gang i 1505, og den nuværende hovedbygning er opført 1843-1844. Der hører i dag ca. 200 hektar til godset. Ejere af Flintholm (1500-1510) Claus Bryske (1510-1536) Carl Clausen Bryske (1536-1585) Claus Carlsen Bryske (1585-1586) Carl Clausen Bryske (1586-1591) Berite Banner gift (1) Bryske (2) Bille (1591-1598) Slægten Bryske (1598-1605) Karine Krabbe (1605-1625) Breide Rantzau (1625-1651) Frands Lykke (1651-1661) Kaj Frandsen Lykke (1661-1663) Kaj Frandsen Lykkes dødsbo (1663-1666) Otte Krag (1666-1713) Niels Ottesen Krag (1713-1740) Niels Nielsen Krag (1740-1763) Frederik Christian Nielsen Krag (1763-1768) Sophie Justsdatter Juel gift Krag (1768) Stig Tønsberg von Krogh (1768-1790) Jens Lange (1790-1829) Johan Jensen Lange (1829-1846) Frederik Reinholt Johansen Lange (1846-1856) Margrethe Lassen gift Lange (1856) Christian Frederik Reinholt Lange (1856-1901) Johan Theodor Reinholt Lange (1901-1902) Johan Theodor Reinholt Langes dødsbo (1902-1908) Johannes Mackeprang (1908-1917) Henrik Steenbech (1917-1922) Erik Saurbrey (1922-1928) Otto Schæffer (1928-1957) Otto Christopher greve Knuth (1957-1986) Hans Sørensen (1986-2001) Marie Louise Kajsdatter Koppel gift Sørensen (2001-2015) Jens Heimburger og Litten Gervang Heimburger (2015- ) Jens Heimburger
Flintholm Kirke

Flintholm Kirke ligger på Junggreensvej i Frederiksberg Kommune. Historie Kirkens arkitekt var Paul Staffeldt Matthiesen. Tidsmæssigt hører kirken til i den moderne periode, men man ønskede ikke en moderne kirke, så stilmæssigt er den solidt placeret i Historicismen. Før 1960 lå der på stedet en trækirke med navnet Flintholm kirke, som børn fra Sønderjyllandsskolen gik til julegudstjeneste i. Galleri Kirkebygningen Interiør Alter Prædikestol Døbefont Orgel Gravminder Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Eksterne kilder og henvisninger Flintholm Kirke hos KortTilKirken.dk
Fly Kirke

Fly Kirke er en kirke i Fly Sogn der er et sogn i Viborg Domprovsti, Viborg Stift, og beliggende i Viborg Kommune. Kirken består af skib og kor, tårn mod vest, en tilbygning og våbenhus mod syd. Skibet, der har bjælkeloft, er fra romansk tid af granit på sokkel med skråkant. Senere tilføjedes tårnet, med hvælvet tårnrum og rundbue ind til skibet, og tilbygningen, ligeledes hvælvet og med rundbue, begge af granit og munkesten. Våbenhuset er nyt. Koret, med bjælkeloft, er opført 1880. Kirkeinventar Altertavle i udskåret renæssancestil med maleri "Den gode hyrde i hedelandskabet" malet af Johan Rohde i 1894, der anvendte forfatteren Henrik Pontoppidan som model. Nogle malmstager er skænket i 1684 af Christen Nielsen i Bregndal; Der er en romansk granitdøbefont, prædikestol i renæssancestil fra 1609, stolestader fra 1634 og 1642 og et gotisk krucifiks. Epitafium over præsten Lucas Steenstrup, † 1751; i våbenhuset ligsten over Hans Harder, † 1713, og over Murmester Jens Thomasen, † 1719. Paa Kirkegaarden mærkelig, tidlig middelalderlig ligsten uden inskription med en korsstav og to stenkors for enderne. På Nationalmuseet findes et røgelseskar fra katolsk tid fra kirken. Eksterne kilder og henvisninger Fly Sogn i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 4. bind 1901) Fly Kirke Arkiveret 14. december 2013 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Flygtningekirkegården (Oksbøl)

Flygtningekirkegården i den østlige del af Aal Plantage ved Oksbøl på Præstegårdsvej blev anlagt i februar 1945. Kirkegården, hvor 1.796 ligger begravet, blev oprettet til flygtninge og soldater, der døde i flygtningelejren i Oksbøl. I maj 1945 overtog den danske regering Oksbøllejren. Fra 1945 til 1949 blev der begravet 1247 flygtninge fra Oksbøllejren på kirkegården. Der var også et urnegravsted, som ikke eksisterer længere. Begravelsen foregik mandag eller torsdag, og lejrens beboere sørgede for, at gravene altid stod velholdte og smukt pyntede. 1953 plejede tidligere beboere gravlunden med trækors og lyng. 1962 blev kirkegården udvidet med 549 grave, som blev flyttet ind fra andre steder i området efter aftale mellem den danske stat og den tyske forening Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge. De ens rækker af stenkors er anlagt i 1969. På hver side af stenkorset er der anbragt to dødes navne. Kirkegården er omgivet af en stenmur. Ved indgangen ligger der på et stenbord en oversigt over gravpladserne støbt i bronze. Ved enden af stien står et tre meter højt kors. Litteratur Mennesker bag pigtråd. Blåvandshuk Egnsmuseum . Leif Guldmann Ipsen. 2002. Eksterne henvisninger Gravsteder på den tyske gravlund Arkiveret 19. juli 2011 hos Wayback Machine Den tyske gravlund i Oksbøl Arkiveret 7. februar 2018 hos Wayback Machine
Deutsche Kriegsgräberstätte Oksbøl

Die Deutsche Kriegsgräberstätte Oksbøl liegt an der Westküste von Dänemark in Oksbøl (Varde Kommune), 15 Kilometer nordwestlich von Esbjerg und ist ein Friedhof für 121 Soldaten und 1.675 Flüchtlinge, die während und nach dem Zweiten Weltkrieg im Flüchtlingslager Oksbøl starben. Lage Die Kriegsgräberstätte liegt am nordwestlichen Ausgang von Oksbøl. Geschichte Der Friedhof wurde von Flüchtlingen des Flüchtlingslagers Oksbøl angelegt. Im Jahr 1953 pflegten junge ehemalige Lagerbewohner den Friedhof mit Holzkreuzen und Heidekraut. Im Jahr 1962 wurde er durch Zubettungen vergrößert und im Jahr 1969 eingeweiht. Der Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge, Landesverband Nordrhein-Westfalen ist Pate des Friedhofs. Architektur Ein Wall aus Feldsteinen umgibt den Friedhof. Beim Eingang liegt ein Friedhofsplan in Bronze auf einem Steintisch. Am Ende des Hauptweges befindet sich ein drei Meter hohes Bronzekreuz. Die Gräber sind durch steinerne Grabkreuze gekennzeichnet. Auf Vorder- und Rückseite der Kreuze sind jeweils die Namen von zwei Toten aufgeführt. Die Grabflächen sind mit Heide bepflanzt. Die Toten Auf dem Friedhof wurden ursprünglich Verstorbene aus dem Flüchtlingslager Oksbøl beigesetzt. Besonders Kinder und alte Menschen starben im Lager nach den Strapazen der Flucht und Evakuierung aus dem Osten. Die Unterbringung der Flüchtlinge im Lager war eng, die Versorgung gut. Im Jahr 1962 wurden 542 Tote zugebettet. Hier ruhen jetzt 121 Soldaten und 1.675 Flüchtlinge des Zweiten Weltkriegs. Die Suche nach toten Soldaten/Flüchtlingen ist digital möglich. Versöhnung über den Gräbern Im Jahr 1997 wurde durch deutsche und dänische Jugendliche ein Ginkgo-Baum gepflanzt. Die dänische Königin Margarethe besuchte die Kriegsgräberstätte anlässlich ihrer Sommertour 2016. Siehe auch Liste von Kriegsgräberstätten Dänemark unter deutscher Besatzung Weblinks Suche nach deutschen Flüchtlingen/Soldaten, begraben in Oksbøl Den tyske gravlund i Oksbøl (da) Einzelnachweise
Flygtningekirkegården i Grove

Flygtningekirkegården i Grove eller Deutsche Kriegsgräberstätte Grove ligger lige nord for Grove Kirke i Grove Sogn vest for Flyvestation Karup ved Karup. Der er begravet 1.119 flygtninge og 175 soldater. Efter 2. verdenskrigs ophør var der 238.000 tyske flygtninge i Danmark, og med tiden blev ca. 20.000 flygtninge placeret i flygtningelejrene i Gedhus og Grove. De to lejre blev nedlagt i 1947. Sporene efter lejrene findes ikke mere; kun gravpladserne vidner om, at de to flygtningelejre har været der. Gravstederne er markeret af stenkors. For hvert kors er der fire begravede personer. Gravpladsen er beplantet med lyng fra Lüneburger Heide for at symbolisere, hvor de gravsatte kommer fra. Gravpladsen vedligeholdes af Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge. Mange af de gravsatte er spædbørn og ældre, hvilket vidner om de elendige sundhedsmæssige og sociale forhold i de tætpakkede flygtningelejre. Ved Gedhus er der en tilsvarende flygtningegravplads med 1.333 gravsatte flygtninge og soldater. Gravstederne er markeret af stenkors. For hvert kors er der fire begravede personer. Gravstederne er stemningsfuldt beplantet med lyng fra Lüneburger Heide. Mange af de gravsatte var spædbørn og ældre, hvilket vidner om de elendige sundhedsmæssige og sociale forhold i de tætpakkede flygtningelejre. Flygtningegravene står i dag under beskyttelse af "Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge", der betaler alt vedligehold og pasning af pladserne. De største lejre i Danmark var Flygtningelejren i Oksbøl, Flygtningelejren Rye Flyveplads og Flygtningelejren på Kløvermarken. Eksterne kilder/henvisninger Flygtningekirkegården i Grove Arkiveret 25. juni 2007 hos Wayback Machine Den tyske krigsgravplads ved Grove Kirke
Flynder Kirke

Flynder Kirke ligger ret enligt lidt nord for Bækmarksbro, ca. 11 km S for Lemvig (Region Midtjylland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Lemvig Kommune (Ringkøbing Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Skodborg Herred (Ringkøbing Amt). Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel med rille og enkelte steder med en rundstav foroven. Syddøren er tilmuret, den retkantede norddør er i brug. En døroverligger med tvillingarkader er indmuret i tårnets vestside. På kirkegården ligger en trapezformet overligger, der kan have hørt til en dør. I korets østmur ses et tilmuret romansk vindue samt en billedkvader med en fugl i cirkelfelt. Korgavlen er ommuret i 1809. Våbenhuset er opført i sengotisk tid med trappefriser på flankemurene, gavlen er helt ombygget. Tårnet er fra 1940. På kirkegården ligger en beskadiget fontekumme, som muligvis kan være kirkens gamle font. Kor og skib har bjælkeloft. Korbuen er udvidet og er fladrundbuet. Altertavlen er fra o.1625 med malerier fra 1700-tallet, midterfeltets maleri er fra 1874. Det sengotiske korbuekrucifiks er fra o.1525. Prædikestolen er fra o.1625. I stoleværket indgår gavle med årstallet 1637 og våben for Niels Sehested (død 1627) og hans hustru Birthe Brahe samt dennes anden ægtemand Johan Caspar von Reibnitz (død 1635). I koret ses et sandstensepitafium over Thomas Maltesen Sehested (død 1609) og hans hustru Anne Lunge (død 1607) samt sønnen Malte Thomsen (død 1601). Desuden ses en figursten med anevåben over Christen Juel til Udstrup (død 1585) og Anne Lunge (død 1607) samt over dennes søster jomfru Kierstine Lunge (død 1574), på stenen ses kun Christen Juel og Anne Lunge samt hunden Sepres. I orgelfacaden er indsat malerier, som formodentlig stammer fra et tidligere pulpitur. Den gotiske kalkstensfont er ottekantet og stammer fra Namur, der findes en nøje parallel i Frederiksstad i Sydslesvig Eksterne kilder og henvisninger Flynder Kirke Arkiveret 13. marts 2011 hos Wayback Machine på gravstenogepitafier.dk Flynder Kirke Arkiveret 7. oktober 2010 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Flynder Kirke Arkiveret 6. oktober 2013 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Flynder Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)