NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Edelgave herrgård

Edelgave herrgård är en herrgård cirka 6 kilometer väster om Ballerup nära Köpenhamn. Historia Cecilie Jonsdatter testamenterade vid sin död 1307 en bondgård till Esrum kloster. Bondgården kallades på 1400-talet för Rompe. Efter reformationen ägdes den i olika perioder av kungen och olika adelsfamiljer. När Danmark på 1600-talet var i krig med Sverige lades gården i ruiner. År 1663 överlät Fredrik III gården till Edel Ulfeldt, och 1666 bytte gården namn till Edelgave. Olika korsvirkeshus började byggas och verksamheten förbättrades. Ulfeldts make Henrik Bielke lät bygga en huvudbyggnad av murverk och trä, med tre sammankopplade flyglar. Edelgave kunde erhålla säterifrihet vid Ulfeldts död 1682, alltså att gården får status och rättigheter som säteri. Vid Bielkes död 1683 övergick Edelgave till hans dotter, Marie Sophie Bielke. Genom sitt giftermål överlät hon gården till Christian Bielke, som senare gifte om sig med Vibeke Juel. Hon ärvde gården efter Christian Bielkes död, men sålde den några år senare. Hendrich Weldingh blev den nya ägaren, och hans son Christian Weldingh blev i sin tur ägare efter faderns död. Vid Christian Weldinghs död såldes gården på auktion till Anne Marie Holst. Hon tillhörde den adliga släkten Holst men gifte in sig i släkten Bornemann. Hennes son Jacob Bornemann ärvde gården efter hennes död. Gården drabbades under den här perioden av en omfattande eldsvåda och en hel del boskap dog i olika sjukdomar. Rekonstruktionen efter branden blev för mycket för honom, och han sålde gården vidare till Hans Georg Faith, som faktiskt lyckades vända på de mycket dåliga förhållandena. Han lät uppföra en ny huvudbyggnad men sålde Edelgave vidare 1791. Från 1807 till 1919 var Edelgave i familjen Tuteins ägo. Omkring 1880 byggdes en ny avelsgård. Gudmund Jørgensen var ägare i 30 år från 1958–1988 och planterade stora fruktträdgårdar kring Edelgave. Källor
Efterskolen Helle

Efterskolen Helle er en efterskole for elever med behov for specialpædagogisk bistand. Skolen er beliggende i Gjerrild på Djursland. Skolen elever er delt ud på 9 linjer: International Samarbejde, Rollespil & Fantasy, Rikkes Køkken, Vilde Dyr, Krop & Bevægelse, Kunst & Foto, Musik & Scene, Natur & Adventure og Digitalt Design. Historie Skolen blev oprettet i 1991 på foranledning af Kurth Carlsson, som var sognepræst i Rimsø Sogn. Carlsson havde et ønske om at oprette en efterskole for elever med dårlige indlæringsmæssige forudsætninger, og man nedsatte en initiativgruppe, der kontaktede foreningen Jysk børneforsorg Fredehjem. De støttede ideen og var i skolens opstartsfase en økonomisk og organisatorisk støtte frem til 2007, hvor skolebestyrelsen valgte at løsrive sig fra foreningen for at blive en selvstændig efterskole. Muligheden for at oprette en efterskole i Gjerrild opstod, da byens hotel måtte lukke i 1987 og efterlod tomme lokaler. Den nye efterskole overtog hotellets navn, og i mange år hed skolen derfor "Jægergården Efterskole", indtil man i 2009 besluttede at ændre det til dens nuværende navn. I 2012 kom en ny multihal til efterskolen. Baggrund Skolen knytter sig til Grundtvig og hans tanker om dannelse og skole. Skolen har beskrevet tre kerneværdier i sit værdigrundlag; fællesskab, livsglæde og udvikling. Efterskolen er medlem af de to interesseorganisationer: Efterskoleforeningen og Landsforeningen Ligeværd. Noter Eksterne henvisninger Efterskolen Helles hjemmeside Arkiveret 9. januar 2010 hos Wayback Machine
Efterskolen Smededal

Efterskolen Smededal blev grundlagt i 1969 af en forældre- og lærerkreds. De første 11 år havde den beliggenhed på Godset Lerchenfeld ved Kalundborg. I 1980 opbyggede man det nuværende Smededal i Mørkøv (10 km vest for Holbæk). Der er plads til ca. 84 elever som bor ligeligt fordelt i 6 huse. Husene indeholder 2, 3 og 4-sengsværelser, 2 badeværelser samt en opholdsstue og et tekøkken. Eleverne bor kønsopdelt på værelserne, men er ikke kønsopdelt i husende. Eksterne henvisninger Efterskolen Smededal Arkiveret 22. december 2008 hos Wayback Machine
Egebjerg Kirke

Egebjerg Kirke ligger i Odsherred Kommune og virkede i gamle dage som sømærke. Eksterne kilder og henvisninger Egebjerg Kirke Arkiveret 22. april 2013 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Egebjerg Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Egebjerggård

Egebjerggård er en hovedgård på halvøen Agernæs på Nordfyn. Den er oprettet i 1650 med navnet Einsidelsborg, og fra 1931 kaldet Egebjerggård. Gården ligger i Krogsbølle Sogn i Nordfyns Kommune, Skam Herred. Den fredede hovedbygning er opført i 1831. Egebjerggård Gods er på 1021 hektar. I skoven ved gården findes den Brændte Eg. Ejere af Egebjerggård (1650-1657) Henrik Clausen Podebusk (1657-1700) Rudolph Abraham Henriksen Podebusk / Mourids Henriksen Podebusk (1700-1716) Rudolph Abraham Henriksen Podebusk / Malte Mouridsen Podebusk (1716-1740) Malte Mouridsen Podebusk (1740-1745) Anshelm Vilhelm Carl Mouridsen Podebusk (1745-1781) Malte Frederik Mouridsen Podebusk (1781-1795) Joachim Godske Adamsen greve Moltke (1795-1810) Ulrik Wilhelm de Roepstorff (1810-1813) Christian Alexander von Petersdorff (1813-1839) Gregers Christian Frederik von Petersdorff (1839-1846) Ulrik Wilhelm von Petersdorff (1846-1915) Christian Alexander von Petersdorff (1915-1919) Paul Ludvig von Petersdorff (1919-1926) Theodor Sigismund Wedel-Heinen (1926-1929) Karen Christiansdatter Middelboe gift Wedel-Heinen (1929-1931) Hans Christian Middeboe (1931-1953) S.E. Ingemann (1953-1963) Christian Christensen (1963) Ejnar Oberbech-Clausen (1963-1999) Mads Eg Damgaard (1999-2022) Egebjerggård A/S v/a Mads Eg Damggaards Familiefond og direktør Kim Villumsen (2022-) Mads Eg Gensmann Referencer Litteratur J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Ekstern henvisninger Egebjerggård Gods Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine
Einsidelsborg

Einsidelsborg ist ein dänisches Schloss im nördlichen Fünen. Es liegt in der Kirchengemeinde Krogsbølle (Krogsbølle Sogn) bzw. der Gemeinde Otterup (Otterup Kommune). Geschichte Einsidelsborg ist seit 1650, als es in „Egebjerggård“ umbenannt und erweitert wurde, der Hauptort des gesamten Besitzes der Familie Podebusk. Der Platz mit Ländereien und dem benachbarten alten Renaissance-Wasserschlösschen Kørup ist seit 1410 urkundlich bekannt. Das ausgedehnte Adelsgut gehörte seit dem Ende des 18. Jahrhunderts der Familie Petersdorff-Roepstorff. Mit der Auflösung der dänischen Lehnsgrafschaft-Ordnung 1921 wurde Einsidelsborg „freies Eigentum“ und seit 1929 (von Kørup geteilt) bürgerliches Eigentum. 1931 wurde der alte Name „Egebjerggård“ (Hof am Eichenhügel) wieder übernommen. Das heutige Hauptgebäude wurde unter den Petersdorffs 1830 erbaut; es ist ein repräsentativer klassizistischer des dänischen Architekten J. P. Jacobsen. Der erste Besitzer des neuen „Einsidelsborg“, benannt nach seiner Ehefrau, einer Freifrau Sidonia Marie von Einsiedel (ca. 1600–1673), war von 1650 bis 1657 Henrik Clausen Podebusk (1598–1657). Einsiedelsborg blieb bis 1781 im Besitz der Podebusk. Diese zogen zurück nach Rügen zurück und nehmen aus der Familiengruft auch die Särge der Podebusk mit. Nach einem kurzen Zwischenbesitz durch den Grafen Moltke – in dieser Zeit wurde der spätere Premierminister Adam Wilhelm Moltke auf Einsidelsborg geboren – ging Einsidelsborg 1795 mit Kørup und allen Ländereien in den Besitz der Adelsfamilie Petersdorff-Roepstorff über. Ihre Familiengrab befindet sich auf dem Friedhof in Krogsbølle. Letzter Besitzer in dieser Linie war Paul Ludvig von Petersdorff, der 1919 ohne Nachkommen als letzter männliche Namensträger des dänischen Zweigs der Familie Petersdorff verstarb. Ihm folgte 1919 bis 1929 die mit den Petersdorffs verschwägerte dänische Adelsfamilie Wedel-Heinen und ab 1929 verschiedene bürgerliche Familien. 1963 wurde der Teppichfabrikant und Politiker Mads Eg Damgaard (1913–1999) Besitzer, dessen Familienfonds seit 1999 den Gutshof bis heute als Aktiengesellschaft führt. Einzelnachweise
Egebjergskolen (Ballerup)

For alternative betydninger, se Egebjergskolen. (Se også artikler, som begynder med Egebjergskolen) Egebjergskolen er en folkeskole i byen Ballerup i Ballerup Kommune i Region Hovedstaden. Skolen blev bygget i 1973-1979, og det nuværende grundareal er 13.500 m², og der gik i skoleåret 2020/2021 990 elever på skolen. I 1999 påbegyndtes en renovering af C-afdelingen, hvilket betyder, at denne i dag er i besiddelse af naturligt ventilationssystem, nyt tag, ovenlysvinduer og nye vægge og gulve. Efter sommerferien 2007, er Højagerskolens ADHD klasser flyttet til Egebjerg. Oprindelig var dette tænkt som en smart feature. Da der kom nye elever til Højagerskolen, ville man spare penge ved at flytte ADHD klasserne til eksisterende lokaler. Desværre har ombygningen kostet hele besparelsen væk. Skolen hedder i dag Skovejens Skole afd. øst efter en sammenlægning i 2015 med Højagerskolen, som kom til at hedde Skovvejens Skole afd. vest. Karakterer Karaktergennemsnittet for afgangsprøverne aflagt på Egebjergskolens de seneste år kan ses på Undervisningsministeriets hjemmeside Arkiveret 10. marts 2007 hos Wayback Machine Referencer Ekstern henvisning Skolens hjemmeside Arkiveret 15. december 2009 hos Wayback Machine
Egebæksvang Kirke

Egebæksvang Kirke er opført i 1897 og beliggende i Egebæksvang Sogn. Kirken er tegnet af arkitekten Ludvig Knudsen og er landskabsfredet. Historie I 1887 begyndte en komité at arbejde for opførelsen af et kapel i Egebæksvang Skov, da sognet efterhånden var blevet så stort, at flere havde svært ved at komme til kirken i Tikøb. Grundstenen blev lagt den 23. juni 1896 og kirken blev indviet den 8. august 1897. Egebæksvang Sogn blev udskilt fra Tikøb Sogn i januar 1928 og kirken fik navnet Egebæksvang Kirke Kirkens første altertavle var et krucifiks i naturlig størrelse udført i brændt ler af billedhugger August Hassel. I 1924 blev den nuværende altertavle indviet. Altertavlen er en kopi af Joakim Skovgaards berømte maleri fra Gjørlev Valgmenighedskirke. Kopien er udført af Rudolf Petersen og skænket af et gårdejerpar fra Tibberup. Kirkens oprindelige dekoration var udført af Johan N. Schrøder, men er malet over. Kirken har haft to prædikestole. Den nuværende blev taget i brug i 1925. Den er tegnet af Hans Georg Skovgaard og Niels Skovgaard. Kirkens første orgel var på fire stemmer, i 1918 blev der føjet yderligere fem stemmer til, i 1934 endnu to stemmer, mixtur og trompet og i 1940 bestod det af elleve stemmer. I 1966 kunne der ikke ombygges mere på det gamle orgel. Orgelbygger Poul Gerhard Andersen byggede et nyt på sytten stemmer. Restaureringer Kirken er blevet restaureret flere gange. Første gang i 1922. I begyndelsen af 1970'erne foretog man en beskeden tilbygning, hvorved kirkeskibets mure førtes frem til tårnets facade. Fra 1977 til 1995 blev kirken omfattende restaureret indvendig. Kirkegården På kirkegården er følgende personer begravet: Conrad Bjerre-Christensen, redaktør og tv-kok Carl Baagøe, marinemaler Emil Hass Christensen, skuespiller Cosper, tegner Hagen Hasselbalch, filminstruktør og manuskriptforfatter Ingrid Jespersen, pædagog og rektor Frede Møller-Kristensen, dansk orientalist, indolog, bibliotekar og gerningsmanden bag det store bogtyveri Emilie Otterdahl, skuespiller Elith Reumert, skuespiller Kate Rosen, skuespiller Hans Sølvhøj, generaldirektør, minister og hofmarskal Albert Dyrlund, Youtuber, Sanger, skuespiller Mausoleum Ind mod skoven i kirkegårdens sydlige hjørne ligger et mausoleum. Mausolæet blev opført for skuespilleren og sangeren Carl Alstrup. Det blev rejst i 1942, mens han endnu var i live. Facaden er beklædt med granit fra Nexø. Det betegnes som bevaringsværdigt og er blevet gennemrenoveret i 2010. Noter Eksterne henvisninger "Kirkens hjemmeside". Arkiveret fra originalen 28. maj 2018. "Egebæksvang kirke på Helsingør Leksikon". Arkiveret fra originalen 25. september 2012. Hentet 16. marts 2011. Egebæksvang Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk Egebæksvang Kirke Arkiveret 17. oktober 2014 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Egedal Gymnasium

Egedal Gymnasium og HF er et gymnasium i Stenløse. Gymnasiet ændrede sit navn i 2008 fra Stenløse Gymnasium og HF til det nuværende i forbindelse med kommunalreformen (2007). Kendte studenter 1982: Lene Rikke Bresson, forfatter, leder af forfatterskolen i Holstebro, cand.oecon. 1991: Camilla Thorning, journalist 2002: Abdel Aziz Mahmoud, journalist 2013: Sofie Olsen, håndboldspiller Rektorer 1979-2004: Niels Gullberg-Hansen 2004-2019: Henrik Madsen 2019- : Camilla Rye Jørgensen
Egedal Kirke

Egedal Kirke er en kirke, der ligger i Kokkedal omkring 12 kilometer øst for Hillerød i Region Hovedstaden. Kirken er indviet pinsedag 1990 og tegnet af arkitektfirmaet Fogh & Følner. Bygningen blev udarbejdet efter et ønske om en flerrums- og arbejdskirke. Den er formet som to fløje, forbundet med en rummelig fælles forhalsbygning, der giver adgang til alle bygningens afsnit og giver mulighed for socialt samvær, samt en udsigt over de grønne områder. Set fra øst, kiler bygningsarealet sig ind i en niche i skovbrynet, hvor terrænet stiger som flade terræntrapper op mod den indre søjlegård. Kirkefløjen, sognegårdsfløjen og tårnbygningen er udført med facader af rødgule, blødstrøgne teglsten, hvori der er indmuret specialblokke med hvide glaserede overflader. Tagfladerne er beklædt med blypatineret rustfrit stål med stående false. Omkring indgangsdørene til kirkefløjen indgår udsmykkede partier af formsten og glaseret tegl til dels udført af Vibeke Steffensen. I det hvidkalkede kirkerum står alter, døbefont, altersølv og alterkors udført af Bent Exner. Eksterne kilder og henvisninger Egedal Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk
Egedalcentret

Egedal Centret (tidligere Stenløse Center) er et butikscenter i Stenløse uden for København. Her findes over 70 butikker, blandt andet Kvickly, Netto, Matas, Kop & Kande, Imerco, Louis Nielsen, Profil Optik, Synoptik, Only, Skjold Burne, Stenløse Boghandel, Tøjeksperten og Center Slagteren Egedalcentret blev indviet 6. november 1969, ligger ved Stenløse Station. Afstanden til det centrale København er cirka 27 kilometer og til Frederikssund cirka 13 kilometer.
Egelundskolen

Egelundskolen er en folkeskole, der er beliggende i den vestlige del af Albertslund. Skolen blev opført i 1966 efter tegninger af arkitektfirmaet Hougaard Nielsen & Nørgaard Pedersen, der tidligere havde tegnet Kongsholmskolen. Mens undervisningen først begyndte i nogle træbarakker, fandt den officielle indvielse sted 1. november 1969. I 1984 blev fritidshjemmet Grønningen etableret den ene af skolefløjene. Der går 412 elever på skolen pr. februar 2026. Elevatallet har siden 2010 været støt faldende; således har skolen historisk haft 500 elever. Referencer Eksterne henvisninger Egelundskolens hjemmeside Arkiveret 27. september 2006 hos Wayback Machine
Egeløkke (Bøstrup Sogn)

For alternative betydninger, se Egeløkke. (Se også artikler, som begynder med Egeløkke) Egeløkke er en adelsgård på Langeland. Gården nævnes første gang i 1426. Den fredede hovedbygning er opført i 1845-1846 og tilbygget i 1890. Den ligger i Bøstrup Sogn, Langelands Nørre Herred, Langeland Kommune Egeløkke Gods er på 314 hektar. N.F.S. Grundtvig var som ung huslærer på Egeløkke og skrev digtet "Strandbakken ved Egeløkke". Ejere af Egeløkke (1426-1460) Jens Andersen Mylting (1460-1500) Hans Jensen Mylting (1500-1555) Jørgen Hansen Mylting (1555-1585) Jens Jørgensen Mylting (1585-1600) Forskellige Ejere (1600-1603) Stig Pors (1603-1650) Forskellige Ejere (1650-1676) Niels Sørensen Harbou (1676-1687) Otto Nielsen Harbou (1687-1709) Henrik Hansen Steensen (1709-1750) Hans Gotfred Henriksen Steensen (1750-1757) Anne Sophie Kaas gift Steensen (1757-1793) Carl Frederik Hansen Steensen (1793-1799) Anne Sophie Kaas gift Steensen (1799-1813) Anne Sophie Carlsdatter Kaas Steensen-Leth (1813-1825) Carl Frederik Steensen-Leth (1825-1889) Carl Frederik Steensen-Leth (1889-1925) Sophie Frederikke Carlsdatter Steensen-Leth gift Lerche (1925-1932) Ille Ottille Vilhelmine baronesse Lerche gift Knuth (1932-1965) Adam Carl Vilhelm greve Knuth (1965-2007) Adam Carl Wenzel greve Knuth (2007-) Christina Regitze komtesse Knuth Referencer
Egeløkke

Broløkke is a manor house and estate on Langeland, Denmark. The present main building was constructed in 1845–46 to a Neoclassical designs by Gustav Friedrich Hetsch, but was heightened with one storey in 1890. It was listed on the Danish registry of protected buildings and places in 1979. It has remained in the hands of the same family since 1687. History Rgeløkke traces its history back to the Middle Ages. The estate belonged to members of the Mylting from the 1420s to 1585. The family was one of the leading noble families on the island but is not known elsewhere in the country. Rgeløkke features more prominently in the sources from 1650. It belonged to Niels Harbou at that time. He was the first member of his family to carry the name Harbou and owned a number of estates on Langeland. His first wife had died in 1630. He had the following year married Karen Urne, daughter of a major landowner on Funen and Langeland. Egeløkke was after Niels Harbou's death in 1679 passed to his son Otto. In 1798, he had to sell the estate to Henrik Steensen. He was already the owner of nearby Steensgaard. Rgelølle has remained in the same family since then. A new half-timbered main building was constructed in around 1700. A new half-timbered main building was constructed around one hundred years later. It was built for Carl Frederik Steensen-Leth Sr.. A young N.F.S. Grundtvig had worked for him as house teacher in 1805–07. The present building was constructed for his son Carl Frederik Steensen-Leth Jr. in 1845–46. It is believed that the building was designed by Gustav Friedrich Hetsch. He had already designed the new main building at Steensgård which belonged to the owner's brother Vincents Steensen-Leth. Egeløkke's main building was heightened with one storey in 1890. The old home farm was also demolished to make way for an extension of the parl. The park was designed by H.A. Flint. A new home farm was constructed further away from the main building. List of owners (1426-1456)Jens Andersen Mylting (1456- )Hans Jensen Mylting ( -1545)Jørgen Hansen Mylting (1545- )Mette Mylting ( -1562)Peder Jørgensen Mylting (1548- )Hans Jørgensen Mylting ( -1585)Jens Jørgensen Mylting (1585-1603)Stig Christiernsen Pors (1603-1650)Ukendte ejere (1650-1679)Niels Christensen Harbou (1679-1687)Otte Harbou (1687-1709)Henrik Hansen Steensen (1709-1710)Mette Gotfredsdatter, gift Steensen (1710-1750)Hans Gotfred Steensen (1750-1757)Anne Sophie Kaas, gift Steensen (1757-1793)Carl Frederik Steensen (1793-1799)Anna Sophie Kaas, gift Steensen (1799-1813)Anne Sophie Kaas Steensen, gift Leth (1813-1825)Carl Frederik Steensen-Leth (1825-1885)Carl Frederik Steensen-Leth (1885-1925)Sophie Frederikke Steensen-Leth, gift Lerche (1925-1932)Ille Ottilie Vilhelmine Steensen-Leth, gift Knuth (1932-1965)Adam Carl Wilhelm Knuth (1965-2007)Adam Carl Wenzel Knuth (2007- )ChristinaRegitze Kaas Knuth References
Egens Kirke

Egens Kirke ligger på en høj bakke ved bunden af Kaløvig med udsigt til Kalø Slotsruin. Kirken har en enkel udformning med langhus, styltetårn i vest og våbenhus i nord. Den romanske døbefont af granit har to hoveder i højt relief. Altertavle er malet af Johan Thomas Skovgaard i 1928. Eksterne henvisninger Kirkens beskrivelse i Trap – Kongeriget Danmark, 3. udgave 4. bind, s. 1000 Arkiveret 11. august 2019 hos Wayback Machine hos Projekt Runeberg Egens Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Egens Kirke Arkiveret 1. februar 2014 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Egeris Kirke

Egeris Kirke blev indviet som Skive Søndre Kirke 16. oktober 1960, Ved indvielsen lå kirken i Skive Sogn. I 1950'erne begyndte byggeriet af boliger i Skive sydlige del, og Skive Kommune skænkede området, hvor kirken nu er opført, til en kirke i Skive Søndre distrikt Kirken er tegnet af arkitekten Holger Jensen, som især er kendt som den, der har bygget flest kirker i nyere tid. 1. april 1974 blev Egeris Sogn en kendsgerning, ved sogneudskillelsen fra Skive Sogn. Noter Eksterne kilder og henvisninger Egeris Kirke på KortTilKirken.dk
Egernsund Skole

Egernsund Skole (eller Egernsund Børneunivers) er en folkeskole i Egernsund, Sønderborg Kommune. Skolen har ca. 85 elever fra børnehaveklasse til 6. klasse. Herefter fortsætter de fleste på Broager Skole. Der er også tilknyttet en børnehave og en SFO til skolen. Skolen blev lukket 28 juni 2012 Skolens historie Den første skole i Egernsund blev oprettet i 1751 og havde bl.a. i 1859 hele 124 børn. Under 2. Slesvigske Krig var skolen lukket i en periode i 1864. Først i 1874 blev der ansat en andenlærer på skolen. I 1885 fik skolen nye bygninger for enden af det nuværende Sundgade, hvor den forblev, med flere udvidelser, indtil den nye skole åbnede blev bygget i 1975. Der har tidligere også været en tysk skole, i Rendbjerg samt ved Matzen Teglværk. Eksterne henvisninger Skolens hjemmeside Arkiveret 15. oktober 2010 hos Wayback Machine Egernsund's historie Arkiveret 4. oktober 2006 hos Wayback Machine
Egernsund Kirke

Egernsund Kirke er en bygning i Egernsund, umiddelbart ned til Flensborg Fjord. Den er opført i perioden 1907-1909 og officielt indviet den 22. september 1909. De dekorative, glaserede sten omkring vinduerne, ved indgangen og ved alteret stammer fra Rendbjerg teglværk, og de røde håndstrøgne sten stammer fra Hüttmanns teglværk. Kirken er tegnet af Richard Jepsen Dethlefsen, som var professor i Königsberg, Østpreussen (nuværende Kaliningrad i Rusland). Han stammede imidlertid oprindeligt fra Grønland Teglværk, hvor slægten også ejede andre af byens teglværker. Arkitektens far donerede kirken til byen. Ved kirken fører en trappe ned til stranden. Alteret er opbygget af sten og dekoreret med glaserede mursten. Alterbilledet er ligesom det øvrige træarbejde lavet i Sydtyrol, og viser Maria Magdalene knælende foran den korsfæstede Kristus. Ved hendes side ses Jomfru Maria og apostlen Johannes. Over korset ses forkortelsen INRI. Prædikestolen hviler på en træsøjle med store blomsterdekorationer, og træværket er bemalet med blomster. Døbefonten er ligesom alteret muret af tegl, og skålen er af bronze. Orglet er bygget af Marcussen & Søn, Aabenraa i 1966. Foran på orgelet står der på latin "Utinam a facie tua montes defluerent" - "Måtte bjergene skælve foran dit ansigt" (Esajas 64,1). Klokken er anbragt i det lille tårn og betjenes med håndkraft. Klokken er støbt i Lübeck af M.O. Ohlsens klokkestøberi, og bærer indskriften "Alles ding seine zeit Gottes lieb in ewigkeit". Kirkeskibet er der en model af skoleskibet København. Sakristiet blev taget i brug 7. oktober 2001. Det bruges blandt andet som præstens omklædningsrum, til menighedsrådsmøder og øvelokale for kirkekoret, børneparkering ved gudstjenester og forberedelsesrum. Der er endvidere toilet og et lille køkken hvor der kan laves kaffe. Kirkegården ligger ved Kystvej og blev indviet i 1962, efter at Egernsund var blevet et selvstændigt sogn den 10. september 1959. Eksterne henvisninger og kilde Kort til Kirken Kirkens hjemmeside Egernsund Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Egeskov Kirke

Egeskov Kirke (der også går under navnet Vejlby Kirke) ligger i den vestlige udkant af landsbyen Egeskov ca. fem km nord for Fredericia i Region Syddanmark. Kirken er opført som en landsbykirke i romansk stil med skib og kor fra midten af 1100-tallet. Dens tårn og våbenhus blev opført på et senere tidspunkt. På nordsiden ses den nu tilmurede kvindedør. Under Karl Gustav-krigene blev også Egeskov-egnen hærget af svenskerne. I denne forbindelse blev alt kirkens inventar, med undtagelse af det store krucifiks, enten ødelagt eller brændt af. Desuden blev bl.a. kirkens sølvtøj stjålet og ført til Sverige som krigsbytte. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Egeskov Kirkes hjemmeside Arkiveret 27. oktober 2012 hos Wayback Machine Egeskov Kirke hos KortTilKirken.dk Egeskov Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)