NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Østhimmerlands Ungdomsskole

Østhimmerlands Ungdomsskole er en kreativ og kunstnerisk efterskole beliggende i Bælum. Ungdomsskolen har været drevet som sådan siden 1954. Fogedsæde Bygningerne der i dag huser Østhimmerlands Ungdomsskole var oprindeligt områdets fogedsæde. Tiden som fogedsæde blev meget kort. Det skyldes at den gamle herredsfogeds unge førstemand blev forelsket i herredsfogedens unge kone. Som førstemand havde han hjemmel til at skrive under på diverse retsdokumenter, og derved svindlede han sig efter sigende til en stor sum penge. Ifølge historier forlyder det, at det førstemanden og herrefogedens førstemand flygtede med alle pengene til Amerika. Tilbage stod herredsfogeden med ansvar for førstemandens formodede forbrydelser. Som konsekvens heraf blev herredsfogeden smidt i sit eget fængsel, som skulle have ligget i hovedbygningens kælder. Her døde han, før han kom for retten. Herefter blev fogedsinstitutionen flyttet til Terndrup, som senere også fik områdets sygehus og områdets kommunale administrationsbygning. Bygningerne i Bælum stod tomme. Heraf kom ideen om at oprette en højskole, og i år 1885 var højskolen en realitet med Hans Villumsen som forstander. Fra fogedsæde til kreativ efterskole Bygningerne fungerede som højsskole indtil lige før 2. verdenskrig, hvor man omdannede højskolen til en landbrugshøjskole. Skolen blev i 1942 inddraget af tyskerne, og efter krigens afslutning var skolen i så dårlig stand, at man opgav at fortsætte med at drive landbrugshøjskolen. En kreds af Bælum-borgere bad herefter Gunnar Kragelund være ny forstander på det man valgte at kalde Østhimmerlands Ungdomsskole, der i 1954 modtog sit første hold sommerpiger. Gunnar Kragelunds blev i 1983 efterfulgt af Peter Overgaard. I et interview forklarer Peter Overgaard, at Ungdomsskolen var meget frisindet i forhold til sin samtid. Det var en af de meget få efterskoler uden sengetider og uden nogle regler vedrørende kontakt mellem drenge og piger. Ungdomsskolen var klart foran sin tid med hensyn til disse regler. Det skabte stor opsigt og gav mange problemer fra utilfredse forældre, men der blev ikke ændret på reglerne af den grund, og de fastholdes stadigvæk. Berno Jacobsen trådte til i 2003 og fortsatte i stor stil skolens frisindede traditioner, og han lagde grunden til den kreative efterskole der findes i dag. Forstanderposten blev i 2018 overtaget af Jesper Brøsted, som den 4. forstander siden 1954. Eksterne henvisninger Østhimmerlands Ungdomsskoles hjemmeside
Ågård Frimenighedskirke

Ågård Frimenighedskirke er en grundtvigsk evangelisk luthersk frimenighedskirke i den sydøstjyske by Ågård. Oprettelsen af menigheden fandt sted i efterdønningerne af den folkelige grundtvigske vækkelse, som havde rejst sig fra midten af 1800-tallet. I den lokale sognekirke i Øster Starup var forkyndelsen præget af det indre missionske, men efterhånden var der flere og flere på egnen, som søgte et andet bibelsyn. Derfor blev der indgået det kompromis, at der blev ansat en grundtvigsk hjælpepræst til den missionske sognepræst i Øster Starup. Så kunne sognebørnene selv vælge, hvilken præst de ville høre om søndagen. Galeri Præster ved Ågård Frimenighed Georg Valdemar Brücker 1887-1929 Karl Nielsen 1929-1930 Otto Helms 1930-1938 Richard Andersen 1939-1954 Erik Staffeldt 1955-1970 Gunhild Krøigaard 1970-1976 Gunnar Kasper Hansen 1976-1991 Hasse Neldeberg Jørgensen 1991-1997 Henrik Jensen 1997 - Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Dueholmskolen

Dueholmskolen er en folkeskole beliggende Duevej 9 i den sydvestlige del af Nykøbing Mors. Den blev indviet i august 1969, og havde i skoleåret 2016/17 986 elever fra 4. til 10. klasse. Dette gør den til Morsø Kommunes største. Siden skoleåret 2015/16 har alle klasser fra 7. til og med 10. klasse på hele Mors været samlet på skolen. Øens tre andre folkeskoler på Mors; MC Holm Skolen, Syd Mors Skolen og Øster Jølby Skole fungerer som fødeskoler til Dueholmskolen. Eksterne henvisninger Officielt websted Arkiveret 18. september 2020 hos Wayback Machine Facebookkonto: dueholmskolen
Biblioteca de la Universidad del Sur de Dinamarca

La Biblioteca de la Universidad de Dinamarca Meridional (en danés: Syddansk Universitetsbibliotek) es una biblioteca pública y accesible para todos en el país europeo de Dinamarca.​ Actúa como un centro de conocimiento para el conjunto de la región del Sur de Dinamarca y cuenta con departamentos en cinco ciudades. Sus principales usuarios son los investigadores y estudiantes de la Universidad del Sur de Dinamarca, pero las empresas, organizaciones e instituciones educativas, por ejemplo, institutos de educación secundaria superior, se encuentran entre sus usuarios. La Biblioteca de la Universidad de Dinamarca Meridional da acceso a libros, revistas, periódicos, mapas, partituras musicales, microfilmes y un gran número de recursos electrónicos. Referencias
Biblioteca de la Universidad de Copenhague

La Biblioteca de la Universidad de Copenhague (en danés: Københavns Universitetsbibliotek) se localiza en Copenhague, la capital de Dinamarca,​​ es la biblioteca de investigación principal de la Universidad de Copenhague. Fundada en 1582, es la biblioteca más antigua de Dinamarca. El viejo edificio principal de la biblioteca se encuentra en Fiolstræde en el centro de Copenhague. Fue diseñado por Johan Daniel Herholdt y se terminó en 1861. Una segunda biblioteca, conocida como la Biblioteca de la Universidad de Copenhague Norte (55.6971 ° N 12.5608 ° E), se encuentra en Nørre Allé y es la biblioteca de las ciencias naturales y la medicina. Véase también Bibliotecas Nacionales Cultura de Dinamarca Referencias
Bibliothèque universitaire de Copenhague

La bibliothèque universitaire de Copenhague, (en danois : Københavns Universitetsbibliotek), est la bibliothèque de l'université de Copenhague. Fondée en 1482, elle est la plus ancienne bibliothèque au Danemark. Histoire Au début de la Renaissance, la bibliothèque est aménagée dans l'église du Saint-Esprit de Copenhague (Helligåndshuset). En 1653, lors de l'édification de l'église de la Trinité de Copenhague sont construits en même temps, une tour ronde (Rundetårn) avec un observatoire astronomique et une nouvelle bibliothèque. L'incendie de Copenhague en 1728 dévaste la majeure partie des 30 000 volumes, dévorés par les flammes, malgré l'aide des étudiants qui ont pu sauver quelques manuscrits. Après l'incendie de la bibliothèque, celle-ci est restaurée avec le reste de l'église de la Trinité. En 1730, Árni Magnússon, un érudit et collectionneur de manuscrits, lègue sa collection de livres et de manuscrits à la bibliothèque. En 1807, lors de la bataille de Copenhague, la marine anglaise bombarde la capitale danoise et la bibliothèque est endommagée. En 1856, l'université lance un concours d'architecture pour la conception d'une nouvelle bibliothèque donnant sur la rue Fiolstræde, juste derrière le bâtiment principal de l'université. Le concours est remporté par l'architecte danois Johan Daniel Herholt. La construction commence en 1857 et le nouveau bâtiment est achevé en 1861. En 1867, la bibliothèque de l'université fusionne avec la bibliothèque Classen, la troisième plus grande bibliothèque de Copenhague à l'époque avec 30 000 volumes. En 1930, la bibliothèque universitaire devient une institution indépendante relevant directement du Ministre de l'Éducation. Une fois de plus, par manque d'espace, elle est divisée en deux départements en 1938, le second département déménage dans un nouveau bâtiment situé à Nørre Allé à destination des facultés de sciences et de médecine. En 1989, le premier département de la bibliothèque universitaire, pour la théologie et les sciences humaines et sociales, fusionne avec la Bibliothèque royale du Danemark. Depuis le 1er janvier 2006, le deuxième département de l'université a également fusionné avec la Bibliothèque royale et a changé son nom en « bibliothèque de l'Université de Copenhague Nord ». Officiellement, le nom de la Bibliothèque royale, a changé pour celui de Bibliothèque nationale et Bibliothèque de l'Université de Copenhague. Liens externes (da) Site officiel de la bibliothèque universitaire de Copenhague (da) Bibliothèque nationale et Bibliothèque de l'Université de Copenhague (da) Universitetsbiblioteket, Fiolstræde Sciences de l’information et bibliothèques Portail de Copenhague
Biblioteca universitaria di Copenaghen

La Biblioteca universitaria di Copenaghen (in danese: Københavns Universitetsbibliotek) si trova a Copenaghen, è la principale biblioteca di ricerca dell'Università di Copenaghen. Fondata nel 1582, è la biblioteca più antica della Danimarca. Il vecchio edificio della biblioteca principale si trova a Fiolstræde, nel centro di Copenaghen. È stato progettato da Johan Daniel Herholdt ed è stato completato nel 1861. Una seconda biblioteca, nota come Biblioteca dell'Università di Copenaghen Nord (55.6971 ° N 12.5608 ° E), si trova a Nørre Allé ed è la biblioteca di scienze naturali e medicina. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Biblioteca universitaria di Copenaghen Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kubis.ku.dk.
Munkebakken

Munkebakken er, som navnet antyder, en bakke, der ligger i Næstved centrum på Sydsjælland. Det er en del af Mogenstrup Ås, som strækker sig fra Munkebakken og mod sydøst. Bakken er med sine 48 moh blandt de højeste steder i byen, og området dækker 2 ha. Bakken fungerer som en park og grønt område med bænke og lignende faciliteter. På toppen af bakken er der et udsigtstårn, hvorfra der er udsigt over det meste af byen. Ifølge et sagn blev akken skabt, da en trold, som ikke brød sig om lyden fra byens kirkeklokker, fyldte en sæk med sand og drog mod byen. Der var dog hul i sækken, så sandet løb ud, hvorved Mogenstrup Ås blev skabt. I arrigskab kastede trolden sækken med det sidste sand mod Næstved, som blev til Munkebakken. I 1997 skabte snedkeren Jens Andersen syv munkefigurer af elmetræer, som døbtes Munkene. De var inspireret af de forskellige munkeordener fra byens middelalder. VUC Storstrøms afdeling i Næstved fik en ny bygning, der blev opført i 2018, og bygget ind i bakken. Dette ligger i det sydøstlige hjørne af bakken. Mod vest ligger Næstved Rådhus, der blev opført i 1940 og mod øst ligger Næstved Station. For foden af bakken overfor rådhuset har Arne Bang udført skulpturen Fladsåtrolden, som står i et springvand. Oppe på bakken findes en mindesten for Peder Bodilsen. Galleri Referencer Eksterne henvisninger
Mozarts Plads

Mozarts Plads er en central plads i bydelen Sydhavnen (Kongens Enghave) i København. Pladsen er udformet som en halvcirkel og ligger ud til Borgmester Christiansens Gade. Pladsen er navngivet i 1934 efter den østrigske komponist Wolfgang Amadeus Mozart, ligesom de øvrige gader i kvarteret bærer markante komponisters navne. Oprindeligt var der på pladsen en rundkørsel, men den blev nedlagt i de tidlige 1960'ere. Siden blev den et trafikknudepunkt for Københavns sporvogne. Den betjenes pr. juni 2024 af buslinjerne 7A, 9A, 18, 23 og 97N, ligesom Københavns Metros linje M4 har station på pladsen. Referencer Eksterne henvisninger
Hillerød Hospital

Hillerød Hospital (tidligere Frederiksborg Amts Sygehus) er et hospital beliggende i Hillerød i Nordsjælland. Indtil 2007 var hospitalet drevet af Frederiksborg Amt, men i forbindelse med strukturreformen overgik hospitalet til Region Hovedstaden og blev lagt sammen med de øvrige hospitaler i Nordjælland, Frederikssund, Helsingør, Hørsholm og Esbønderup, under navnet Nordsjællands Hospital. I 2008 blev hospitalerne igen splittet op og hospitalet kom til at hedde Hillerød Hospital. 1. februar 2013 fusionerede hospitalerne i Helsingør, Frederikssund og Hillerød til Nordsjællands Hospital. Eksterne henvisninger Nordsjællands Hospitals officielle hjemmeside Hospitalerne i Nordsjælland: Historisk tilbageblik
Skibhusskoven

Skibhusene Skov eller Skibhusskoven er en kommunal skov på cirka 18 hektar og bestående primært af løvtræer, men der er også enkelte nåletræer. Skoven er beliggende i yderkanten af Skibhuskvarteret i Odense og er omkranset af Ejbygade (O2) samt Sandhusvej. Skoven bliver derfor kaldt Sandhusskoven af mange lokale. Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Jungshoved Church

Jungshoved Church (Danish: Jungshoved Kirke) is a Danish romanesque church in Vordingborg Municipality, on the southern end of the island of Zealand. The Church serves as the seat of Jungshoved Parish within the Diocese of Roskilde. Building The church was built on the former site of Jungshoved castle. The oldest part of the church was erected between 1225 and 1250 in the late romanesque style, while the last part of the church is built in the 16th century in late gothic style. The baptismal font and altarpiece are decorated with reliefs by Bertel Thorvaldsen. The pulpit in High Renaissance is created approximately 1605–10 in the Schrøder workshop in Næstved. Remnants of gothic frescos are visible on the vaults of the church's ceiling. On the west wall of the nave, a scene depicting Danse Macabre is painted. References
Jyllands-Ringen

FDM Jyllands-Ringen is a motor racing circuit in Resenbro, near Silkeborg in Denmark. The circuit was extended from 1.475 km (0.917 mi) to 2.300 km (1.429 mi) in 2003, by linking the track to an adjacent oval circuit. Jyllands-Ringen hosted regular rounds of the Danish Touringcar Championship. From 2014 to 2019, it hosted multiple annual rounds of the Danish Thundersport Championship. Since 2020, it has hosted multiple annual rounds of the TCR Denmark Touring Car Series. This was the home of the Danish Grand Prix in 1968, 1969 and 1970 the races were for Sports Prototypes and Sports GT cars. The 1968 and 1969 Danish Grand Prix were both won by Barrie Smith in a Chevron B8 Ford. A Ford twin cam engine car in 1968 and a Cosworth FVA engine car in 1969. Lap records As of June 2026, the fastest official race lap records at the Jyllands-Ringen are listed as: References External links Official website (in Danish) RacingCircuits.info
Jyllands-Ringen

El Jyllands-Ringen es una pista de carreras de autos en Silkeborg, Dinamarca. Fue inaugurado en 1966. La pista ha sido sede de diferentes competencias danesas de automovilismo.​ Trazado El circuito se amplió de 1,475 km a 2,300 km en 2003, uniendo la pista a un circuito ovalado adyacente. Competencias El Jyllands-Ringen acogió rondas regulares del campeonato danés de turismos. De 2014 a 2019, fue sede de varias rondas anuales del Campeonato danés de Thundersport. Desde 2020, ha sido sede de múltiples de rondas anuales de la Serie TCR Dinamarca Touring Car.​ Aquí se celebró el Gran Premio de Dinamarca en 1968, 1969 y 1970. Las carreras fueron para prototipos deportivos y autos deportivos GT. El Gran Premio de Dinamarca de 1968 y de 1969 fue ganado por Barrie Smith en un Chevron B8 Ford. Un automóvil Ford con motor de doble leva en 1968 y un automóvil con motor Cosworth FVA en 1969.​ El circuito ha estado desde 2017 en el Campeonato de Fórmula 4 Danesa.​ Referencias
FDM Jyllandsringen

FDM Jyllandsringen, eller FDM Jyllands-Ringen, är en FIA-godkänd (grade 4) racerbana i Resenbro utanför Silkeborg i Danmark, som ägs av Forenede Danske Motorejere. Historia Jyllandsringen byggdes år 1965 och var då 1,701 kilometer lång. Den 15 maj 1966 kördes det första loppet, som vanns av Tom Belsø i en Volvo PV 544, på banan. Dock kritiserades den för att ha för många kurvor, vilket ledde till den kortades ned till 1,475 kilometer år 1967. Den längden användes på banan fram till 2003, då banan slogs ihop med en angränsande ovalbana och blev 2,300 kilometer lång. På banan tävlar bland annat Scandinavian Touring Car Championship och tidigare Danish Touringcar Championship. Källor
Stændertorvet

Stændertorvet, tidligere Rådhustorvet og Nytorv, er et centralt torv i Roskilde på Østsjælland. Det ligger med Roskilde gamle rådhus og Sankt Laurentii Kirkeruin mod vest, Roskilde Domkirke og Det Gule Palæ med Museet for Samtidskunst mod nord, og byens gågade mode syd (Skomagergade mod vest og Algade mod øst). Mod øst ligger en filial af Danske Bank. En del af pladsen bruges til parkering, mens der afholdes markedsdage onsdag og lørdage, hvor der handels med bl.a. fødevarer, antikviteter og blomster. I december måned opstilles der juletræ på pladsen. Ud til torvet ligger bl.a. Bog & Idé, Ecco Sko, Danske Bank og Café Vivaldi. Historie Stændertorvet blev til efter reformationen, hvor Sankt Laurentii Kirke blev revet ned, ligesom den tilhørende kirkegård blev fjernet. Indtil da havde der kun eksisteret en smal gennemgang nord for kirken. Op det nye område opstod en ny trekantet plads (i den vestligste del af det nuværende torv), der bl.a. kan ses i Atlas Danicus af Peder Hansen Resen fra anden halvdel af 1600-tallet. Pladsen stødte op til Algade, som var byens handelsgade. I første omgang hed pladsen bare Torvet. Første gang navnet Rådhustorvet nævnes er i 1832, men allerede i 1735 var der opført et nyt rådshus ud til pladsen. I 1835 blev der fjernet en række huse for Det Gule Palæ, hvorved Nytorv blev etableret øst for Rådhustorvet. Da rådhuset blev revet ned i 1884 blev Rådhustorvet udvidet. Rådhustorvet mod vest og Nytorv mod øst var fortsat adskilt af en række huse, men i 1908 blev disse fjernet, og der opstod ét stort torv, men navnene blev bibeholdt. I 1911 blev der opført et haveanlæg, som optog det meste af pladsen på torvet. I 1921 omdøbte den daværende borgmester I.C. Sørensen Nytorv til Stændertorvet efter de rådgivende provinsialstænderforsamlinger i Det Gule Palæ. I 1932 fjernede man haveanlægget, og der blev etableret et samlet torv igen. Først i 1955 besluttede byråddet at hele pladsen skulle hedde Stændertorvet, og Nytorv blev derved sløjfet. I 2014 påbegyndte kommunen en større renovering af torvet,, og i 2016 blev det indviet. Kunst Der findes en række skulpturer og anden offentlig kunst på Stændertorvet. I den sydlige ende af torvet findes Schmeltz's springvand, der blev opført i 1895 af arkitekten V.J. Mørk-Hansen. Det blev skænket af O. H. Schmeltz. Bronzeskulpturen Roar og Helge står i den nordlige ende af pladsen ved hjørnet af kirkemuren og Det Gule Palæ, og den er udført af Johan Galster i 1939 efter han havde vundet 1. præmien for udsmykning af pladsen i 1933. Konkurrencen blev udskrevet da Carl Andersen ( Schmeltz' Eftf.) døde, og han i sit testamente havde skænket 20.000 kr til at få rejst "... et respektabelt Mindesmærke i Bronze af Roskilde Bys Grundlæggere, Hroar og Helge" Ligeledes i den nordlige ende findes en mindesten for besættelsen, der blev opstillet i 1955, og udført af Knud Nellemose. Referencer Eksterne henvisninger
Jordløse Bakker

Jordløse Bakker er et bakket overdrevsområde i den nordlige del af de Fynske Alper ca. 10 km nordvest for Faaborg, øst for landsbyen Jordløse i Assens Kommune på Fyn. Området, 26 hektar overdrev og 36 hektar skov ejes af Danmarks Naturfond. Historien Danmarks Naturfond købte 15 hektar i Jordløse Bakker og 5 hektar på Hjortebjerg der dengang var skovklædt, med det formål at bevare et af Fyns største hede- og overdrevsområder. I 2006 købte fonden med støtte fra Aage V. Jensens Fonde yderligere det 36 hektar store område Jordløse Skov, der ligger sydøst for bakkerne med henblik på at genskabe det som overdrev. I 2007, købte Danmarks Naturfond overdrevet Sandbjerg på 5,5 ha. som ligger i forbindelse med Hjortebjerg af det da nedlagte Fyns Amt. Naturen Fra de godt 100 meter høje bakker Hjortebjerg og Sandbjerg, og fra de andre højdepunkter i Jordløse Bakker er der en vid udsigt over det fynske landskab og Helnæsbugten. Bakkerne bliver friholdt for opvækst af træer og buske, så det åbne overdrev fastholdes. På grund af de forskellige klimabetingelser på nord- og sydskråninger er der gode levesteder for mange forskellige dyr og planter. Kilder og henvisninger Folder om Jordløse bakker og skov Danmarks Naturfredningsforening 1. december 2016 Driftsplan for området på danmarksnaturfond.dk Bestigning af Hjortebjerg i Jordløse Bakker Arkiveret 26. december 2016 hos Wayback Machine på bestigbjerge.dk Topografisk kort på miljoegis.mim.dk
Tunø kyrka

Tunø kyrka är en kyrka på den danska ön Tunø i Kattegatt mellan Jylland och Samsø. Den ligger på en kulle mitt på ön och byggdes omkring år 1300. Valdemar Sejr skänkte Tunø till Århus domkyrka år 1216 och kyrkan har troligtvis byggts av domkyrkan. Innan dess fick man ta sig till gudstjänsten i Nordby kyrka på norra Samsø med båt. Kyrkan, som ursprungligen var i romansk stil, har byggts om flera gånger och är idag huvudsakligen i gotisk stil med vapenhus, kyrktorn i väster och ett förlängt kor mot öst. År 1801 inreddes en fyr i kyrktornet. Den 18 meter höga fyren är den näst äldsta i Danmark som fortfarande är i drift. Den tillhör danska folkkyrkan och under många år var Tunøs präst också fyrvaktare. Idag finns ingen fast präst på ön. Interiör Altartavlan är från omkring 1490 med sengotiska sniderier från 1731 som avbildar Jungfru Maria med Jesusbarnet flankerat av Sankt Clemens och Sankt Alexius. På de rörliga sidopartierna finns målningar av de fyra evangelisterna och deras symboler. Även predikstolen, som är från mitten av 1600-talet, är dekorerad med målningar av evangelisterna samt bibeltexter i frakturstil. Votivskeppet, som är en modell av linjeskeppet Louise Augusta från 1783, skänktes till kyrkan 1842. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tunø kyrka.
Arkitektskolen Aarhus

Arkitektskolen Aarhus er beliggende på Exners Plads i Aarhus. Skolen er sammen med Kunstakademiets Arkitektskole i København ene om at uddanne arkitekter med den akademiske titel cand.arch.. Kun cand.arch'er som er medlem af Akademisk Arkitektforening kan bære titlen Arkitekt MAA. Uddannede fra universiteterne fx fra ‘Arkitektur og design’ på Aalborg Universitet bliver ingeniører med speciale i arkitektur. Arkitektskolen Aarhus blev grundlagt i 1965 og har siden uddannet ca. 5.000 kandidater. Den har i dag ca. 150 ansatte og 750 studerende, heraf 175 internationale. Skolen hører under Uddannelses- og Forskningsministeriet. Arkitektskolen Aarhus er som den eneste arkitektskole i Skandinavien RIBA-valideret. Arkitektskolen Aarhus flyttede i juli 2021 til en nybygget skole på Exners Plads ved Godsbanen i det centrale Aarhus. Undervisningen Undervisningen bygger på problemorienteret projektarbejde, som afspejler arkitektfagets praksis og det omgivende samfund. Uanset skala vægtes arkitektens traditionelle kernekompetencer: design og formgivning som proces, en kunstnerisk tilgang til opgaven og evnen til at arbejde rumligt og visuelt. I mange studieopgaver arbejder de studerende i storskala-modeller. Skolen råder derfor over en række værkstedsfaciliteter, herunder et robot-lab. Disse udvides for tiden betydeligt med det formål at kunne tilbyde de samme faciliteter som førende arkitektskoler internationalt. Derudover har skolen et stort fagbibliotek. Faglige platforme Tre research labs danner grundlag for både forskning og undervisning. Samtidig er skolen involveret i en række internationale samarbejder, som har udmøntet sig i bl.a. udvekslingsprogrammer og fælles forsknings- og undervisningsforløb. Blandt andet med kinesiske og australske vidensinstitutioner. Desuden har skolen et tæt samarbejde med de mange arkitektvirksomheder i Aarhus, og netop dette samarbejde er af Erhvervsministeriet blevet fremhævet som et efterfølgelsesværdigt eksempel på et frugtbart samspil mellem en vidensinstitution og erhvervsliv – benævnt Arkitekturklyngen. Uddannelser og fokusområder Ud over undervisning på bachelor-, kandidat- og ph.d.-niveau udbyder Arkitektskolen Aarhus også efter-og videreuddannelse på forskellige niveauer, herunder masteruddannelser. Referencer Eksterne henvisninger Arkitektskolen Aarhus