NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sønæs

Sønæs, også skrevet sØnæs, er et afvandet grønt område placeret ved den sydvestlige bred af Søndersø i Viborg. Området har en størrelse på cirka 10 hektar, ejes af Viborg Kommune. Indtil 2012 benyttede idrætsforeningen Viborg B67 Sønæs til fodbold. Bypark Sønæs er nu en rekreativ bypark med en rensedam for separat regnvand, anlagt i et fællesskab mellem Viborg Kommune og Energi Viborg Vand. Rensedammen har et fast volumen 12.500 m³ og et variabelt volumen 36.000 m³. Området der åbnede i 2015 ejes og drives i fællesskab og havde en anlægssum på 29 millioner kr. og er designet af Landskabsarkitektfirmaet Møller & Grønborg. Foranderligt vand-landskab regnvandsbassin og rekreativt område på Sønæs. Historie Tidligere var området mose. I slutningen af 1800-tallet begyndte man at grave grøfter syd for området for at dræne Sønæs, ligesom en vindmølle formodentligt også har hjulpet til med at pumpe vand ud i Søndersø. Området blev drænet i 1938, da der skulle være verdensudstilling i 1940 i Viborg. I 1939 blev resten af søen på Sønæs fjernet via dræning med drænrør og en elektrisk pumpe, placeret i et lille pumpehus i den sydlige del af arealet. Den fjernede sø havde et vandspejl der lå under Søndersøs, og hvis pumpen stoppes vil vandet stige så hurtigt, at der inden for få uger igen vil være en sø på Sønæs. Krigen i 1940 medførte en aflysning af verdensudstillingen. Efter den totale afvanding i 1939 blev der indrettet en dyrskueplads på området, og ved læbæltet i syd blev der opført en toilet- og kontorbygning til brug for dyrskuets administration. Da dyrskuet blev flyttet til området på Fabriksvej midt i 1960’erne, overtog Søndermarkens Idræts Klub (SIK) bygningen. SIK flyttede i 1972 til Liseborg Centret i Søndermarken, og Viborg B67 overtog bygningen og fik dermed klubbens første faste base. Viborg Kommune etablerede i 1997 et nyt klubhus og badefaciliteter til B67. Den gamle dyrskuebygning blev overtaget af triathlonklubben, der benyttede den indtil slutningen af 2000'erne hvor bygningen nedbrændte og ikke blev genopført. Siden 1980 har Spildevandsforsyningen ønsket en rensedam for separat regnvand. Siden slutningen af 1990'erne var der store problemer med at holde arealet fri for vand. Flere af boldklubbens boldbaner stod konstant under vand, og efter noget kloakarbejde i august 2006 forsvandt klubbens beachvolleybane under en mindre sø. Siden har B67 kun haft rådighed over 2 funktionsdygtige fodboldbaner, en opvisnings- og træningsbane der begge er hævet en smule over terrænet. Viborg Kommune har længe ikke villet afhjælpe problemerne, da der længe var diskussion om at omdanne Sønæs til regnvandsbassin og rekreativt område. I februar 2011 blev det endeligt besluttet af Viborg B67 skal flytte væk fra området indenfor få år, da kommunen havde besluttet sig for planerne med det store bassin. Regnvandsbassinet skal afhjælpe Viborgsøerne for tilførslen af skadelig fosfor. I 2014 blev B67 “købt ud” af Energi Viborg Vand, som kompensation fik B67 et nyt moderne klubhus nær nogle fodboldbaner, hvor man kunne anvende fodboldstøvler, i stedet for gummistøvler. Referencer Eksterne henvisninger
Sørup (Ringsted Kommune)

For alternative betydninger, se Sørup. (Se også artikler, som begynder med Sørup) Sørup er en gammel hovedgård 6 km syd for Ringsted på Sjælland.. Den nævnes første gang i 1348 og ligger i Vetterslev Sogn, Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i nybarok stil 1909 ved Gotfred Tvede efter en brand, og der er i dag et hotel under navnet Sørup Herregaard. Sørup Gods er på 350 hektar Ejere af Sørup (1348-1381) Kronen (1381-1398) Jacob Nielsen (1398) Peder Jensen Sparre (1398-1419) Torben Pedersen Sparre (1419-1425) Karl Nielsen Gris (1425-1456) Jacob Jep Jensen (1456-1485) Christoffer Jensen Basse (1485-1510) Basse Christoffersen Basse (1510-1530) Christoffer Basse (1530-1582) Erik Basse (1582-1639) Peder Eriksen Basse (1639-1642) Slægten Basse (1642-1650) Elisabeth Gyldenløve (1650-1667) Jochum Grabow (1667-1672) Anne Hansdatter Steensen (1672-1713) Bolle Luxdorph (1713-1736) Adam Christopher von Knuth (1736-1747) Ida Margrethe Reventlow gift Knuth (1747-1797) Conrad Ditlev von Knuth (1797-1813) Jens Dahl (1813-1828) Heinrich Callisen (1828-1881) Thor Muus (1881-1907) W.H. Muus (1907-1918) Frederik greve Brockenhuus-Schack (1918) P. Madelung (1918-1923) Justus Ulrich (1923-1949) W. Harrsen (1949-1981) Sørup A/S v/a Højgård (1981-2000) Sørup Avlsgård A/S V/A Ole Christiansen (2000-) Sørup Avlsgård A/S v/a Enke Fru Lene Christiansen Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Referencer Eksterne henvisninger Sørup Herregård
Sørup Kirke (Rebild Kommune)

For alternative betydninger, se Sørup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sørup Kirke) Sørup Kirke er en kirke i Sørup Sogn i Aalborg Stift. Den er godt 100 år gammel, idet dens grundstensdokument blev lagt 14. august 1905 af biskop A.S. Poulsen, Viborg Stift, og den indviedes palmesøndag 1906. Den blev tegnet af arkitekt Hans Vejby Christensen og opførtes i røde mursten med rødt tegltag og var uden tårn (dvs. en såkaldt kullet kirke) og hed fra opførelsen Sørup Kapel. Den var dog forsynet med et spir, hvori var ophængt en mindre kirkeklokke, støbt hos De Smithske Jernstøberier i Aalborg. På alteret stod først et kors med et blåt klæde som baggrund, men nu hænger der et krucifiks over alteret, skænket af biskop Poulsen og tegnet af billedhuggeren V. Fjeldskov. I 1948 udskiftedes kirkens gulv, og der installeredes elvarme som erstatning for den tidligere kakkelovn. Kirken fik sit første orgel omkring 1918, og det udskiftedes med et større i 1961. Et nyt orgel med piber installeredes i 1990-erne. Kirken ombyggedes i 1952, hvor der opførtes et kirketårn med en ny indgang til kirken. En lokal lærerinde skænkede en ny kirkeklokke og en syvarmet lysestage til alteret skænkedes også af lokale beboere. I 1995 opførtes et nyt hus ved siden af kirken med redskabsrum, toilet, mødelokale og kontor. Kirken har 100 siddepladser i kirkerummet, og yderligere 40 kan sidde på kirkens loft. Tidligere kirke Ifølge skriftlige kilder fandtes der i 1464 en kirke i Sørup, beliggende lidt nordvest for den nuværende i et nu fredet område. Dens opførelses- og nedrivningsår er ikke kendt. Ifølge lokale sagn blev kirken opført af sten fra det nedrevne Egholm Slot – eller også var det modsat, at Egholm Slot blev opført af sten fra den nedrevne kirke. Tilhuggede kampesten fra den gamle kirke blev i 1868 hentet på kirketomten og benyttedes ved opførelsen af jernbanebroen over Lindenborg Å, og andre sten fra den kan ses brugt i bygninger på den lokale gård, Sørupgård. Galleri Eksterne henvisninger og kilder Skrift om Sørup Kirkes historie, udarbejdet 1996 af Aage Olsen, Sørup. Sørup Kirke hos KortTilKirken.dk
Søvind Kirke

Søvind Kirke er en dansk folkekirke i Søvind Sogn, Horsens Provsti, Århus Stift. Kirken er opført omkring år 1200 og har i dele af 1500-tallet og 1600-tallet været tilknyttet Tyrrestrup. Eksterne kilder og henvisninger Søvind Kirke hos KortTilKirken.dk Søvind Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Center for Skibssikkerhed

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Center for Skibssikkerhed er Søværnets primære kursussted med hensyn til træning i den Interne kamp for krigsskibene i det danske søværn. Centeret er placeret i Hvims tæt på Ålbæk, cirka midt mellem Frederikshavn og Skagen. Center for Skibssikkerhed er nabo til Nordjysk Brand- og Redningsskole. Våbenskjold Blassonering I blåt felt opbygget forneden ved et bølgesnit, hvor over et flammesnit er dannet, lavt anbragt guldbjælke, opstigende, forfra set sølv rovfugl med udbredte vinger og sidevendt hoved. Skjoldet hviler på et anker hvorover en kongekrone. Motivering Søværnets Center for Skibssikkerhed formål er uddannelse i havaribekæmpelse. Som symbol på denne virksomhed er valgt et klassisk symbol på overlevelse, Fugl Phønix, som genopstår af ilden. Våbenskjoldet er udarbejdet af Søværnets Heraldiske Arbejdsgruppe på foranledning af Chefen for Søværnet og godkendt af H.M. Dronningen den 1. december 1976 og ændret i 2006 efter oprettelse af Søværnets Specialskole. Centeret i dag I 2006 blev centeret underlagt Søværnets Specialskole med navnet Søværnets Havarikursus. Den 1. januar 2014 fik centeret sit nuværende navn. Centret afholder kurser indenfor 6 fagområder for mere end 2000 af Forsvarets medarbejdere hvert år. De 6 fagområder er: Almen-D (lækstopning) Brandbekæmpelse CBRN Sanitet (førstehjælp) Redning Olieforureningsbekæmpelse. Til lækstopningskurset er der bygget en større simulator, der er bygget som et skib og er designet til at kunne sprøjte vand ud igennem kunstige huller i skroget som kursisterne skal forsøge at lappe. Under faget brandbekæmpelse er det muligt at blive uddannet til røgdykker eller som kurset også kaldes "Brandbekæmpelse i skibe", hvortil der udstedes et certifikat. CBRN er primært kurser, der skal lære eleverne forholdsregler og personlig beskyttelse overfor våben indeholdende CBRN "stoffer". Sanitet er beslægtet med førstehjælp, men i denne forbindelse tager det udgangspunkt i et militært maritimt miljø. Redning og olieforureningsbekæmpelse er to moduler, som gives til værnepligtige, som et led i deres totalforsvars modul. Begge moduler giver eleverne nogen værktøjer til at kunne indgå, som hjælpere ved større katastrofer. Referencer forsvaret.dk: SIC Søværnets Center for Skibssikkerhed på Facebook Videoer fra Søværnets Center for Skibssikkerhed
Center for Dykning

Center for Dykning (DYC), tidligere benævnt Søværnets Dykkerskole og Søværnets Dykkerkursus, er et af flere kompetencecentre under Søværnets Skole. Centret har hjemme på Marinestation København i København, hvor også Søværnets Center for Teknik har hjemme. DYC uddanner erhvervsdykkere, der fungerer som skibs- og minedykkere i søværnet, og erhvervsdykkere til bl.a. Københavns Brandvæsens pionertjeneste. Eksterne henvisninger Forsvaret.dk: DYC
Taarbæk Fort

Taarbæk Fort blev opført i årene 1913-15 som en del af Nordfronten i Københavns moderne befæstning. Fortet ligger i Dyrehaven. Taarbæk Fort var det nordligste af de over 30 forter og batterier, der udgjorde Københavns moderne befæstning. Fortet skulle dække Øresund og sammen med en 4 km lang skyttegravsstilling på tværs af Dyrehaven lukke "hullet" i nordfronten. Skyttegravene kan stadig ses bl.a. ved "Den Slesvigske Sten". Det var et trekantfort med tør grav og med en underjordisk forbindelsesgang (poterne) til gravkaponieren i gravens yderside i den nordlige spids. Fortet var beregnet til ca. 250 mand. For at lukke det i tiden så berømte "Hullet i Nordfronten", anlagde man et fort et stykke inde i Dyrehaven, så det både kunne fungere som land- og kystfort, hvilket dog ikke blev særlig hensigtsmæssigt. Fortet skulle som søfort dække kysten nord for Taarbæk mod landgangsforsøg, men man kunne ikke se kysten på grund af klinten over kysten og villabebyggelsen langs kysten. Desuden skulle det assistere Middelgrundsfortet med at hindre fjendtlige skibe i at sejle ind til København, men havde ikke tilstrækkeligt udsyn over Sundet. For at råde bod på dette byggede man på fortdækket et ca. 33 m højt observations- og afstandsmålertårn. Som landfort skulle det dække Eremitagesletten og området nord herfor, men da det lå gemt bag slettens højeste punkt hvor slottet lå, var hovedparten af fortets kampområde skjult. Armeringen var for svag til et kystfort. Fortet havde kun fire stk. 29 cm støbejernshaubitsere M.1910, der havde en rækkevidde på 10.300 meter og kunne i nordøstlig retning ramme mål i Øresund mellem Rungsted og øen Hven. Disse var placeret på fortdækkets nordøstlige del. Det var samme haubits som kan ses på Charlottenlund Fort. Som landfort, havde fortet to 120 mm hurtigskydende stålkanoner M.1914, der havde en rækkevidde på 8400 meter monteret i pansertårne og som kunne skyde over land og over sundet. Oven på kasematbygningen lå endvidere en betonstøbt skyttegrav. Til brug i denne samt til gravforsvar 34 stk. 8 mm. rekylgeværer M.1903, heraf 6 i tre pansertårne. Til gravforsvaret var der yderligere tre 37 mm. revolverkanoner M.1880. Fortet blev nedlagt i 1938 og ombygget til et minedepot for søværnet. Søværnet flyttede ud af Dyrehaven i 1969 og overdrog anlægget til Jægersborg Skovdistrikt. Samme år tildækkedes hele det underjordiske anlæg med kanonanlæg, lange gange, depoter, belægningsrum (med plads til 250 mænd), lazaret etc., med 300.000 tons jord, begrundet i tidens pacifistiske ånd med at det var i dårlig smag at bevare historiske militære anlæg. I 2012 blev der gravet adgang til fortet i anledning af programrækken Alt forladt til DR2. Adgangen blev tilkastet igen efter udsendelsen. Referencer Eksterne henvisninger Københavns befæstning Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Københavns Befæstning 1880-1920 Fortunfortet.dk Arkiveret 7. juli 2011 hos Wayback Machine Tårbæk Forts placering i Dyrehaven
Tadre Mølle

Tadre Mølle (tidligere Taderød Mølle) er et besøgssted, som fungerer som historisk møllegård og naturcenter. Det er den sidste af de i alt 13 vandmøller, der tidligere fandtes i Elverdamsdalen omkring Aastrup Gods nær Hvalsø og Tølløse. Den indgår som en del af bygningskomplekset Tadre Møllegård, forsynes med vand fra Taderød Bæk, som med et stærkt fald løber ud i Elverdamsåen. Det er samtidig en af de få sjællandske vandmøller, der kan ses i funktion på sin oprindelige plads. Der har været vandmølle på stedet siden det 14. århundrede. Den nuværende møllebygning og mølleri er opført 1840. Sammen med 12 hektar af omgivelserne er møllen i dag fredet. Møllen og bygningerne fungerer i dag som naturcenter og kulturhistorisk museum med en arbejdende møllegård fra det 19. århundrede. Stedet drives af Den Selvejende Institution Tadre Mølle. Der er offentlig adgang, og der er aktivitetscenter og restaurant/café tilknyttet. Tadre Mølle er et yndet udflugtssted og med naturlejrplads, som især bruges til lejrskole i sommerhalvåret. Derudover afholdes markeder og temadage i samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening. Film og tv I DR's TV-serie Livsens Ondskab fra 1972, der var en tv-dramatisering i fem dele af Gustav Wieds to bøger Livsens Ondskab og Knagsted, anvendes Tadre Møllegård som den møllegård, der indgår i serien. Tadre Mølle benyttes ligeledes brugt til optagelser i DR's julekalender Nissebanden. Litteratur Steen B. Böcher: "Tadre mølle" (Københavns Amts Historiske Aarbog 1959; s. 3-18; særtryk trykt i Roskilde Tidendes Bogtrykkeri 1959) Eksterne henvisninger Tadre Mølle
Tadre Watermill

Tadre Watermill (Danish; Tadre Mølle) is a watermill on Taderød Bæk, a tributary of Elverdams Å, in Lejre Municipality, between Roskilde and Tølløse, some 30 kilometres west of Copenhagen, Denmark. It is now operated as a museum and nature centre under Roskilde Museum. It used to belong to Aastrup Manor. History A watermill has been located at the site since the 15th century. The millers on the property were copyholders under Åstrup Manor. The mill had lands attached making it possible to run a small farm along with the mill. The current watermill was built as a grain mill in circa 1840. The site also included a stamp mill. The watermill was later converted into a saw mill. Christian Henrik Hansen, a miller from Funen, leased the watermill in 1914. His 12-year-old daughter Marie assisted him in the work. She continued the operations after her father's death in 1845. She never married and operated the watermill alone while a farmhand was responsible for managing the associated farmland. Marie Hansen became a well-known figure among millers since it was highly unusual for a woman to handle the heavy mill work alone. Marie Hansen purchased the watermill in 1952. It was listed on the Danish registry of protected buildings and places in 1959. In 1989 she chose to sell it to the state to ensure its preservation. She placed the money in a foundation that was to preserve it in return for a right to live in it for the rest of her life. She died at the age of 100 on 4 February 2003. Architecture The mill is built on a base of boulders with half-timbered walls and board cladding on the gables. The roof is thatched with straw and the milling equipment is in almost original condition. Today The watermill is owned by the Danish Nature Agency and operated by Roskilde Museum. The barn contains an exhibition about Elverdamsdalen and its watermills. Cultural references Tadre Watermill has been used as a location in the films Det skete paa Møllegaarden (1960), Drømmen om det hvide slot (1962), Motorvej på sengekanten (1972) and Der var engang en dreng (2006). It has also been used as a location in the DR television series Livsens Ondskab and Mørklægning. See also List of watermills in Denmark References External links Official website
Tagensvej

Der Tagensvej ist eine wichtige städtische Straße im Norden von Kopenhagen. Er beginnt am Blegdamsvej nahe dem Rigshospitalet und führt in nordwestlicher Richtung über Nørrebro nach Bispebjerg, wo er auf Tuborgvej und Frederiksborgvej trifft. Entlang der Straße liegen Hochschulstandorte der Universität Kopenhagen, Wohnanlagen verschiedener Epochen sowie mehrere S-Bahn- und Metro-Anschlüsse. Name und Geschichte Der Straßenname verweist auf das historische Tagenshus (ein Aufseherhaus aus dem 17. Jahrhundert), das in etwa beim heutigen Kreuzungsbereich Tagensvej/Rådmandsgade stand. Benannt war es nach dem Aufseher Tage Nielsen; die Felder der Stadt (u. a. Borgmestervangen und Rådmandsmarken) wurden von dort betreut. Bis ins späte 19. Jahrhundert war der Tagensvej vor allem ein Verbindungsweg zwischen Jagtvej und den Wiesen am Lersøen. Erst als das Militär 1899 Flächen am Blegdamsvej freigab, wurde die Straße schrittweise verlängert und mit dem Ausbau des neuen Stadtteils Bispebjerg um 1900/1903 zur durchgehenden Verbindung ausgebaut. Fotos aus der Zeit zeigen die frühe Straßenbahntrasse und die rasche Verdichtung entlang der Achse. Verlauf Der Tagensvej setzt am südöstlichen Ende beim Rigshospitalet/Blegdamsvej an – hier steht das Finsen-Denkmal Mod lyset – und läuft dann geradlinig nordwestwärts über Nørrebro bis nach Bispebjerg. Nördlich der Kreuzung Haraldsgade/Skjolds Plads bedient er die großen Wohn- und Klinikstandorte von Bispebjerg; am Nordwestende trifft er in einem Dreieck auf Tuborgvej und Frederiksborgvej. Bebauung und Orte am Straßenlauf Rigshospitalet / Amorparken – am Südende, markiert durch das Finsen-Denkmal Mod lyset von Rudolph Tegnér (1910). Nordcampus der Universität Kopenhagen – u. a. der Panum-/Gesundheitscampus mit dem Mærsk Turm – sowie weitere Hochschulstandorte entlang der ersten Straßenabschnitte. Studentergården (Tagensvej 15, 1923), eines der traditionsreichsten Kollegien Kopenhagens. Bispeparken (1940/41), große Wohnanlage im Dreieck Tuborgvej/Tagensvej/Frederiksborgvej. Verkehr Der Tagensvej ist Zubringer für mehrere Achsen in Nørrebro und Bispebjerg (u. a. Jagtvej, Nørre Allé, Haraldsgade). ÖPNV-Anschlüsse: S-Bahn: Bahnhof Bispebjerg an der Ringbane (F-Linie) liegt direkt am Tagensvej (Kreuzung mit der Ringbahn). Metro (M3): Skjolds Plads an der Haraldsgade (Cityringen, eröffnet am 29. September 2019). Kunst im öffentlichen Raum Am Südende, an der Ecke Tagensvej/Blegdamsvej, steht die Figurengruppe Mod lyset (Gegen das Licht) von Rudolph Tegnér – ein Denkmal für den Mediziner Niels Ryberg Finsen (Nobelpreis 1903). Historische Fotos dokumentieren die Enthüllung und die frühe Platzsituation am Rigshospitalet. Weblinks Historische Fotos zur Tagensvej (KBHbilleder) Metrostation Skjolds Plads – Infos (Metroselskabet) Bispeparken – offizielle Seite Einzelnachweise
Tagensbo Kirke

Tagensbo Kirke ligger på Landsdommervej i Københavns nordvestkvarter. Historie Kirkens arkitekt var Hans Chr. Hansen. Kirken er en af de 16, som Københavns Stiftsråd har anbefalet lukket. Kirkebygningen Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Eksterne kilder og henvisninger Tagensbo Kirke hos KortTilKirken.dk
Tamdrup Bisgård

Tamdrup Bisgård er en gammel sædegård. Tamdrup Bisgård ligger 1 km nordvest for Kørup St. Gården ligger i Tamdrup Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1784 og ombygget i 1894-1895. Tamdrup Bisgård Gods er på 441 hektar med Marienborg og Vrønding Østergård Ejere af Tamdrup Bisgård (1276-1536) Århus Bispestol (1536-1664) Kronen (1664-1683) Jacob de Lima / Isak de Lima / Samuel de Lima (1683-1688) Henrik Müller (1688-1690) Hans Nansen (1690-1725) Frederik Olufsen Svane (1725-1730) Else Marie Thorup gift (1) Svane (2) Mandix (1730-1744) Jens Olesen Mandix (1744-1805) Ole Jensen Mandix (1805-1813) Johanne Marie Kruse gift (1) Mandix (2) Hasselbalch (1813-1826) Steen Hasselbalch (1826-1848) Rasmus Secher (1848-1887) Otto Arenfeldt Reedtz (1887-1888) Otto Arenfeldt Reedtzs dødsbo (1888-1908) Jacob M. Lorenzen (1908-1961) Anne Johanne Cecilie Ipsen gift Lorenzen (1961-1978) Karen Mathilde Nielsdatter Juel gift (1) Bentzen (2) Knuth (1978-1999) Jens Laursen / Birgit Laursen (1999-) Alan Nissen Ekstern henvisning Dansk Center for Herregårdsforskning: Tamdrup Bisgård Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016
Tammestrup

Tammestrup er en herregård omtrent 1 km nordvest for Østjyske Motorvejs rastepladser "Ejer Bavnehøj". Gården ligger i Ovsted Sogn i Skanderborg Kommune. Den nævnes allerede i 1373, da den tilhører Øm Kloster. Hovedbygningen er opført i 1852. Tammestrup Gods er på 303 hektar med Lysgaard. Ejere af Tammestrup (1373-1536) Øm Kloster (1536-1767) Kronen (1767-1796) Bodil Hofgaard gift de Lichtenberg (1796) Bodil Hofgaards dødsbo (1796-1804) Rasmus Damgaard (1804-1811) Jens Andreas Møller (1811-1815) H. Nic Sønnichsen (1815-1826) Peter Herschend (1826) Jensen (1826-1842) Jens Hviid (1842-1843) Jens Hviids dødsbo (1843-1855) H. V. C. Güsloff (1855-1866) Harald Valdmar de Neergaard (1866) Kreditorerne (1866-1876) Nicolaj Nyholm (1876-1896) A. J. C. Nyholm (1896-1898) Jens K. Dinesen (1898-1931) Christian Adolf Heilmann (1931-1967) Johan Ernst Heilmann (1967-1991) Jens Peter Heilmann (1991-2012) Jan Fussing / Peter Fussing (2012-) Dansk Kornlager af. 25. november 1982 ApS (Johan Koed-Jørgensen) Eksterne henvisninger Tammestrup Gods Arkiveret 25. december 2007 hos Wayback Machine
Tandlægeskolen, Aarhus Universitet

Tandlægeskolen, Aarhus Universitet el. Aarhus Tandlægeskole er en videnskabelig institution, der beskæftiger sig med uddannelse og forskning inden for tandlægevidenskab. Skolen er organiseret som Odontologisk Institut under Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet. Skolen blev oprettet i 1958 som Den Kongelige Tandlægehøjskole i Århus. Indtil da havde Københavns Tandlægehøjskole siden 1888 været ene om at uddanne tandlæger i Danmark. Skolen fik senere navnet "Århus Tandlægehøjskole", og fungerede som en selvstændig institution, indtil den i 1989 kom under Aarhus Universitet. To gange i løbet af 1980'erne blev det foreslået at nedlægge skolen, fordi man frygtede, at der med to tandlægeskoler blev uddannet flere tandlæger, end der var behov for. Aarhus Tandlægeskole består organisatorisk af 9 afdelinger med hver sit odontologiske område som speciale. Skolen for Klinikassistenter, Tandplejere og Kliniske Tandteknikere er en del af Aarhus Tandlægeskole. Eksterne henvisninger Tandlægeskolen, Aarhus Universitet