NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Flyndersø

Flyndersø er Danmarks største hedesø beliggende i den nord-vestlige del af Midtjylland, ved sydkanten af Salling beliggende 15 km sydvest for Skive og øst for Vinderup, i Holstebro- og Skive Kommuner, vest for Karup Ådal. Flyndersø modtager vand fra syd fra Stubbergård Sø via Stubber Å, fra Hellesø og fra Skallesø mod vest, samt en stor del fra grundvandet; Den har afløb via Koholm Å der løber til Karup Å, og videre til Skive Fjord; Den har tidligere haft udløb lidt syd for Koholm Å, ved Flyndersø Mølle. Flyndersø er delt i to ved snævringen, der kun er omkring 1 meter dyb; den nordlige del har et areal på 269 ha, og sydlige del 149 ha, i alt 418 ha. Søen er omgivet af heder og plantager, mod øst Hjelm Hede, mod nordvest Estvadgård Plantage og mod vest heden Hjerl Hede med frilandsmuseet Hjerl Hede. Naturbeskyttelse Søen er en del af Natura 2000-område nr. 41 Hjelm Hede, Flyndersø og Stubbergård Sø (H41 og F29) og er både et habitat- og fuglebeskyttelsesområde . Søen, hederne og plantagerne omkring søen, i alt 1.200 ha blev fredet 1934 og 1967 ; Hovedparten af de fredede områder ejes af Hjerl-Fonden, der også, frem til 1979, stod bag Hjerl Hede, der ligger vest for søens sydlige del. Referencer Eksterne henvisninger Om Flyndersø Arkiveret 25. marts 2014 hos Wayback Machine på skive.dk Danmarks Søer, Søerne i Nordjyllands og Viborg Amter, af Thorkild Høy m.fl. ISBN 87-7717-200-0
Flyndersø

Flyndersø är en sjö på Jylland i Danmark. Den ligger i den nordvästra delen av landet, 240 km väster om Köpenhamn. Flyndersø ligger 3 meter över havet. Arean är 4,9 kvadratkilometer och den sträcker sig 1,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 3,1 kilometer i öst-västlig riktning. I omgivningarna runt Flyndersø växer i huvudsak blandskog. Sjön ligger sydväst om staden Skive mellan skogen Estvadgård Plantage och heden Hjelm Hede. Källor Noter
Flynderupgård

Flynderupgård er en gård beliggende i Helsingør Kommune. Gården huser i dag det lokalhistoriske museum Flynderupgård Museet. Historie Flynderupgård er den sidste af et par gårde, der lå i området og udgjorde en landsby under Esrum Kloster. Navnet kendes fra 1200-tallet. Under reformationen blev gården overtaget af kronen, som senere overdrog gården til Helsingør Almindelige Hospital. I 1803 overtog konsul Simon Borserondo gården og blev dermed den første i en række af private ejere af gården, der hurtigt fik status af lystgård, idet ejeren ikke var landbruger, men havde ansat en forpagter til at stå for den daglige drift. I 1835-39 lod den daværende ejer overretsprokurator Frederik Ferdinand Hansen den nuværende hovedbygning med sidelænger opføre. Han døde, inden han nåede at flytte ind og gården med 110 tønder land blev købt på auktion af kirurg Pabst. Han blev efterfulgt af hastigt skiftende ejere, bl.a. folketingsmand Jørgen Rasmussen, som ejede gården fra 1855, og i 1900 fabrikant Emil Falck, der udvidede haven og anlagde en sti ned til en lille sø i Egebæksvang. I 1915 blev kaffegrosserer Rasmussen ejer af gården, og han iværksatte store forandringer. De store avlsbygninger med stalde og den store hejselade blev opført, og hovedbygningen fik ny hovedtrappe og terrasse mod haven. Desuden blev der indlagt centralvarme og indrettet flere værelser på første sal. Årstallet 1915 står stadig over hovedindgangsdøren. I 1929 overtog direktør Svend Nielsen fra Palladium gården, hvorefter den blev brugt i et par danske film. Under Besættelsen blev Palladiums råfilm gemt i stengrotten på en udsigtshøj vest for hovedbygningen. Landsretssagfører Chr. Frederiksen købte gården i 1944. Hans søn Mogens bestyrede gården, som nu var på 129 hektar. I 1978 blev gården købt af Helsingør Kommune, der indrettede den som egnshistorisk museum (museet blev oprindeligt startet af Arne Meyling) med demonstrationslandbrug samt en omfattende afdeling om Øresundskystens fiskeri og fiskerlejer. Filmlokation Filmen blev i 1930'erne brugt et par gange som baggrund for danske spillefilm: 5 Raske piger (1933) De bør forelske Dem (1935) Plat eller krone (1937) Fredning Flynderupgård ligger i Kystkilen ved Rørtang, der blev fredet i 1993. Ejerliste 1803-1810 Konsul Simon de Borserondo 1810-1822 Johan Henrik Permin 1822-1822 Pastor Peter Schive 1822-1835 Brygger Randrup 1835-1839 Overretsprokurator Frederik Ferdinand Hansen 1839-1841 Kirurg Johan C.L. Pabst 1841-1849 Krigsråd Theil 1849-1850 Julius Esche 1850-1856 Christian Schmidt 1856-1859 Kammerrråd Jørgen Rasmussen 1869-1895 Grosserer Johan Nicolaj Ammitzbøll 1895-1900 Hermann Jacob Vallentin Stahl 1900-1915 Fabrikant Emil Th. Falck 1915-1929 Grosserer Rasmussen 1929-1944 Direktør Svend Nielsen 1944-1978 Landsretssagfører Chr. Frederiksen 1978-nu Helsingør Kommune Kilder og eksterne henvisninger "Frilandskulturcentret Flynderupgårds Venner". Arkiveret fra originalen 7. december 2012. Hentet 16. marts 2011. "Helsingør Kommuneatlas". Flynderupgård på danskefilm.dk Noter
Flynderupgård

Flynderupgård is a former country house in the Espergærde district of Helsingør, Denmark. It is now part of Helsingør Museums dedicated to the non-urban parts of the municipality with its farming communities, farmland, forestry and fishing villages. The outdoor premises comprises traditional breeds of farm animals, cultivation of a five hectares piece of land and a garden, all as it would appear in the 1920s. History Flynderupgård was originally a farm but was converted into a country house in the beginning of the 19th century. The main building was adapted in its current style in 1915–20. Exhibition The museum comprises two large local collections. One is a collections of artifacts compiled by teacher at Rspergærde School Arne Meyling in the period between 1954 and the 1970s. The other is a collection of artefacts aelated to fishing which was donated to the museum by architect Per Christiansen. The main building contains a recreation of a historic grocery store as well as a living room. The museum also arranges special exhibitions several times a year. Garden The garden is a recreation of the garden as it would appear in the 1920s. In association with the garden is a sculpture walk as well as several free-standing sculptures by the sculptor Karl Otto Johansen. Frilandskulturcentret Flynderupgård In association to the museum is Frilandskulturcentret Flynderupgård which keeps farm animals and cultivates a five hectares piece of land in the same way as it was done in the 1920s. The farm animals are all traditional Danish breeds such as such as Rød Dansk Malkerace cattle Dansk Landrace pig and. Cultural references The building was used as a location in the films 5 Raske piger (1933), De bør forelske Dem (1935), and Plat eller krone (1937). List of owners [1803-1810) Konsul Simon de Borserondo (1810–1822) Johan Henrik Permin (1822-1822) Pastor Schive (1822–1835) Brygger Randrup (1835–1839) Overretsprokurator Frederik Ferdinand Hansen (1839–1841) Kirurg Johan C.L. Pabset (1841–1849) Krigsråd Theil (1849–1850) Julius Esche (1850–1856) Christian Schmidt (1856–1859) Jørgen Rasmussen (1869–1895) Grosserer Johan Nicolaj Amnitzbøll (1895–1900) Hermann Jacob Vallentin Stahl (1900–1915) Fabrikant Emil Th. Falck (1915–1929) Grosserer Rasmussen (1929–1044)r Svend Nielsen (1944–1978) Landsretssagfører Chr. Frederiksen (1978–present) nu Helsingør Municipality References External links Official website
Air Base Karup

Air Base Karup (ICAO: EKKA) is the main air base of the Royal Danish Air Force. It is situated 3 km west of Karup in mid-Jutland. The air base covers 3000 hectares of land of which only a third is inside the operational area marked by a 17 km long fence. Midtjyllands Airport shares its runways. History The air base was constructed by the Luftwaffe during the German Occupation in 1940 under the name "Einsatzhafen Grove" (later Flieger-Horst Grove) to facilitate offensive operations against England. Later in the war, it became a base for defensive fighter planes. Following the British advance into Denmark in May 1945, during which the airfield was surrendered to Captain Eric Brown RN of the Royal Aircraft Establishment (RAE), a group of nine Arado Ar 234B reconnaissance bombers were found at the base and subsequently transferred by Brown and his colleagues to Farnborough. By December 1945 the air base was taken over by the Danish Civil Air Defence, which used it as a refugee camp for 22,000 German refugees. Control over the area was transferred to the Royal Danish Army in January 1946, continuing the use as refugee camp until 1949. In 1947 the Danish Army Air Corps established a flying school, maintenance centre and logistics office at Karup, preparing for Gloster Meteor, Airspeed Oxford and Supermarine Spitfire military aircraft. When the Royal Danish Air Force (RDAF) was established in 1950, the area was named Air Base Karup. During the post-war years, Karup Air Base became a central part of Denmark's NATO defence plan and played a major role in the establishment of the RDAF. In 1955 the Tactical Air Command was placed at Karup. Several American produced planes were stationed at the base in the 1950s and 1960s, among them the Lockheed T-33 Shooting Star, Republic F-84 Thunderjet, RF-84F and F-100 Super Sabre. In 1970 the RDAF purchased two squadrons of Swedish Saab 35 Draken strike fighters and stationed them at Karup. During the 1980s and 1990s several smaller units in the Royal Danish Air Force moved from Værløse Air Base near Copenhagen and Vandel Air Base in southern Jutland to Karup Air Base. In 1993 the Army Operational Command was placed at the air base. Wings and units The air base is home to the following units under the Royal Danish Air Force: Helicopter Wing Karup RDAF Flying School RDAF Air Control Wing RDAF Specialist School RDAF Training Centre Expeditionary Air Staff Operation Support Wing Further, the operational commands of the Royal Danish Army and the RDAF is situated at the base. Civilian companies The arms and technology company Danish Aerotech has its facilities in the air base area. It produces and maintains aeroplanes and missiles. References
Flådestation Frederikshavn

Flådestation Frederikshavn (FLS FRH) er de fysiske rammer for OPLOG FRH samt basehavn for 1. Eskadre. Selve flådestationen blev nedlagt som en selvstændig myndighed i 2006 og eksisterer nu bl.a. som den fysiske del af OPLOG FRH. Flådestationen (FLS) er administrativt hovedkvarter for 1. Eskadre, enkelte enheder fra 2. Eskadre samt OPLOG FRH. Flådestationen blev indviet den 2. oktober 1962 og har ca 1500 ansatte og er dermed en af Frederikshavns største arbejdspladser. Myndigheder placeret på Flådestation Frederikshavn 1. Eskadre (1ESK) 2. Eskadre (2ESK) Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse (FMI) Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse (FES) Center for Taktik (TAC) Forsvaret Militærpoliti Skibe, der har basehavn på Flådestation Frederikshavn 4 Inspektionsskibe af Thetis-klassen: F357 Thetis, F358 Triton, F359 Vædderen og F360 Hvidbjørnen 3 Inspektionsfartøjer af Knud Rasmussen-klassen: P570 Knud Rasmussen, P571 Ejnar Mikkelsen, P572 Lauge Koch 1 Inspektionskutter af Agdlek-klassen: Y388 Tulugaq - udgået af flådens tal og sejler i dag som civilt skib i Grønland under navnet Tulu 2 Fregatter af Absalon-klassen: F341 Absalon og F342 Esbern Snare 2 Fjernstyrede minerydningsdroner af Holm-klassen: MSD5 Hirsholm og MSD6 Saltholm 4 Fjernstyrede minerydningsdroner af MSF-klassen 1 Transportfartøj: A559 Sleipner 2 Stationsfartøjer af Arvak-klassen: Arvak og Alsin 1 Marinehjemmeværnsfartøj af MHV 900-klassen: MHV 906 Fænø Skoleskibet Danmark Kongeskibet Dannebrog De geografiske områder Søværnet i Frederikshavnsområdet befinder sig på følgende steder: Selve flådestationen i Frederikshavn Maritimt Overvågningscenter Nord (tidl. Kattegats Marinedistrikt) ved Pikkerbakken syd for Frederikshavn Flådedepot Jerup Flådedepot Bunken Flådedepot Aalbæk Flådedepot Grelshede Senderstation Rishøj Marinehjemmeværnsdepot Tøttenborg Områder, der tidligere har været underlagt Flådestationen Flådedepot Fylleledet Minedepot Dråby Marinestation Lyngsbæk Marinestation Esbjerg Referencer, henvisninger og eksterne links OPLOG FRH's hjemmeside Arkiveret 13. februar 2007 hos Wayback Machine Navalhistory.dk Arkiveret 31. oktober 2020 hos Wayback Machine
Flådestation Frederikshavn

Flådestation Frederikshavn är en örlogsbas för den danska flottan (danska: Søværnet) i Frederikshavn på norra Jylland i Danmark. Basen har cirka 1 300 anställda och är en av de största arbetsgivarna i Frederikshavn. Bakgrund Basen togs i drift i oktober 1962 och innebar att en stor del av örlogsfartygen baserade på Holmen inne i Köpenhamn flyttade till ett mer strategiskt läge med närhet till både Kattegatt och Skagerack där danska sjöstyrkor kan enklare samoperera med sjöstyrkor från andra Nato-allierade. Den andra huvudbasen, som också byggdes på 1960-talet är Flådestation Korsør på västra Själland. Verksamhet På basen finns högkvarteren för marinförbanden 1. Eskadre och 3. Eskadre, Søværnets Center for Taktik samt Forsvarets Vedligeholdelsestjeneste. I 3. Eskadre ingår Kystredningstjenesten. Bland örlogsfartygen med hemmahamn i Frederikshavn finns de två fregatterna av Absalon-klass, de fyra patrullfartygen av Thetis-klass som används för sjöbevakningen kring Färöarna och Grönland, skolfartyget Danmark samt vid vintertid, kungaskeppet Dannebrog. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Flådestation Frederikshavn, tidigare version. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Flådestation Frederikshavn.﻿
Flådestation Korsør

Flådestation Korsør (FLS KOR) er den ene af Søværnets to flådestationer i Danmark, den anden findes i Frederikshavn og er benævnt Flådestation Frederikshavn. Flådestation Korsør danner de fysiske rammer for Søværnets Operative Logistiske Støttecenter Korsør (OPLOG KOR) samt fungerer som administrativt hovedkvarter for 2. eskadre, samt nogle enheder fra 1. eskadre. Flådestationen er en af Korsørs største arbejdspladser. Indtil 2006 var Flådestation Korsør betegnelse for såvel etablissementet Flådestation Korsør samt organisationen Flådestation Korsør. Fra 2006 gælder betegnelsen udelukkende selve etablissementet, mens alt service nu varetages af OPLOG KOR. Flådestationen blev oprettet 2. maj 1960. Dette gælder kun den operative del af skibene. Alt andet arbejdet foretages af Forsvarets Hovedværksteder, som er en del af Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse. Myndigheder placeret på flådestationen 1. Eskadre (1ESK). 2. Eskadre (2ESK). Søværnets Taktiske Stab (STS). Forsvarets Materieltjeneste (FMT). (forsvarets Hovedværksteder) Forsvarets Sundhedstjeneste (FSU). Vessel Traffic Service Storebælt (VTS Storebælt). Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjeneste (FBE). Skibe der har basehavn på flådestation Korsør 3 fregatter af Iver Huitfeldt-klassen: F361 Iver Huitfeldt, F362 Peter Willemoes og F363 Niels Juel. 6 patruljefartøjer af Diana-klassen: P520 Diana, P521 Freja, P522 Havfruen, P523 Najaden, P524 Nymfen og P525 Rota. 1 miljøskib af Supply-klassen: A561 Gunnar Seidenfaden. 1 miljøskib af Seatruck-klassen: A563 Marie-Miljø. 1 miljøskib af Miljø-klassen: Y341 Miljø 103. 1 Marinehjemmeværnsfartøj af MHV 800-klassen: MHV 813 Baunen. Flådestationens geografiske områder Flådestationen dækker følgende steder: Selve flådestationen i Korsør. Flådedepot Noret. Brændstofdepot ved Søskær Mose. Referencer, kilder og eksterne links Forsvaret: OPLOG KOR Arkiveret 15. april 2009 hos Wayback Machine Forsvaret: Oprettelse af FLS KOR Forsvaret: Organisation i 2. Eskadre Arkiveret 15. februar 2016 hos Wayback Machine
Flådestation Korsør

Flådestation Korsør är en örlogsbas för den danska flottan (danska: Søværnet) i Korsør på västra Själland i Danmark i närheten av Storabältbrons östra landfäste. Basen har cirka 1 000 anställda och är en av de största arbetsgivarna i Slagelse kommun. Bakgrund Basen planerades på 1950-talet som en viktig del av det danska försvarets integrering i Nato och finansierades delvis genom dess infrastrukturprogram. Basens strategiska placering syftade till att kunna stänga in sjöstyrkor från Warszawapakten i Östersjön. Basen togs i drift den 2 maj 1960 och innebar en utspridning av den danska flottans förband som innan dess varit koncentrerade till Holmen inne i Köpenhamn. Senare under 1960-talet togs även Flådestation Frederikshavn på norra Jylland i bruk. Verksamhet I Korsør finns Søværnets Taktiske Stab (STS). Basen är hemmahamn för tre fregatter av Iver Huitfeldt-klass samt sex patrullbåtar av Diana-klass. På basen finns även verkstäder, bränsledepåer samt utrustning för miljöskydd till havs/oljesanering. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Flådestation Korsør, tidigare version. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Flådestation Korsør.﻿
Fløng Kirke

Fløng Kirke er en kirke i Fløng i Høje-Taastrup Kommune. Kirkeskibets langmure er en del af den oprindelige bygning, mens resten kom til senere. Tårnet blev opført i begyndelsen af 1200-tallet. Maleren L.A. Ring malede fire malerier af et motiv fra kirkegården. Noter Referencer Eksterne kilder og henvisninger Fløng Kirke Arkiveret 21. juni 2013 hos Wayback Machine Fløng Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Fløng Kirke Arkiveret 17. oktober 2014 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fløngs kyrka

Fløngs kyrka (danska: Fløng Kirke) är en kyrka som ligger i tätorten Fløng i Høje-Tåstrups kommun väster om Köpenhamn. Kyrkobyggnaden Kyrkans äldsta delar uppfördes under senare delen av 1100-talet. Omkring år 1200 tillkom kyrktornet. På 1400-talet höjdes tornet med 19 meter, ett vapenhus åt norr byggdes och kyrkorummet försågs med kryssvalv. Omkring år 1500 revs det romanska koret i öster och ersattes av nuvarande raka kor med samma bredd som övriga långhuset. Södra vapenhuset i gotisk stil uppfördes någon gång på medeltiden. I sin nuvarande form består kyrkan av ett långhus med rakt kor i öster och torn i väster. Vid långhusets södra sida finns ett vidbyggt vapenhus. I vinkeln mellan tornet och vapenhuset finns ett materialhus som är uppfört i modern tid. Vid långhusets norra sida finns ett vidbyggt kapell som tidigare var vapenhus. Långhuset och tornet har sadeltak som är belagda med rött taktegel och har trappgavlar. Ytterväggarna är vitkalkade bortsett från tornet som är putsat med cement. Inventarier Dopfunten av granit är från 1100-talet. Funten är i romansk stil och saknar uttömningshål. Tidigare hade den ett snidat lock av trä, men numera hänger locket under predikstolen. Predikstolen som utsmyckades 1617 är tillverkad av Brix Snedkers verkstad i Roskilde. Altartavlan är tillverkad 1629 av Roskildemästaren Brix Michgell. Orgeln med 13 stämmor är tillverkad 1992 av Frobenius. Referenser Fløng Kirke hos KortTilKirken.dk Fløng Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Fløngs kyrka.
Fodbygård

Fodbygaard er en gammel sædegård vest for Næstved. Den nævnes første gang i 1272 og ligger i Fodby Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1865 og ombygget i 1879 og genopført i 1941 efter en brand. Fodbygaard Gods er på 350 hektar. Ejere af Fodbygaard (1272-1310) Oluf Lunge (1310-1340) Ole Olufsen Lunge (1340-1370) Jep Olesen Lunge (1370-1536) Roskilde Bispestol (1536-1669) Kronen (1669-1680) Otto Pogwisch (1680-1690) Slægten Pogwisch (1690-1694) Johan Didrik von Wettberg (1694-1695) Jørgen Arenfeldt (1695-1696) Hans Drejer (1696-1701) Jørgen Arenfeldt (1701-1704) Erik Olsen Lygaard (1704-1711) Frederik Schröders (1711-1712) Christine Suur gift Schröders (1712-1723) Wilken Hornemann (1723-1758) Carl Adolph von Plessen (1758-1763) Frederik Christian von Plessen (1763-1771) Det Plessenske Fideicommis (1771-1789) Christian Ludvig Scheel von Plessen (1789-1803) Carl Adolph von Plessen (f. 1747) (1803) Peter Johansen de Neergaard (1803) Severin Stegler (1803-1805) Lars Olsen (1805-1818) Jacob Christian Møller (1818-1835) Niels Lund (1835-1855) Nicolai R. Lund (1855-1863) Otto Reedtz-Thott (1863-1879) Henning Eduard Lage (1879-1886) Holger Reedtz-Thott (1886-1911) Heinrich Ludvig Theodor Bencard (1911-1954) H. E. Pille (1954-1963) Jørgen Wilhelm Ahlefeldt-Laurvig (1963-1966) Arne Randow (1966-1983) Bøje Taagaard Nielsen (1983-2005) Klaus Birger Liljegren Jönsson (2005-2017) Klaus Birger Liljegren Jönsson / Lone Annette Jönsson (2017-2018) Aage Lund (2019-) Claes Lund Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug http://www.landbrugslederen.dk Arkiveret 23. december 2018 hos Wayback Machine
Foldby Kirke

Foldby Kirke ligger i Foldby Sogn, Sabro Herred i det tidligere Århus Amt. Kirken ligger i udkanten af Foldby på et højdedrag lidt vest for den gamle landevej fra Skanderborg til Randers. Kirkebygningen er opført i granitkvadre i romansk stil, oprindeligt med rundbuede døre i både nord og sydsiden og små romanske vinduer og fladt træloft. I senmiddelalderen blev kirken ombygget med tårn i munkesten og et våbenhus ved syddøren. Der blev opført krydshvælvinger i både kor, skib og tårnrum. Hvem der opførte kirken, ved man ikke, men i 1200-tallet kom den under Århus Domkapitel, og efter reformationen blev den krongods, indtil den i 1661 blev overdraget til Mogens Friis og kom med i grevskabet Frijsenborg i 1672. Kirken blev restaureret i slutningen af 1800-tallet og igen i 1986 – 1988. Eksterne kilder og henvisninger Foldby Kirke, folder udgivet af kirken. Carsten Henriksen og Christian Sigumfeldt Foldby Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Foldby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Fole Kirke

Fole Kirke er en middelalderlig kirke i landsbyen Fole ca. 14 km øst for Ribe (Region Syddanmark). Referencer Eksterne kilder og henvisninger Fole Kirke Arkiveret 5. april 2015 hos Wayback Machine på KortTilKirken.dk Fole Kirke Arkiveret 18. oktober 2014 hos Wayback Machine i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Folehavegård

Folehavegård er en proprietærgård beliggende i Lynge-Kronborg Herred, Frederiksborg Amt, Hørsholm Kommune. Gården, hvis hovedbygning er opført i 1760, råder over 43 hektar. I 1900 havde den en størrelse på 16 3/4 tønder hartkorn, 150 tønder land, heraf 148 ager og eng og 2 skov. Hovedbygningen samt lade og staldbygning er fredet. Ejere af Folehavegaard (1759-1786) Conrad von Schindel (1786-1789) Ulrich Lodberg (1789-1791) Johan Leonhard Fix (1791-1794) Jacob Brønnum Scavenius (1794-1798) Frederik Claesson (1798-1821) Paulin-Philippe-Henri de Dompierre de Jonquières (1821-1824) A. Christian Christensen (1824-1834) Johan Frederik Vilhelm Vally (1834-1851) Gottlieb Frederik von Wildenradt (1851-1866) Aron Nathan David (1866-1869) Harald David (1869-1871) Frederik Horsens Block (1871-1879) Carl Christian Brøchner (1879-1895) Wilhelm Dinesen (1895-1932) Ingeborg Westenholz, gift Dinesen (1932-1958) Ellen Dinesen, gift Dahl (1958-2000) Anne Dinesen, gift Kopp (2000-2010) Anders Kopp / Henrik Kopp / Niels Kopp (2010-) Michael Lunøe / Lotte Lunøe Bønnelycke Kilder J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Fonnesbæk Kirke

Fonnesbæk Kirke er en folkekirke beliggende i Ikast, Ikast-Brande Kommune, Viborg Stift. Kirken er tegnet af arkitekt Ove Neumann og indviet den 20. november 1994. Første barn døbes på indvielsesdagen, Henriette Kirkedal Lund Petersen af sognepræst Torben Pedersen De to Himmelstiger, som er kirkens særlige vartegn er tegnet af Niels Guttormsen. Stigerne skal lede tankerne hen på den bibelske beretning om Jakob, der i en drøm så engle gå op og ned ad en himmelstige. Den øverste stige er en omvendt stige med et kors på toppen, som et symbol på hvordan Gud kommer til mennesker gennem Jesu død og opstandelse. Fonnesbæk kirke er både kirkerum, menighedssal, undervisningslokaler og kontorer under samme tag. Eksterne kilder og henvisninger Fonnesbæk Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Fonnesbæk Kirke hos KortTilKirken.dk