NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gødvad Kirke

Gødvad Kirke er en kirke der ligger i Gødvad Sogn i den nordlige udkant af Silkeborg; Den ligger i det tidligere Hids Herred, Viborg Amt, nu Silkeborg Kommune. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel, formodentlig omkring 1150. Begge retkantede døre er bevaret, syddøren i brug, norddøren tilmuret, i norddørens blænding er indsat en tympanon med flettet kors i midten flankeret af to små kors indskrevet i cirkler, denne tympanon muligvis fra en tidligere præstedør. I østmuren og nordmuren ses oprindelige romanske vinduer. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid. I tårnets murværk er indsat en korbuekragsten med rankeslyng og løve. Skibet har bjælkeloft, koret fik indbygget krydshvælv i sengotisk tid. I triumfvæggen mod syd ses en åbning, som formodentlig har været benyttet som prædikestol i middelalderen, ved åbningen ses kalkmalerier, tre kroner og et viekors. I tårnbuen ses en kalkmalet stjerne og et viekors. Altertavlen i renæssance er fra omkring 1620, den er nært beslægtet med tavlen i Lemming. Prædikestolen er fra 1603. På degnestolen ses våben for århusbispen Niels Clausen (død 1531). Den romanske døbefont af granit har to par dobbeltløver med fælles hoved i lavt relief, på den firkantede fod ses fire kravlende dyr med parvis fælles hoved i lavt relief og med tydelige dobbeltkonturer. Eksterne kilder og henvisninger Gødvad Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Gødvad Kirke hos KortTilKirken.dk
Gøhlmanns Vandtårn

Gøhlmanns Vandtårn, Gøhlmannstårnet eller Vandtårnet på Gøhlmannsvej er et vandtårn opført i 1916 beliggende på Gøhlmannsvej i Kolding. Vandtårnet er opkaldt efter Peter Jørgen Gøhlmann, der var en betydningsfuld erhvervsdrivende i Kolding gennem mange år.Tårnet er tegnet af Andreas Thomsen Hagerup, som senere tegnede to andre vandtårn for Kolding Kommune, men var en kopi af et vandtårn i Nykøbing Falster opført i 1908-9. Tårnet ejes nu af TRE-FOR, som i april 2008 fejrede Verdens Vanddag ved at give besøgende adgang til tårnet. Arkitektur Tårnet er ottekantet og opført i røde teglsten som en kopi af Vandtårnet i Nykøbing Falster, hvorfor kommunen blev stævnet af Nykøbing Falster Kommune. Tårnet på Falster var dog opført i jernbeton. Til tårnets udsigtsplatform er der 116 trin og tårnet er prydet med et lanternespir. Referencer Eksterne henvisninger Se dette vandtårn og andre i Kolding Arkiveret 11. juni 2011 hos Wayback Machine på Skånska Vattentornssällskapet
Gørding Kirke

Gørding Kirke er en lutheransk kirke som ligger nord for Gørding by, ca. 21 kilometer øst for Esbjerg (Region Syddanmark). Klokker Før 1528 havde kirken to klokker. Den ene er fra ca. 1350. Den anden kendes der ikke noget til, idet kong Frederik I fik rigsrådets godkendelse til at indsamle klokken til brug for at bygge kanoner. I 1970 fik kirken skænket klokke nummer to. Den bærer inskriptionen: "Jeg skænkedes af Aksel Emil Petersen, sognepræst i Gørding 1947-63, støbt 1969". Og tillige: "Guds nåde er så rigt et væld, som gav i gry og kvæld de bange sjæle trøsten". samt: "Vågn op, nu dæmrer det i østen” Døbefont Døbefonten er af granit og fra den romanske tid. Døbefonten havde i begyndelsen sin plads ved indgangsdøren mod syd. I dag står den centralt placeret i kirkerummet. Altertavle Sengotisk skabsaltertavle fra o. 1500. Renoveret o. 1732. Motiverne er de klassiske motiver fra 1700 tallet: Nadverindstiftelsen, Getsamenekampen, Opstandelsen og Himmelfarten. Prædikestol Fra 1622 og skænket af "Fruen på Varhogård", Margrete Krag af Jylland. På prædikestolens lydhimmel ser man Margrete Krags våbenskjold med netop kragen som symbol, og årstallet 1622. Prædikestolen er udsmykket med 5 relieffer med scener fra Jesu barndom og ungdom. 1. Adam og Eva ved Kundskabens træ 2. Bebudelsen 3. Jesu fødsel 4. Jesu omskærelse 5. Jesu dåb Krucifiks Omkring 1250 fik kirken et krucifiks, der er yderst sjældent. Det har hængt i korbuen, lige over døbefonten, men hænger i dag på væggen på kirkens nordside. Krucifikset er som skrevet overordentlig sjælden. Der findes (oplyser Nationalmuseet) kun to af slagsen i hele den kristne verden. Det særlige er, at krucifikset er en blanding af gotisk og romansk kirkekunst. I den romanske tid (o.år 1200) ses den sejrende Kristus med guldkrone og en rank symmetrisk holdning. I den gotiske tid (o.år 1300) ses den lidende Kristus med tornekrone og en asymmetrisk "lidende" holdning. Krucifikset i Gørding kirke er en blanding af de to stilarter: Den lidende Kristus med guldkrone! Ved korset er der desuden figurer, af Jesu mor, og disciplen Johannes. Orgel Manual I : Principal 8’, Spidsgamba 8’ , Oktav 4’ , Mixtur III. Manual II : Gedakt 8’ , Rørfløjte 4’ , Gemshorn 2’. Fælles for Manualerne : Quintatøn 8’ , Oktav 2’ , Sesquialtera II. Pedal : Subbas 16’ , Fagot 8’ (2009) Klaviaturomfang : C-f3 / C-d1 Koblinger : I+II I+II16’ P+I P+II Kanaltremulant Faltebælg manualværk (genbrug) Regulatorbælg pedalværk Ligesvævende temperering Orglet bygget af Marcussen&søn i 1941 som et pneumatisk instrument, blev i 2009 ombygget af A.H.R. til et helmekanisk orgel. Klanggods og intonation er stort set urørt. Eksterne kilder og henvisninger Gørding Kirke på KortTilKirken.dk Gørding Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Gørding kirkes hjemmeside
Gørløse Kirke

Gørløse Kirke er en kirke i Gørløse Sogn i Hillerød Kommune. Kirken er af teglsten og består af senromansk kor og skib, gotisk våbenhus og et tårn fra slutningen af 1500-tallet. Stærkt restaureret. Kalkmalerierne på skibets sydlige væg blev afdækket i 1898, men senere igennem tildækket. Altertavlen er fra 1654 og er skåret af slotssnedker Claus Gabriel fra Frederiksborg Slot. På alteret står to store messingstager, som er skænket til kirken af Københavns borgmester, Hans Nansen, i 1696. I kirken findes et epitafiemaleri fra 1651 der forestiller præsten Søren Olufsen og hustru. Eksterne kilder og henvisninger Trap Danmark bind III: Frederiksborg Amt. Gørløse Kirke hos KortTilKirken.dk Gørløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Eventyrhaven

Eventyrhaven er en park i det centrale Odense tæt ved Odense Domkirke, Rådhuset og Flakhaven. Parken er på 2,8 ha og er med gennemløb af Odense Å, dens broer og hyggekroge et meget benyttet fritidsområde for byens indbyggere. Parken er anlagt i første halvdel af 1940'erne, efter at Odense Kommune i 1942 overtog den private have fra Læseforeningen. Området blev oprindeligt omlagt af arkitekterne C.Th. Sørensen, Bent Helweg-Møller samt P. Wad, men har siden undergået små ændringer. Parken har tidligere officielt haft navnet H.C. Andersen Haven. I dag benyttes dette navn dog i stedet om haven ved H.C. Andersens Hus. Kilder og Eksterne henvisninger Odense Kommune – Parker Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine
Nobia Denmark

Nobia Denmark A/S eller HTH Køkkener er en dansk producent af køkkener, der er ejet af svenske Nobia. Virksomheden har hovedsæde i Ølgod, omsætter for 1,48 mia. kr. og beskæftiger 840 ansatte (2008). Det har siden 1996 været ejet af det svenske firma Nobia, som også ejer Invita og Uno Form. HTH producerer køkkener på fabrikken i Ølgod. Historie HTH blev grundlagt af brødrene Hans Henning og Tonny Haahr i 1966. Navnet refererer til brødrenes initialer: Henning Tonny Haahr. HTH driver i dag tre fabrikker: i Ølgod, Farsø og Bjerringbro – samt 130 butikker i 12 lande. En del drives på franchisebasis, mens resten ejes af HTH. Særligt selskabets fokus på gør-det-selv-køkkener har i de senere år øget omsætningen markant. Butikkerne hedder i dag HTH GO eller HTH Gør-Det-Selv. Administrerende direktør fra 2008 - 2011 var Henrik Karup Jørgensen. Administrerende direktør er Rune Stephansen. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside http://www.hth.dk/presse/presseoversigt/2016/februar/rune-stephansen-udnavnt-til-administrerende-direktor-af-nobia-danmark/ Arkiveret 13. oktober 2016 hos Wayback Machine
Haarby Kirke

Haarby Kirke er en kirke i Haarby på Fyn. Den stammer som de fleste danske landsbykirker fra den store kirkebygningstid 1150–1250, men det nøjagtige årstal kendes ikke. Man antager, at der har været kirke på stedet tidligere, idet man har fundet rester af træværk under fundamentet ved koret. På grund af mangel og tilbygninger er det kun skibet og koret, der er tilbage af den oprindelige kirke. Store restaureringsarbejder i nyere tid har fundet sted i 1856, 1938 og senest i 1975-76. Haarby kirke er bl.a. kendt for at være Fyns største landsbykirke. Siden 1982 har Pastor Svend A. Jacobsen (f. 1947) (Hårby Sogn) bl.a. givet gudstjenester i denne kirke. Under Hårby kirke er Rigsmarsk Anders Bille stedt til hvile. Referencer Eksterne henvisninger Hårby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Hårby Kirke hos KortTilKirken.dk Kirkens beskrivelse hos Trap, Kongeriget Danmark, 3. udg.,3. bind (hos runeberg.org)
Hadsund Bank

Hadsund Bank blev stiftet som aktieselskab i 1905, men fik først i 1915 egne lokaler i den nybarokke bankbygning tegnet af arkitekt Morten Skøt. Bygningen havde oprindelig hovedfacade til Brogade, men da den nye Hadsundbro blev bygget et stykke øst for den gamle Hadsundbro, mistede Brogade sin betydning som hovedfærdselsåre, og hovedindgangen blev derfor flyttet til Bankpladsen. Hadsund Bank gik i betalingsstandsning i 1931, men der har lige siden været bankvirksomhed i bygningen, for Hadsund Bank blev overtaget af Aalborg Diskontobank. 1968 fusionerede Hadsund-afdelingen af Aalborg Diskontobank med Provinsbanken. I 1990 indgik Provinsbanken i Danske Bank. Efter 23 år valgte Danske Bank at lukke afdelingen den 8. november 2013, for at udvide afdelingen i Hobro. I april 2014 flytter Jutlander Bank fra Storegade, og ned i Hadsund Bank-bygningen. Bygningens vinduer er ikke originale. Bygningen er vurderet til at have en høj bevaringsværdi. For at fastholde og styrke bygningens værdi er der lavet bestemmelser om, at bygningen ikke må ombygges eller på anden måde ændre udseende uden kommunens tilladelse. Bankpladsen På Bankpladsen, der er et af Hadsunds gamle torve, findes en lille brønd med Anders Bundgaards skulptur forestillende en odder. Skulpturen er skænket i 1958 af Diskontobanken. Bygningens anvendelse Galleri Kilder
The Museum Society of Hadsund

The Museum Society of Hadsund (Danish: Hadsund Egnssamling) is a cultural history museum in Hadsund, Denmark. During 1962, a museum association was established. The museum was inaugurated on October 2, 1962. During 1967, the exhibition moved from Sprøtehuset to Vestergade. On October 2, 1967, the new museum was inaugurated. Since 2004 it has been part of North Jutland Historical Museum. References External links Nordjyllands Historiske Museum website
Hadsund Politigård (bygning)

Hadsund Politigård eller Hadsund Gamle Politigård blev opført i 1919, tegnet af arkitekt Morten Skøt, som resultat af mange års arbejde for at få Politiet til Hadsund. Bygningen blev officielt fraflyttet den 31. december 2007. De sidste to lejere, motorkontoret og politiet, fik nye adresser. Motorkontoret nedlagdes, mens politiet flyttede ned på Hadsund Rådhus. Bygningen blev i 2008 indstillet til fredning. I maj 2010 blev den udpeget til at have en meget høj bevaringsværdig. Kulturarvsstyrelsen finder, at bygningen har særlige kulturhistoriske og arkitektoniske værdier, der kan begrunde en udpegning som bevaringsværdig. Hadsund Politigård er en gedigen administrationsbygning, opført med tanke på at hæve det arkitektoniske niveau i byen. Den reserverede tilbagetrækning fra fortovslinien og den aksiale, pompøse indgangsdør tjener til at understrege dette. Bygningen er en vigtig brik i Hadsunds historie og byens overgang fra ladeplads til by. Kulturarvsstyrelsen kan anbefale, at der drages omsorg for, at de eksisterende vinduer og døre bevares. Historie Den 1. november 1919 kunne man indvie arkitekt Morten Kristian Skøts politistation i Tinggade. Bygningen var indrettet med tingstue, dommerværelse, kontorer, vagtstue og celler i stueetagen, medens der på 1. sal var indrettet tjenestebolig for politimesteren med herreværelse, dagligstue, spisestue, to soveværelser, gæsteværelse, pigeværelse, badeværelse og køkken med spisekammer. Det havde været dyrt at bygge politistationen, men Skelund-Visborg Kommune havde da også i juni 1919 fået amtets tilladelse til optagelse af et lån på 78.000 kr. til opførelse af politigården. Eksterne henvisninger Lise Andersen, Erling Gammelmark og Heino Wessel Hansen, Hadsund – en by bliver til, Hadsund Egns Museum 2004. ISBN 87-988211-1-3 Hadsund – fra ladested til industriby, af Vibeke Foltmann m.fl., udgivet af Sparekassen Hadsund 1983, ISBN 87-982081-2-8 Aase M. Pedersen Livet omkring en bro, Hadsund Bogtrykkerri/Offset Aps. ISBN 87-981494-2-3 Lise Andersen Foreningsliv i Hadsund 1884-1994, udgivet af Hadsund Håndværker og Borgerforening 1994. ISBN 87-984925-0-0 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2010, december 2010. ISBN 978-87-92166-10-4 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2011, november 2011. ISBN 978-87-993817-3-9 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2012, november 2012. ISBN 978-87-995524-6-7 Galleri Kilder
Hadsund Posthus

Hadsund Posthus eller Hadsund Distributionscenter er et postdistributionscenter på Himmerlandsgade i Hadsund. Tidligere var det også et posthus. Alt postomdeling i 9560 Hadsund, 9550 Mariager og 8970 Havndal foregår med udgangspunkt fra Hadsund Posthus. Den 13. marts 2007 lukkede postekspeditionen i posthuset, og personalet blev virksomhedsoverdraget til en nyindrettet postbutik i SuperBrugsen på Himmerlandsgade. Det skyldtes flere års fald i posthusets omsætning. Den 26. november 2014 åbnede Post Danmark endnu en postbutik i Hadsund, denne gang i Bog & idé på Storegade. Det skyldes den stigene nethandel. Postbygningen er på 1000 kvadratmeter og bygget i gule teglsten med facade i aluminium og hærdet glas, Posthuset blev bygget i 1971 og blev indviet af borgmester Tage Jespersen og daværende postmester O. H, Nedergård Jensen i september 1971. Byggeriet kostede 1,7 millioner DKK. Posthuset har distributionscenter, postomdeling og pakkebokse, beskæftiger i alt 35 ansatte. Hadsund Posthus blev 1. september 2015 købt af SuperBrugsen i Hadsund. Dog fortsætter Post Danmark med at være i bygningen som lejere. Hadsunds første postkontor Det første postkontor blev oprettet i 1873 hos en købmand i Storegade 12, men da Hadsund Nord Station blev indviet i 1900 flyttede postkontoret dertil. Dog kun kortvarigt, for allerrede i 1906 flyttede postkontoret op på Torvet i det dengang nye posthus. Hadsunds første posthus Hadsunds første posthus lå på Torvet i Hadsund, det blev bygget og taget i brug 1906. Posthuset blev brugt til efteråret 1967 da det nye og meget større posthus stod færdig på Himmerlandsgade 10. Det gamle posthus på torvet blev i 1968 indrettet som diskotek i overtagen, og børnehave i bunden. Bygningen blev nedrevet i 2000. Et par måneder efter nedrivningen påbegyndte Lejerbo et nyt byggeri der blev opført der hvor posthuset og Hadsund Bryggeri havde ligget. De nye lejligheder i 3 etager fik facade ud til Torvet og gaden Torvet ligesom posthuset havde. I dag er der intet tilbage af det gamle posthus eller ølbryggeri. Litteratur Lise Andersen, Erling Gammelmark og Heino Wessel Hansen, Hadsund – en by bliver til, Hadsund Egns Museum 2004. ISBN 87-988211-1-3 Hadsund – fra ladested til industriby, af Vibeke Foltmann m.fl., udgivet af Sparekassen Hadsund 1983, ISBN 87-982081-2-8 Aase M. Pedersen Livet omkring en bro, Hadsund Bogtrykkerri/Offset Aps. ISBN 87-981494-2-3 Lise Andersen Foreningsliv i Hadsund 1884-1994, udgivet af Hadsund Håndværker og Borgerforening 1994. ISBN 87-984925-0-0 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2010, december 2010. ISBN 978-87-92166-10-4 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2011, november 2011. ISBN 978-87-993817-3-9 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2012, november 2012. ISBN 978-87-995524-6-7 Henrik Bugge Mortensen, Danmarks Smukkeste Fjord, 1995. ISBN 87-985227-0-1 Henrik Bugge Mortensen, Danmarks Smukkeste Fjord 2, 2000. ISBN 87-90838-02-5 Henrik Bugge Mortensen, På Strejftog I Himmerland , 1996. ISBN 87-985227-4-4 Galleri Kilder
Hadsund KulturCenter

Das Hadsund KulturCenter (deutsch: Kulturzentrum Hadsund) ist ein kulturelles Zentrum in Hadsund. Das Zentrum befindet sich in der ehemaligen Schule aus dem Jahre 1900. Konzerte Hadsunds skolorkester Big Fat Snake Big Fat Snake Carsten Bang Søs Fenger Nina Forsberg Sascha Dupont Alex Nyborg Madsen Ivan Pedersen Erann DD Michael Learns to Rock Johnny Madsen Lis Sørensen Weblinks Webpräsenz des Hadsund KulturCenters Hadsundbio.dk Mariagerfjordbibliotekerne.dk Einzelnachweise
Hadsund Rådhus

Hadsund Rådhus er det største af Mariagerfjord Kommunes i alt 4 rådhus bygninger. Rådhuset huser en række større administrationer som borgerservice, ældre, sundhed, handicap samt center for økonomi og personale. Mariagerfjords eneste byrådssal er placeret på Hadsund Rådhus. 123 ansatte har deres daglige gang i den 3.721 kvm store rådhusbygning. Rådhuset blev bygget i 1968. Indtil 2007 var rådhuset hovedsæde for Hadsund Kommune. Ved strukturreformen i 2007 indgik Hadsund Kommune i Mariagerfjord Kommune sammen med Hobro Kommune, Arden Kommune og Mariager Kommune. I den gamle Hadsund Kommune var der 80 ansatte på rådhuset, Mariagerfjord Kommune har i dag 120 ansatte på rådhuset. I perioden 2008-2017 holdt nærpolitiet til på rådhuset. Ved en ny struktur ved Nordjyllands Politi 1. maj 2017 blev nærpolitiet i Hadsund nedlagt. Foran råhuset står Jun-Ichi inoues skulptur vækst som er skænket til Hadsund Kommune af Hope 1979. Kilder Eksterne henvisninger Arne Lybech, Hadsund Bogen 2011, november 2011. ISBN 978-87-993817-3-9 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2012, november 2012. ISBN 978-87-995524-6-7
Hadsund Skole

Hadsund Skole er en folkeskole beliggende i Hadsund i Mariagerfjord Kommune. Skolen har klasser fra børnehaveklasse til niende klasse med 750 elever fordelt på 28 klasser, og næsten 100 ansatte. Skolen er på 6000 kvadratmeter og blev indviet den 5. januar 2005. Skolen er en afdelingsopdelt skole, og hver afdeling har egen afdelingsleder. Klasselokalerne i udskolingsafdelingen har døre direkte ind til naboklassen, hvilket muliggør samarbejde med elever og lærere fra naboklassen i undervisningen. I alle klasselokaler er der interaktive tavler og trådløs IT-dækning til elevernes computere. Skolen har tilhørende svømmehal og idrætshal. Skolen omfatter i alt ca. 11.200 m² etageareal, heraf 9.800 m² folkeskole, 1.000 m² svømmehal og 400 m² idrætsfaciliteter. Den gamle skole i Hadsund lå på Kirkegade ved siden af byens kirke. Den rummede også svømmehal, men den er i dag blevet omdannet til en biograf. Den gamle skole blev i løbet af 2006 omdannet til Hadsund KulturCenter. Det blev indviet den 17. november 2006. Ekstern henvisning Hadsund Skoles hjemmeside Arkiveret 28. april 2014 hos Wayback Machine Hadsund Svømmehals hjemmeside Arkiveret 12. februar 2013 hos Wayback Machine Kilder
Hadsund Vandtårn

Hadsund Vandtårn, som ligger på adressen Vandværksvej 17 i Hadsund, blev bygget i 1896. Vandværket stillede i 1921 en grund til rådighed til et sprøjtehus ved vandtårnet. I dag er hverken vandtårnet eller sprøjtehuset i brug til deres oprindelige formål. Hadsund Vandværks historie Udspillet til et vandværk i Hadsund kom fra Hadsund Håndværkerforening. En gruppe medlemmer af foreningen lavede det forberedende arbejde, og de havde tegnet de første 31 interessenter, indkaldte de den 19. marts 1896 til en skiftende generalforsamling. Den første bestyrelse kom til at bestå af 5 personer, Jens Madsen blev foreningens første formand, den første opgave blev at skaffe et lån på 9.000 kr. Værket blev fremstillet af entreprenør og fabrikant Buass i Aalborg; og i løbet af sommeren 1896 blev vandtårnet bygget. Man undgik dog ikke problemer. Beholderen var utæt, og det var nødvendigt at mure en sten på højkant indvendigt i beholderen. Referencer
Hagenskov

Hagenskov er en herregård lidt syd for Ebberup på Sydvestfyn. Den var oprindeligt en middelalderborg og er nævnt som krongods i 1251. Senere har godset flere gange været ejet af Kronen eller staten. Især tilbragte kronprins Frederik (VII) en del af sin ungdom her, mens han var guvernør over Fyn. Godset ligger i Sønderby Sogn i det tidligere Båg Herred. Hovedbygningen fra 1776 var arkitekten G.E. Rosenbergs hovedværk. Hagenskov var indtil 1662, hvor det blev omdannet til Assens Amt, et kongeligt len. I 1259 var der strid mellem konge og kirke, og kong Christoffer 1. tog den opsætsige ærkebiskop Jakob Erlandsen til fange og førte ham til Hagenskov iført narrehue og siddende baglæns på hesten. Jakob Erlandsen blev anbragt i fangehullet på Hagenskov, som er det eneste bevarede af den oprindelige middelalderborg, men han sad her kun i få måneder, indtil kong Christoffer I døde, hvorefter Jakob Erlandsen blev sluppet fri. Det gamle slot, der brændte i 1741 lå på et voldsted nær det nuværende slot, som er opført 1774-76 i nyklassicistisk stil. Fra 1667 til 1962 hed gården Frederiksgave. Hagenskov ejes af slægten Schall Holberg. Hagenskov Gods er på 290 hektar med Vintergården og Aagaarden Ejere af Hagenskov (1251-1263) Kronen (1263-1278) Albrecht af Brunsvig (1278-1300) Kronen (1300-1336) Greve Gert (1336-1350) Ditlev af Wensin (1350-1360) Ditlev af Wensin / Otto af Wensin (1360-1396) Benedict von Ahlefeldt (1396-1667) Kronen (1667-1670) Niels Banner (1670-1693) Christian Banner (1693-1707) Mette von der Kuhla gift Banner (1707-1719) Frantz Joachim von Dewitz (1719-1723) Joachim Diderich von Dewitz (1723-1729) Clarelia Reventlow gift von Dewitz (1729-1765) Frantz Joachim von Dewitz (1765-1766) Friderich Wilhelm Otto (1766-1767) Friderich Wilhelm Ottos dødsbo (1767-1804) Niels Ryberg (1804-1824) Johan Christian Ryberg (1824-1854) Staten (1854-1882) Carl Wilhelm Adam Sigismund lensgreve von Wedell (1882-1927) Carl Wilhelm Adam Sigismund lensgreve von Wedells Familiestiftelse (1927-1942) Julius Carl Hannibal lensgreve von Wedell (1942-1954) Konsul TH. Andersen (1954-1977) Preben Caroc Claus Schall Holberg (1977-2005) Britta Schall Holberg gift Hansen (2005-2009) Britta Schall Holberg / Jacob Caroc Claus Schall Holberg (I/S) (2009-) Jacob Caroc Claus Schall Holberg Kilder Eksterne henvisninger Hagenskov - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 14. februar 2017 hos Wayback Machine
Hagenskov

Hagenskov är ett gods i Assens kommun på ön Fyn i Danmark. Under medeltiden fanns en borg på platsen och 1251 nämns det som kronogods. Godset har haft flera ägare och kronprins Fredrik VII bodde här när han var guvernör över Fyn. Hagenskov var en kunglig förläning som blev till Assens amt 1662. Fredrik III skänkte 1667 Hagenskov till Niels Ottesen Banner som ändrade godsets namn till Frederiksgave. 1741 brann slottet ned och några år senare övertogs godset av grosshandlare Niels Ryberg. 1776–1776 låter han bygga den nuvarande huvudbyggnaden i nyklassisk stil, som har ritats av arkitekt G. E. Rosenberg. Godset, som återfick sitt gamla namn 1962, ägs av familjen Schall Holberg. Ägorna uppgår till 290 hektar. Källor