Краљевски нови трг

Краљевски нови трг је трг у Копенхагену, у Данској, смештен у центру на крају пешачке улице Строгет. Највећи је трг у граду, основао га је Кристијан V 1670. године са циљем проширења утврђеног града. У његовом средишту се налази краљева коњичка статуа. Центар града је на овај начин померен из средњовековног подручја око старог трга, у то време блатњаве средњовековне пијаце, на калдрмисани нови трг са баштенским комплексом. Краљева инспирација потиче из Париза с почетка 17. века. Важне зграде окренуте ка тргу укључују Краљевско данско позориште из 1874. године, палату Шарлотенборг из 1671. године (сада Краљевска данска академија ликовних уметности), палату Тот из 1683. године (сада Француска амбасада), хотел Д'Англетер и робну кућу Магазин севера. Историја Нови Копенхаген Почетком 17. века, подручје које ће касније постати Краљевски нови трг налазило се изван утврђења Копенхагена, јер се источни део бедема протезао дуж западне ивице данашњег трга, са источном градском капијом која се налазила на крају улице Естергаде. Испред капије, таласасти терен се пружао према мору. Део амбициозних планова Кристијана IV био је да ојача Копенхаген као регионални центар и да удвостручи површину утврђеног града, па је 1606. године стекао 200 хектара земље изван источне капије. Да би заштитио нови градски округ, назван Нови Копенхаген (дан. Ny København) или Град Свете Ане (дан. Sankt Annæ By), започео је изградњу редута, Поста Свете Ане (дан. Sankt Annæ Skanse), на месту које ће касније постати цитадела. Године 1627. на том месту је додата царинарница. Почетком 1640-их стари зид је потпуно напуштен у корист нових бедема даље на северу, а локација новог краљевог трга, одређена је 1647. године изградњом улице. Према генералном плану који је израдио инжењер утврђивања Аксел Урупс, нови трг је требало да буде повезан са морем каналом. Стварање трга У то време, за време владавине Фредерика III, локалитет је био хаотичан, са остацима старих бедема и гомилама смећа, готово непроходан када би га влажно време претворило у блатњаву мочвару. Убрзо након што је Кристијан V крунисан 1670. године, одлучио је да поравна и калдрмише трг. Ова одлука је донета углавном из војних разлога, а његов стратешки положај са готово истом удаљеношћу од свих тачака дуж градских бедема чинио га је веома погодним као централни трг за узбуну. Истовремено, трг је требало да служи као „place royale“ (краљевско место) инспирисано Француском. Ране зграде Земљиште око новог трга је подељено међу заинтересованим богатим грађанима. Зграде окренуте ка тргу морале су бити са најмање два спрата и испуњавати одређене стандарде. Улрик Фредерик Гилденлеве, полубрат Кристијана V, завршио је своју вилу Гилденлеве на тргу средином 1780-их. Адмирал Хенрик Бјелке је изградио још једну градску вилу на тргу 1670-их, у власништву Улрика Адолфа фон Холштајна од 1721, од када је била позната као вила Холштајн (дански: Holsteins Palæ). Вила Јуел је завршена за морнаричког официра Нилса Јуела 1683. године. Карл Кристијан фон Грам је такође био власник градске виле на тргу. Године 1688, отворен је барокни баштенски комплекс са дрвећем и позлаћеном коњичком статуом Кристијана V у његовом центру. Године 1747, Фредерик V је обновио цео трг као војно место за вежбе и церемоније краљевих трупа до 1908. године. Карактеристике Коњичка статуа Коњаничку статуу Кристијана V створио је француски вајар Абрахам-Сезар Ламуре. Датира из 1688. године и најстарија је коњаничка статуа у Скандинавији. Првобитно направљена од позлаћеног олова, преливена је у бронзу 1939. године. Директно инспирисана коњичком статуом Луја XIII подигнутом у центру Трга Воже у Паризу 1639. године, приказује краља обученог као римског цара са шлемом украшеним ловоровим венцем. У подножју постоља, Ламуре је поставио четири алегоријске статуе. Окренуте ка палати Шарлотенборг стоје фигуре Минерве и Александра Великог, које представљају разборитост и храброст, док се на супротној страни налазе статуе Херкула и Артемисије, персонификације снаге и части. Иако је Ламуре приказао коња у касачком ходу, инспирисан коњем Марка Аурелија на Капитолинском брду, дизајн је изазвао озбиљне проблеме због меког метала који је коришћен за одливење. Конструкција је стога морала бити ојачана, а Ламуре је представио фигуру голог мушкарца згрченог испод коњског копита, персонификујући завист, али истовремено пружајући подршку за ногу коња као најслабију тачку статуе. Међутим, током векова проблеми са статуом су се настављали, посебно са предњом левом ногом коња, и коначно је професор Ејнар Утзон-Франк из Данске академије ликовних уметности добио задатак да поново излије статуу у бронзи. То се дешавало од 1939. до 1942. године, а нови одливак је свечано откривен 22. маја 1946. године. Баштенски комплекс Кринсен је стари облик данске речи Krans, што значи круг или венац. То је елиптични партер који окружује статуу Кристијана V. Елипса је била омиљени геометријски облик у то време, очигледан пример је елиптични образац у поплочавању око статуе Марка Аурелија на тргу Капитола у Риму. Около су засађена два реда дрвећа. Године 1711, баштенски комплекс је преуређен, а пре него што је напуштен 1747. године, башта је уклоњена како би се направио простор за војне вежбе, при чему су нека стабла потпуно ископана; остављајући само коњичку статуу. Нека стабла су ископана и поново искоришћена за успостављање Источне авеније. Нови редови брестова засађени су око статуе 1855–1856, али до 1998. године су умирали од болести и уклоњени. Године 2001, 80 липа је засађено као део велике реконструкције трга. Стари киоск На тргу се налази стари киоск и телефонска говорница из 1913. године. Изграђена је у барокном стилу са кровом обложеним бакром и ручно резбареним орнаментима. Такође је нудила прву јавну телефонску везу у Копенхагену, одакле је било могуће позивати сваког дана осим недеље од 10 до 20 часова. Данас се у њој налази мали кафић са услугом на отвореном. Околне зграде Палата Шарлотенборг, изграђена између 1672. и 1683. године, најстарија је зграда на тргу. Данас је ту смештена Краљевска данска академија ликовних уметности, као и изложбени простор. Кућа Харсдорф (бр. 3-5) је изграђена 1780. године по пројекту Каспара Фредерика Харсдорфа. Фасада зграде требало је да послужи као модел многим мајсторима градитељима тог времена који су имали мало или нимало академског образовања. Садашња зграда Краљевског данског позоришта (бр. 1) изграђена је од 1872. до 1874. године и пројектовао ју је Вилхелм Далеруп. Њено проширење у стилу сецесије из 1931. године које се протеже дуж улице, изграђено је и као продужетак позоришта и као нови дом за Дански радио. Тотова вила (бр. 4) датира из 1683. године и сада је дом француске амбасаде. Број 8 је изграђен за компанију Maersk. Кућа Лихме (бр. 18) је из 1787. године. Хотел Д'Англетер (број 34) је један од најстаријих и најпрестижнијих хотела у Копенхагену. Садашња зграда је из 1874. године. Изложбени простор на отвореном Трг се често користи као изложбени простор на отвореном, посебно за изложбе фотографија. Клизалиште Зими се поставља кружно клизалиште од 2.200 м2. Клизање је бесплатно, а доступно је и изнајмљивање клизаљки. Прослава матуре средњошколаца По старој традицији, матуранти средњих школа из области Копенхагена, када дипломирају у јуну, долазе на трг аутобусима, камионима или коњским запрегама да плешу и трче по кругу, бацајући своје матурске капе у ваздух, прослављајући своју диплому. Референце Литература Hartmann, Sys; Hartmann, Godfred (1988). „Bind 5: Kgs. Nytorv, Rosenborg og Nyboder”. Ур.: Bramsen, Bo. København, før og nu - og aldrig (на језику: дански). Copenhagen: Forlaget Palle Fogtdal. ISBN 87-7248-033-5.