NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Divadlo Rønne

Divadlo Rønne, také známé jako Bornholmské divadlo, se nachází ve městě Rønne na ostrově Bornholm v Dánsku. Jeho sídlem je historický dům z roku 1783, v roce 1823 rozšířený o divadelní prostory, čímž se stal nejstarším provinčním divadlem v zemi. Divadlo pravidelně hostí amatérská představení, operní produkce a kabarety. Budova je od roku 1938 je památkově chráněna. V roce 2001 prošla významnou rekonstrukcí, během níž byl vybudován foyer a instalována nová sedadla, takže hlediště pojme 302 diváků. Divadlo každoročně navštíví přibližně 25 000 lidí. Historie Historie divadla sahá do roku 1818, kdy tři mladí lidé z Bornholmu přišli s nápadem přeměnit tehdejší karnevalové maškary ve skutečná divadelní představení. Dne 2. února 1818 byly v sále paní Wolffsenové na karnevalové pondělí uvedeny scény z díla Ludviga Holberga Jean de France. Úspěch vedl k založení divadelního souboru Ei Blot til Lyst 4. dubna téhož roku. Na podporu projektu se vybralo 4444 dánských tolarů, za které soubor v dnešní Teaterstræde postavil divadlo. Prvním představením byla hra Augusta Kotzebuea Špatná nálada (De onde Luner), premiérovaná 29. listopadu 1823. Navzdory různým opravám a přestavbám, kterými divadelní budova prošla, zůstalo samotné jeviště beze změn až do současnosti. Bornholmské divadlo se stalo významným dějištěm kulturních událostí a je aktivně podporováno místní samosprávou. Současnost Bornholmské divadlo je regionální divadelní instituce, která nejen uvádí vlastní produkce, ale také hostí představení jiných divadelních souborů. Významnou každoroční událostí je Bornholmská revue. Divadlo pořádá oblíbená letní představení a ve spolupráci s Bornholmskou divadelní školou také nabízí místním dětem prostor, ve kterém se mohou seznámit s divadelním uměním. Finančně divadlo podporuje krajský úřad Bornholm. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rønne Theater na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Divadlo Rønne na Wikimedia Commons
Rønne Theater

Rønne Theater er en teaterbygning på hjørnet af Teaterstræde og Østergade i Rønne på Bornholm, der blev opført i 1823. Bygningen er spillested for egnsteateret Bornholms Teater, for amatørscener samt opera- og revyforestillinger. Rønne Theater er det ældste fungerende teater i Danmark, der ligger på sit oprindelige sted og stadig bruges som teater. Bygningen blev fredet i 1938. "Rønne Theaters Venner" har støttet ombygninger, stole i cafeen, og lyd- og ventilationsanlæg i salen. Indgangen er flyttet fra Teaterstræde til Østergade. Teatret har ca. 25.000 besøgende om året. Antallet af besøgende er øget, efter at Rønne Theater om sommeren lægger scene til en holbergforestilling. I 2015 var det succesen Jeppe på Bjerget; i 2016 var det Den politiske Kandestøber. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Information om bygningens fredede status
Rønne Theater

Rønne Theater, also Bornholms Teater, is a theatre in Rønne, Bornholm, Denmark. It is located on the corner of Teaterstræde (Theater Alley) and Østergade (East Street) in a half-timbered yellow and brown painted house with a red tiled roof. The building, dating from 1783, was expanded into a theatre in 1823, making it Denmark's oldest provincial theatre still in active use. Rønne Theater is a venue for amateur plays and opera as well as cabaret performances. It became a listed building in 1938. In early 2001, extensive restoration work was carried out by the Aarhus firm, Exners Tegnestue. With new seating and a new foyer, the Baroque style auditorium now accommodates an audience of 302. The theatre's performances attract some 25,000 people each year. History The theatre's history goes back to 1818 when three young Bornholmers thought it would be a good idea to develop the carnival masquerades of the times into an actual theatre performance. As a result, on Carnaval Monday, 2 February 1818, a few scenes from Ludvig Holberg's Jean de France were staged in Madam Wolffsen's Hall in Rønne's Silkegade. People were so enthusiastic that on 4 April, the drama group "Ei Blot til Lyst" was founded. After raising 4,444 Rigsdaler, the company built the theatre in Teaterstræde. The first performance was Kotzebue's De onde Luner staged on 29 November 1823. Despite the various repairs and renovations the theatre building has undergone, the stage itself has survived unaltered until today. The theatre today Bornholms Teatre (Bornholm's Theatre), as it is now known, is a regional theatre which also stages performances by theatrical companies on tour. A major annual attraction is the Bornholmer Revue. In collaboration with Bornholms Dramaskole, the theatre provides a venue for local children to be introduced to the art of drama. The Bornholm Regional Municipality provides financial support for the theatre. The theater has become a summer performance venue. References Further reading Strømberg, Ulla (2011). Historien om Rønne Theater 1823-2011: en guide til Danmarks ældste, fortsat fungerende teaterbygning (in Danish). Rønne Theater. ISBN 978-87-88179-82-8.
Rønne Theater

Het Rønne Theater is het oudste theater van Denemarken en werd opgeleverd in 1783 uitgebreid in 1823 Het Rønne Theater ligt in het oude gedeelte van de Deense plaats Rønne op het eiland Bornholm, en ligt aan de Teaterstræde op de hoek met Østergade in het oude stadsgebied. Het theater staat op de lijst van beschermde gebouwen en is nog steeds in gebruik. Onder andere heeft de vereniging Bornholms Teater een vast onderkomen in dit theater. Hoogtepunt is ieder jaar de Bornholmerrevy (Bornholmerrevue). Ook amateurtheater- en operavoorstellingen zijn terugkerende elementen van de jaarlijkse kalender. Onderhoud en dergelijke worden gesteund door Rønne Theater Venner (Rønne Theater Vrienden). Het theater trekt jaarlijks vijfentwintigduizend bezoekers.
Korsør By- og Overfartsmuseum

Korsør By- og Overfartsmuseum er et museum i Korsør, der fungerer dels som bymuseum og dels som museum for Storebæltsoverfarten mellem Korsør og Nyborg. Museet blev indviet 15. juni 1983. Siden 1997 har det haft til huse i en tidligere magasinbygning i byens gamle fæstning. Byens historie illustreres især med gengivelser af stuer hos både arbejdere og det bedre borgerskab og med udsnit af forretninger som en frisør og en materialist. En stue er desuden helliget bysbarnet, digteren Jens Baggesen. Derudover er der en montre med gammelt legetøj, ligesom fæstningen og flåden der har til huse i byen er repræsenteret. Storebæltsoverfarten er i første række repræsenteret med en stor samling af modeller af jernbanefærger, bilfærger, isbrydere og andre skibe. Dertil kommer forskellige skilte, malerier og andre effekter samt en spisesalon fra en af færgerne. Også færgeoverfarten til Langeland er repræsenteret. Museet står også bag Isbådsmuseet på Halsskov Rev ved Storebæltsbroens landfæste. Med billeder og både fortælles om de transporter med isbåd, der fandt sted helt frem til 1940'erne, når Storebælt var frosset til. Ekstern henvisning
Stagsevold

Stagsevold (tidligere kaldet Staxenvold) er en middelalderborg i Stagsrode Skov på nordsiden af Vejle Fjord. Voldstedet Stagsevold er et voldsted med resterne af en borg fra det 14. århundrede. Borgen blev nedlagt igen omkring begyndelsen af det 15. tallet. Udgravningen af stedet har afsløret, at borgen er blevet nedbrudt, tilsyneladende efter brand, ca. 1400. Voldstedet består af to borgbanker - en forborg og en hovedborg - omgivet af en voldgrav, samt en ydre vold. Forborg omgivet af en tør voldgrav og med en bygning med staldrum og rum til mandskab Hovedborgen består af en firkantet banke, hvor der endnu i dag findes et kampestensfundament. Man ser kældermurene til et oprindeligt borghus opført af munkesten. Der har sandsynligvis kun været 1 etage over kælderrummet. Stenhuset har således bestået af et teglstenstårn over en kampestenskælder. Forborgen husede en større bindingsværksbygning, der formentlig fungerede som ladegård for borgen. Man har fundet rester af stolper fra en oprindelig bro til forborgen i voldgraven mod nordvest. En bro fører over voldgraven til borgbanken, hvor fundamenterne endnu ses. Historie Borgen blev vurderet til at være opført i første halvdel af det 14. århundrede. Det vides ikke, hvem der opførte borgen, men det har formentlig været en lokal stormand. Som følge af Margrete 1.s forordning fra 1396, der forbød opførelse af private borganlæg, blev Stagsevold nedrevet, ligesom de fleste andre danske middelalderborge. Sagn fortæller, at Stagsevold var forløberen for Rosenvold – at anvendelig byggemateriale fra Stagsevold blev genbrugt på Rosenvold Holger Ottesen Rosenkrantz erhvervede i 1556 godset, hvor den middelalderlige borgruin Stagsevold lå I 1560 blev der lidt sydvest for borgruinen, opført Rosenvold Slot som hovedgård (sædegård) af rigsråd Holger Ottesen Rosenkrantz. Røverborg Der findes et ældre sagn, der siger at borgen blev brugt som en røverborg, hvor sørøver skjulte sig mellem deres plyndringer af skibe omkring Lillebælt. Eksterne henvisninger kulturarv.dk kenddinlandsby.dk historiskatlas.dk naturstyrelsen.dk Tilstandsrapport fra Nationalmuseet (2008) Arkiveret 2. juli 2015 hos Wayback Machine Se billeder her: http://www.biopix.dk/stagsevold-borgruin_photo-61577.aspx
Nyboder Plads

Nyboder Plads er en plads beliggende mellem Suensonsgade, Kronprinsessegade og Hjertensfrydsgade i kvarteret Nyboder i Indre By i København. Pladsen er brolagt og udstyret med bænke i siderne samt indhegning ud mod de tilstødende gader. Ud mod Hjertensfrydsgade er der desuden opsat et skilt om Nyboder. Der er ingen beplantning, udover hvad der vokser ud fra gården mellem Suensonsgade og Hjertensfrydsgade. Der er ingen, der har adresse på pladsen, for bygningerne omkring pladsen, overvejende klassiske gule Nyboderhuse, har alle adresser til de tilstødende gader. Til gengæld bruges selve pladsen til forskellige aktiviteter så som loppemarkeder. Pladsen blev navngivet 1. maj 2015 og er opkaldt efter kvarteret, som den ligger i, og som blev grundlagt af Christian 4. i 1631. Baggrunden for navngivningen var en henvendelse fra Nyboder Beboerforening om, at den hidtil navnløse plads blev kaldt for Nyboder Plads eller Nyboder Torv. Foreningen begrundede det med, at pladsen benyttes til en række lokale aktiviteter, og at en navngivning ville styrke det lokale engagement. Vejnavnenævnet fandt, at navnet Nyboder Plads passede naturligt ind i området, og indstillede det derfor til Københavns Kommunes Teknik- og Miljøudvalg. Ingen adresser ville berørt af ændringer, og de økonomiske konsekvenser var begrænset til nye vejnavneskilte. Under en høring var der kommet svar fra beboerforeningen og Indre By Lokaludvalg, der ikke havde nogen indvendinger. På den baggrund godkendte Teknik- og Miljøudvalget det nye navn på sit møde 16. marts 2015 uden afstemning. Eksterne henvisninger Kilder 27. Navngivning af plads ved Nyboder Arkiveret 28. oktober 2018 hos Wayback Machine, Referat af Teknik og Miljøudvalgets møde 16. marts 2015. Københavns Kommune.
Fjerritslev Tinghus

Tinghuset, undertiden kendt som Kulturcenter Tinghuset, er en tidligere retsbygning i Fjerritslev, der indtil 31. december 2006 husede Retten i Fjerritslev. Bygningen blev efter byrettens nedlæggelse renoveret og genåbnet som Kulturcenter Tinghuset. Indvielsen fandt sted den 19. september 2014. Kulturforeningen Tinghuset driver Tinghuset med udlejning, koncert- og foredragsarrangementer, sangaftner og meget mere. Historie Den daværende dommer og herredfoged, Tyge Emil Bang, erhvervede i 1909 grunden for at opføre et nyt tinghus og herredfogedbolig, som skulle erstatte tingstedet ved Skerpinggaard. Arkitekten blev Victor Nyebølle, der var medlem af Arrestskommisionen. Byggearbejdet stod på i årene 1909-10, og tingstedet flyttede ind i april 1910. Ifbm. opførelsen af herredfogedboligen, der var indflytningsklar i december 1909, opstod der en tvist mellem arkitekt Hother Paludan og Tyge Emil Bang. Arkitekten blev frifundet i 1912, hvorefter herredsfogeden Tyge Emil Bang forlod embedet samme år. Herredfogedboligen er i dag er privatejet, mens Tinghuset er ejet af Jammerbugt Kommune. Referencer
Tranegårdskolen

Tranegårdskolen er en folkeskole i Hellerup, Gentofte Kommune. Begyndte som privatskole på Duntzfelts Allé 8 under De forenede Skoler i 1925. Åbnede på Gersonsvej 34 sommeren 1932. I 1934 blev det en kommuneskole, og 2 år senere blev opdelingen i pige- og drengeskole ophævet. Fra 1925 til 1952 hed skoleinspektøren Vilhelm Stahlschmidt. Fra 1952 til 1978 hed skoleinspektøren Hanne Rytter. I dag (2015) har skolen ca. 500 elever fra 0.-9. fordelt i 21 klasser. Fritidsordning For elever fra 0.-3. klasse hedder fritidsordningen GFO Tranegård. GFO'en er en forkortelse for Gentofte Fritidsordning, der tilbydes som tilbygning til skolen. Elever i 4. og 5. klasse har mulighed for at være medlem af Hellerup fritidscenter (HFC), som er lokaliseret et par hundrede meter væk fra skolen. Her kommer også elever fra de andre skoler i Gentofte kommune. De ældste på skolen kan også blive medlem af HFC, men kan kun gå i aftenklub. Prins Christian af Danmark har gået på Tranegårdskolen. Kilder
Vamdrup Kirke

Vamdrup Kirke er en kirke i den vestlige ende af byen Vamdrup. Det antages, at kirken er bygget mellem 1200 og 1300, senere ombygget og udvidet. Rundt om kirken er der kirkegård og øst for præstegård. Om kirken Vamdrup Kirke er bygget i romansk stil, grundfundamentet er opført i kvadersten og stammer fra 2. halvdel af det 12. århundrede. Den er større end de fleste landsbykirker, hvilket peger på en tilknytning til borgen Vamdrupgård samt på, at området har været ganske tæt befolket allerede i den tidlige Middelalder. Kirken er blevet opført tæt ved to oldtidsgravhøje. Kun den ene, der kaldes "Klokkehøjen", er i dag synlig. Højen stammer formentligt fra bronzealderen og er fredet. Den måler 35 meter i diameter og findes vest for kirken. Den anden gravhøj lå uden for syddiget, omkring 50 meter syd for skibets sydøstlige hjørne, og stammede muligvis fra stenalderen. Højen er dog på et tidspunkt blevet sløjfet. I Ribe Oldemoder fra sidst i det 13. århundrede er kirken nævnt i kirkelisten og sat til en afgift på 5 skilling sølv. Kirken skulle ifølge Ole Worm have væ­ret viet til Sankt Gregorius. Fra senest 1500-tallet og frem til 1875 var Hjarup Sogn et annekssogn til Vamdrup. Herefter blev Vamdrup Sogn et selvstændigt pastorat. Siden 1979 har Hjarup igen været annekssogn til Vamdrup. Kirken kom i 1680 til at høre under det nyoprettede Koldinghus rytterdistrikt. Formentlig ved en auktion i 1765-67 solgte kongen kirken til overhofmarskal Christian Frederik Moltke af Trøjborg. Moltkes gods omfattede også Østerbygård i Vamdrup sogn. Moltkes enke solgte i 1772 Østerbygård til Frederik Vilhelm Hansen. Med i handlen fulgte kirken, og den har herefter tilhørt gårdens skiftende ejere frem til 1913, hvorefter den overgik til selveje. Kirkegården ligger rundt om kirken og er flere gange i det 20. århundrede udvidet mod syd. På kirkegården er opsat en mindesten over den danske dragon Niels Larsen, som døde i Treårskrigen. Kirkens kor med apsis blev i 1797 revet ned, og 1919-20 gennemgik kirken en større ombygning og fik opført nyt kor i øst og tårn i vest. Mellem 1797 og 1919 var der sakristi, hvor kirken tidligere havde haft kor. Inden kirken fik et tilbygget tårn, havde oldtidsgravhøjen vest for kirken fungeret som plads for en ophængt klokke i en tømret stabel, deraf også navnet til gravhøjen. Kirkens ældste klokke stammer fra 1435. Der er indgang til kirken fra tårnet og våbenhuset, som er bygget i senmiddelalderen. Der har tidligere været en såkaldt kvindedør, som i dag er tilmuret. Kirkens døbefont er fra omkring det 13. århundrede og ligesom selve kirken også i romansk stil. Kirkens sølvtøj og værdifulde genstande er flere gange blevet stjålet, blandt andet under krigene mod svenskerne i det 17. århundrede. Senest i juli 2014 havde Vamdrup Kirke indbrud. Igennem et tagvindue fire meter oppe var ukendte gerningsmænd kommet ind i kirken, men der blev dog ikke stjålet noget. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Tikøb Kirke

Tikøb Kirke er kirke i Tikøb Sogn, Helsingør Domprovsti i Helsingør Stift. Kirken ligger i Helsingør Kommune (Region Hovedstaden). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Helsingør Kommune (Frederiksborg Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 i Lynge-Kronborg Herred (Frederiksborg Amt). Kirken er trods senere forandringer en af de smukkeste og ejendommeligste landsbykirker i tegl fra middelalderen, og den omhu, der har været anvendt på den, peger hen på det nærliggende Esrom Kloster. Den ældre del, langhuset og koret, der ender i en lige gavl, er opført af røde munkesten i ren rundbuestil, vistnok fra slutningen af 12. eller begyndelsen af 13. århundrede. Langhuset er prydet med en rundbuefrise og har på sydsiden en slank portal; koret udmærker sig ved en frise med dobbelte rundbuer, hvis konsoller til dels er modellerede som hoveder med kroner på. På korets nordre side ses et af de oprindelige smalle rundbuevinduer og i samme gavl en gruppe af tre lignende vinduer, som nu er muret til. Kirken har oprindelig haft fladt bjælkeloft, men spidsbuede gotiske hvælvinger er senere bygget ind. Tårn, våbenhus, gavlkamme og et sakristi (det sidste fra 1517) er ligeledes føjet til senere. Altertavle med året 1723: hovedfeltet består af et maleri: nadveren; på alteret malmstager fra 1681, skænket af skræderlavet i Helsingør. Der er en rigt udskåret prædikestol fra Frederik III’s tid og døbefont af sandsten fra kirkens ældste dage, foroven smykket med romansk løvværk og en latinsk indskrift, der siger at den er udført af Alexander til Christi, Jomfru Marias og alle helgenes ære. Galleri Eksterne henvisninger Tikøb kirke Arkiveret 3. marts 2016 hos Wayback Machine hos Nordenskirker.dk med mere frit materiale Om kirken Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine hos Tikobkirke.dk Om kirken i 'Trap': side 53 i Kongeriget Danmark, 3. udgave 2. bind om Frederiksborg, Kjøbenhavns, Holbæk, Sorø og Præstø Amter Tikøb Kirke hos Danmarkskirker.natmus.dk
Municipi de Nordfyn

El municipi de Nordfyns és un municipi danès que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Bogense, Otterup i Søndersø. El municipi és situat al nord de l'illa de Fiònia i forma part de la Regió de Syddanmark, abastant una superfície de 451 km². El nom havia d'haver estat el de Bogense però a un referèndum local va guanyar l'opció de Nordfyns (literalment Fiònia del nord) i el juny del 2006 el Ministre de l'interior Lars Løkke Rasmussen, va acceptar el canvi de nom del que seria el nou municipi. Al nord del municipi hi ha l'illa d'Æbelø connectada a l'illa de Fiònia per una carretera que de vegades queda submergida. La ciutat més important és Otterup (4.832 habitants el 2009) i la seu administrativa del municipi és a Bogense (3.649 habitants el 2009). Altres poblacions del municipi són: Consell municipal Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009: Alcaldes Referències
Nordfyns Kommune

Nordfyns Kommune er en af i alt 22 kommuner i Region Syddanmark. Kommunen blev etableret ved Kommunalreformen i 2007. Allerede den 15. november 2005 blev kommunalbestyrelsen dog valgt. Nordfyns Kommune opstod ved sammenlægning af: Bogense Kommune Otterup Kommune Søndersø Kommune Det var oprindelig meningen at kommunen skulle have videreført navnet Bogense Kommune, men en lokal folkeafstemning den 14. juni 2006 gav i stedet flertal for navnet Nordfyns Kommune, og dette blev godkendt af Indenrigs- og Sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen. Byer Borgmestre Kommunalbestyrelsesmedlemmer Byråd 2026-2029 Byråd 2022-2025 Byråd 2018-2022 Referencer
Nordfyns Kommune

Nordfyns Kommune ist eine dänische Kommune im Norden der Insel Fünen. Sie entstand am 1. Januar 2007 im Zuge der Kommunalreform durch Vereinigung der bisherigen Kommunen Søndersø, Otterup und Bogense im Fyns Amt. Nordfyns Kommune besitzt eine Gesamtbevölkerung von 29.342 Einwohnern (Stand 1. Januar 2025) und eine Fläche von 452,30 km². Sie ist Teil der Region Syddanmark, Sitz der Verwaltung ist in Bogense. Kirchspielsgemeinden und Ortschaften in der Kommune Auf dem Gemeindegebiet liegen die folgenden Kirchspielsgemeinden (dän.: Sogn) und Ortschaften mit über 200 Einwohnern (byer nach Definition der dänischen Statistikbehörde); Einwohnerzahl am 1. Januar 2025, bei einer eingetragenen Einwohnerzahl von Null hatte der Ort in der Vergangenheit mehr als 200 Einwohner: Partnerstädte Die Nordfyns Kommune unterhält folgende Städtepartnerschaften: Norwegen Norwegen: Svelvik Schweden Schweden: Vadstena Island Island: Vesturbyggð Finnland Finnland: Naantali Weblinks Offizielle Website der Nordfyns Kommune (dänisch) Einzelnachweise
Fionia Septentrional

Fionia Septentrional (Nordfyn en danés) es un municipio danés en el norte de la isla de Fionia, en la región de Dinamarca Meridional. Fue creado el 1 de enero de 2007 con la integración de los antiguos municipios de Bogense, Otterup y Søndersø. En un principio el municipio iba a llamarse Bogense, pero el 14 de julio de 2006 se decidió por mayoría cambiar el nombre a Nordfyn. este cambio fue aprobado por el ministro del interior y salud Lars Løkke Rasmussen. Limita al oeste con Middelfart y al sur con Assens y Odense. Le pertenece también la isla de Æbelø. Su capital es Bogense, pero la mayor localidad es Otterup. Localidades Referencias «Departamento de Estadística de Dinamarca» (en danés). Consultado el 26 de noviembre de 2012.
Nordfyn

Nordfyn, aussi parfois Fionie du Nord, est une commune du Danemark située dans la région du Danemark du Sud. Elle comptait 29 218 habitants en 2025. Sa superficie est de 451,57 km2. Nordfyn est le résultat du rassemblement des trois anciennes communes de Bogense, Otterup et Søndersø. Histoire Au moment de la réforme communale en 2005, les conseils municipaux des trois communes étant amenées à fusionner (Bogense, Otterup et Søndersø) choisissent Bogense comme nom de la nouvelle commune. Cette décision suscite la controverse localement, et une liste indépendante se présente aux élections municipales de novembre 2005 pour défendre le nom de Nordfyn. La liste recueille 8,5 % des suffrages lors du scrutin, et conditionne son soutien à la candidature de Bent Dyssemark au poste de maire à l'organisation d'un référendum local sur le changement de nom. Le vote a lieu le 14 juin 2006, et les électeurs de la commune choisissent à 56 % le nom de Nordfyn. Ce dernier est officiellement accepté quand le ministre de l'Intérieur Lars Løkke Rasmussen accepte le changement. Politique Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Ressource relative à la géographie : DigDag (da) Site officiel Notes et références Portail du Danemark
Nordfyn (općina)

Nordfyn je općina u danskoj regiji Južna Danska. Zemljopis Općina se nalazi u sjevernom dijelu otoka Fyna, prositire se na 451,57 km2. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine općina je imala 29.638 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 65,63 stan/km2. Središte općine je grad Bogense. Naselja Izvor Vanjske poveznice Službena stranica općine
Nordfyns község

Nordfyns község (dánul: Nordfyns Kommune) Dánia 98 községének (kommune, helyi önkormányzattal rendelkező közigazgatási egység) egyike. A Syddanmark régióban található. Nordfyns község Odense, Assens és Middelfart községekkel határos. Lakosainak száma 29 298 fő (2016). Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (dán)
Comune di Nordfyns

Il comune di Nordfyns è un comune della Danimarca situato sull'isola di Fionia nella regione della Danimarca Meridionale (Syddanmark). Capoluogo e sede amministrativa è la città di Bogense. Il comune è stato costituito in seguito alla riforma amministrativa del 1º gennaio 2007 accorpando i precedenti comuni di Bogense, Otterup e Søndersø. Centri abitati I centri abitati principali del comune sono: Otterup (5 270) Bogense (4 060) Søndersø (3 336) Morud (1 973) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comune di Nordfyn Collegamenti esterni Sito ufficiale, su nordfynskommune.dk.