NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Palazzo Giallo

Il Palazzo Giallo (in danese: Det Gule Palæ) è un palazzo del XVIII secolo situato ad Amaliegade, accanto al Palazzo di Amalienborg, nel distretto Frederiksstaden di Copenaghen. Questo edificio è considerato il primo esempio di architettura neoclassica a Copenaghen. Venne acquistato dalla Famiglia reale danese tramite il principe Christian di Glücksborg, che più tardi divenne re Cristiano IX di Danimarca, e ci prese residenza. Qui nacquero i figli di Cristiano IX: Federico VIII di Danimarca, Alessandra di Danimarca, Giorgio I di Grecia e Maria Feodorovna, imperatrice di Russia. Storia Quando il quartiere di Frederiksstaden venne costruito intorno al 1748, venne progettato in un uniforme stile Rococò. Quindi tutti i nuovi palazzi dovevano rispettare alcune linee guida date da Nicolai Eigtved, il progettista del quartiere. Il Palazzo Giallo venne costruita tra il 1759 1 il 1764, dal mercante Frederik Bargum su progetto dell'architetto Nicolas-Henri Jardin che lo disegnò con uno stile Neoclassico. Carl Friedrich Busky (1743 1808), un ricco mercante e un console della Prussia, acquistò il palazzo nel 1775 e lo mantenne fino alla sua morte nel 1808. Il re Federico VI comprò l'edificio nel 1810 per usarlo come residenza per gli ospiti che venivano in visita alla famiglia reale. Nel 1837 il re Federico VII lasciò la proprietà a suo nipote, il principe Christian di Glücksborg, che era appena arrivato a Copenaghen dalla Germania. Al tempo nessuno sapeva che sarebbe diventato Cristiano IX di Danimarca. Il principe Christian prese residenza nel Palazzo Giallo dove visse fino al 1865, quando, divenendo re, si trasferì nel Palazzo di Amalienborg. Più tardi il principe Valdemar visse nel Palazzo Giallo, fino alla sua morte nel 1939, come suo ultimo residente reale. Architettura Il palazzo è stato descritto come la prima costruzione neoclassica di Copenaghen. Il palazzo include anche Garderstalden (il palazzo delle guardie) che fu costruito nel 1842, dal disegno di Jørgen Hansen Koch. Venne usato anche da Christian di Glücksborg come scuderia per i propri cavalli e per quelli della Guardia reale che era ospitata nel Palazzo. Nel 2013 il Palazzo Giallo venne rinnovato e restaurato da Bertelsen & Schewing. Ora ospita una sede amministrativa al piano terra e degli appartamenti ai piani superiori. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Palazzo Giallo
Palácio Amarelo (Copenhague)

O Palácio Amarelo (em dinamarquês: Det Gule Palæ), também conhecido como Mansão Amarela ou Mansão de Bergum, é uma casa de cidade do século XVIII, situada ao lado do Palácio de Amalienborg, em Copenhague, Dinamarca. É considerado o primeiro exemplo de arquitetura neoclássica na capital dinamarquesa. Originalmente construída como residência de Frederik Bargum, um comerciante e traficante de escravos, a mansão foi adquirida pela família real dinamarquesa em 1810. O príncipe Cristiano de Glucksburgo, o futuro rei Cristiano IX da Dinamarca, passou a residir lá, e tornou-se o local de nascimento de seus filhos Frederico VIII da Dinamarca, Alexandra, Rainha do Reino Unido, Jorge I da Grécia e Maria Feodorovna, Imperatriz da Rússia. Mais tarde, seu filho mais novo, o príncipe Valdemar, viveu no Palácio Amarelo com sua família até sua morte em 1939, sendo o último residente real. Atualmente, o edifício pertence à Agência Dinamarquesa de Palácios e Propriedades e abriga o Gabinete do Lorde Chamberlain. Referências
Жёлтый дворец

Жёлтый дворец (дат. Det Gule Palæ) или особняк Bergum — небольшой дворец возле королевского дворца Амалиенборг в районе Фредерикстад в Копенгагене. Дворец считается одним из первых копенгагенских зданий в стиле классицизма. Первоначально дворец строился как дом бюргера, но был приобретён датской королевской семьёй. Во дворце поселился принц Кристиан Глюксбургский, когда впервые приехал в Копенгаген. В 1863 году он стал датским королём под именем Кристиана IX. Во дворце родились дети будущего короля: английская королева Александра, российская императрица Мария Фёдоровна, греческий король Георг, датский король Фредерик, Вальдемар и Тира. В XXI веке дворец принадлежит компании, которая занимается управлением государственной собственностью Дании, в том числе дворцами и усадьбами. История Фредерикстад был заложен в 1748 году и предусматривался как единый район, выдержанный в стиле рококо. Все здания должны были быть построены в едином принципе, предусмотренным крупнейшим датским архитектором Николаем Эйтведом. После его смерти в 1754 году стиль рококо вышел из моды. Жёлтый дворец был построен в 1759—1764 годах по проекту архитектора Николая Генриха Жардина. Он был построен в стиле классицизма и был первым зданием в Копенгагене таком направлении архитектуры. Король Фредерик VI приобрёл дворец в 1810 году в качестве места проживания родственников датской королевской семьи. В 1837 году король Фредерик VII передал дворец принцу Кристиану Глюксбургскому, который впервые посетил Копенгаген. Принц проживал там до 1865 года, когда он уже стал королём Дании под именем Кристиана IX. После этого он переехал в королевский дворец Амалиенборг. Впоследствии Жёлтый дворец стал резиденцией младшего сына короля Кристиана IX, принца Вальдемара Датского и его супруги Марии Орлеанской. Принц прожил в нем до самой смерти в 1939 году. Он был последним членом королевской семьи, проживающем во дворце. Ссылки Официальный сайт Жёлтого дворца (недоступная ссылка)
Det Gule Palæ

Det Gule Palæ ("Det gula palatset") är en stadsvilla på Amaliegade 18 i Frederiksstaden i centrala Köpenhamn. Bakgrund Palatset uppfördes 1759–1764 efter ritningar av Nicolas-Henri Jardin för köpmannen Frederik Bargum. År 1810 förvärvade kung Fredrik VI palatset, som därefter skulle fungera som gästbostad för kungafamiljens släktingar. År 1837 flyttade prins Kristian in i palatset, där han bodde med sin familj fram till 1865, varefter de residerade på Amalienborgs slott. Det Gule Palæ ägs idag av danska staten genom Slots- og Ejendomsstyrelsen och inrymmer Hofmarskallatet. Beteckningen Det Gule Palæ har använts/används om en rad andra byggnader, bland annat ett numera rivet palats på herrgården Torbenfeldt av arkitekt Ivar Bentsen, ett kvarter i De Gamles By i Köpenhamn och ett bostadskomplex på Ordrup Jagtvej. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Det Gule Palæ.﻿
Musikhusparken

Musikhusparken eller Musikhushaven er en offentlig park i Aarhus, Danmark. Den ligger ved siden af Musikhuset Aarhus i Midtbyen, langs Frederiks Allé mod øst og Thomas Jensen's Allé mod syd og Vester Allé mod nord, bag de tilbageværende bygning fra den tidligere Vester Allés Kaserne kaldet Ridehuset. Parken er navngivet efter Muskhuset som ligger prominent i den vestlige ende af parken. Den danner et midtpunkt mellem nogle af de mest kendte bygninger i byen i form af ARoS Aarhus Kunstmuseum, Vester Allés Kaserne, Musikhuset og Aarhus Rådhus, der kan ses bag Rådhusparken på den anden siden af Frederiks Allé. Parken blev tegnet af arkitekt Sven Hansen og blev anlagt i 1980'erne. Musikhusparken liger hvor Vester Alles Kaserne tidligere lå, og den er delt op i to dele. Den ene del mellem Frederiks Allé og Musikhuset er designet som en parterrehave. Den nordlige del mellem ARoS og Musikhuset har en stejl bakke, hvor der er bygget et amfiteater. Musikhusparken og Rådhusparken ligger meget tæt på hinanden, men er designet forskelligt. Rådhusparken har en streng funktionalistisk stil med bugtende stier, tæt bevoksning og boulevarder, så har Musikhusparken en mere stramt anlagt med lige stier, klippede hække og diagonale akser. I det centrale område i parken mødes stier, og der er springvand og bænke. Musikhusparken bruges til SPOT Festival, Aarhus Festuge og forskellige koncerter og udstillinger. Amfiteatret kan rumme 5-6000 personer, afhængig af setuppet. Galleri Referencer External links
Concert Hall Park, Aarhus

The Concert Hall Park (Danish: Musikhusparken or Musikhushaven) is a public park in central Aarhus, Denmark. The park is laid out in front of the Aarhus Concert Hall main entrances in the Indre By neighborhood of the inner city. It is bordered by the street Frederiks Allé to the east, Thomas Jensen's Allé to the south and Vester Allé to the north, behind the historic buildings of the former Vester Allés Barracks. The park is named after the Aarhus Concert Hall which is situated prominently immediately west of the park. The Concert Hall Park forms a center-point between some of the most prominent buildings in the city, the ARoS Aarhus Art Museum, Vester Allé Barracks, the concert halls, and Aarhus City Hall in view behind the City Hall Park across Frederiks Allé. The Concert Hall Park was designed by the landscape architect Sven Hansen as a parterre garden, and it was established in the 1980s. The Concert Hall Park is divided geographically in two separate sections. The main section between Frederiks Allé and the Concert Hall entrances is designed as a parterre garden. The more secluded northward section is fit in between the concert halls and the ARoS art museum on a steep slope, and includes an amphitheatre and outdoor stage. The Concert Hall Park and the adjacent City Hall Park is separated by the Frederiks Allé road and have very different designs. Whereas the City Hall Park has winding paths, dense growth and an organic, sort of haphazard, design, the Concert Hall Park has an ordered, tight expression with straight paths, cropped hedges and diagonal axis' mirroring planning and order. In the central areas where paths join there are a number of fountains and benches. The amphitheatre and outdoor stage of the Concert Hall Park is used for various events and concerts, including the SPoT Festival and Aarhus Festuge. It can accommodate 5-6000 people, depending on the setup. Sculptures The Concert Hall Park has a number of sculptures. The best known may be "Hvalikopteren" (The Whalechopper) which Margrethe II of Denmark dubbed "Humpback Gunship" when she saw it for the first time. The sculpture is formed as a metal whale with a helicopter rotor, designed by the Australian artist Benjamin Gilberts for the Danish version of Sculpture by the Sea. The Danish sculptor Gudrun Steen-Andersen is represented with the bronze sculpture Vokseværk (Growth Pains) from 1989. It is a naturalistic interpretation of young boy placed by the large mirror-pool in front of the concert hall. Gudrun Steen-Andersen's own son modeled for the sculpture and today he teaches at the Royal Academy of Music, Aarhus/Aalborg inside the concert hall. Ejler Bille created the abstract sculpture Saurion which is placed in front of the main entrance to the concert hall. Erik Varming designed and donated an abstract sculpture carved from granite, situated behind the amphitheatre. Anker Hoffman created l'etude or "sitting girl in bronze" which was donated by the bank Sparekassen SDS to the mayor of Aarhus, Orla Hyllested. Gallery References External links
Jydsk Væddeløbsbane

Jydsk Væddeløbsbane er en hestevæddeløbsbane i den sydlige del af Aarhus ved Marselisborgskovene. Banen benyttes til travløb året rundt og galop fra april til oktober. Jydsk Væddeløbsbane blev åbnet den 29. juni 1924. Eksterne kilder og henvisninger Jydsk Væddeløbsbanes websted Banens historie Arkiveret 31. marts 2016 hos Wayback Machine Ugens Aarhushistorie - Tillykke til en gammel traver som startede til galop Arkiveret 17. februar 2017 hos Wayback Machine aarhus.dk 02.07.2014
Jutland Racecourse

The Jutland Racecourse (Danish: Jydsk Væddeløbsbane) is a public racecourse in Aarhus, Denmark. The racecourse is situated on Observatorievejen adjacent to the Aarhus Sports Park in the Aarhus C district north of Højbjerg. History The first horse races in Aarhus were held around 1898 on Marselisborg Mark or Skejby Mark. Races were almost all gallop apart from a few exceptions in the 1910s. There was no tradition in Aarhus for horse racing and the only areas large enough to accommodate it as a spectator sport were two hilly. In April 1923 local organizations requested Aarhus city council some of the newly acquired Marselisborg estate to establish a proper racecourse for horse racing. Aarhus Stadium had been completed in the area in 1920 and a majority in the city council felt that the two facilities would complement each other. The racecourse was approved in 1924 and granted a loan of 20000 Danish Kroner and on 29 June 1924 the racecourse was inaugurated. The racecourse was initially a 1200 meter long grass lane and one lane with four fixed obstacles for steeplechase races. Additional facilities included betting booths, tribunes and a restaurant. In the 1930s the racecourse was expanded and renovated a number of times, frequently with public funds from job creation projects initiated during the Great Depression. The first expansion took place in 1935. In 1938 the largest expansion took place and the course was evened out so the difference in height was reduced from 9 meters to 4 meters. In 1939 large concrete tribunes were built with offices and betting booths underneath and private spectator boxes. References External links Official website Wikimedia Commons has media related to Jydsk Væddeløbsbane
Sømosen

Sømosen is a bog straddling the border between Ballerup (95%) and Herlev (5%) municipalities in the northwestern suburbs of Copenhagen, Denmark. It formed some time between 8,000 and 13,000 BC. The water from the bog drains into Harrestrup Å to the south through Sømose Å. It was protected in 1951. The protected area was increased from 20 to 23 hectares in 2006. Location Sømosen is located between Frederikssundsvej to the south, Klausdalbrovej to the north, Lautrupparken to the west and Grønsvinget to the east Description About one third of the area consists of parkland. The remaining two thirds consists of open water with several small islands and reed forest to the north. References External links
Mølby (Haderslev Kommune)

For alternative betydninger, se Mølby. (Se også artikler, som begynder med Mølby) Mølby er en landsby i Sønderjylland med 250 indbyggere (2026). Mølby er beliggende tre kilometer vest for Sommersted, 10 kilometer nord for Vojens og 18 kilometer nordvest for Haderslev. Byen tilhører Haderslev Kommune og er beliggende i Region Syddanmark. Den hører til Oksenvad Sogn. Lokalhistorie Grundlæggelse Æ Kleinbahn Mølby er formentligt opstået som en lille stationsby, efter at det i 1880 blev besluttet at forløbet Æ Kleinbahn skulle rulles ud. Der skulle bygges en jernbane fra Haderslev til Skodborg. Derfor kom der også til at gå en togbane fra Sommersted over Mølledammen som ligger midt i Mølby, og videre ud mod Lerte (Nedre Lert) Derfor skulle der også bygges en station i Mølby. Men da det blev besluttet at der skulle laves en station og jernbane i Mølby, skulle der alligevel gå lang tid før at det blev bygget Tovskovstation Selvom Æ Kleinbahn havde besluttet at der skulle være en togstation og togbane ved Mølledammen i Mølby, gik der alligevel lidt over 20 år. Men endelig i 1905 blev der givet grønt lys til at bygge og Tovskov station, som den fremtidigt ville blive kaldt, blev indviet den 7. januar i 1905. Tovskovstation var en forholdsvis lille station derfor blev alt billetsalg og godsinspektion foretaget på den lille kro Mølby Kro. Samtidigt med dette blev der bygget et sidespor fra Tovskov station til Tovskov vandmølle sporet var 553 meter og gik i en sydvestelig bue mod møllen. Kilder
Esbjerg Sygehus

Esbjerg Sygehus er et hospital beliggende i Esbjerg. Det er ejet af Region Syddanmark, og er en del af Esbjerg og Grindsted Sygehus. Sygehuset har 23 medicinske afdelinger samt et sygehusapotek. En helikopterplatform på taget blev etableret i 2019 og tillader redningshelikoptere at fragte akutte patienter til og fra behandling (Helicopter Emergency Medical Services). I oktober 2022 skiftede Sygehuset navn fra Sydvestjysk Sygehus til Esbjerg og Grindsted Sygehus. Historie Det første sygehus i Esbjerg blev opført i 1890 af Ribe Amt som et epidemisygehus med 24 senge. Indtil 1899 var der ingen fast læge tilknyttet stedet. I 1899 blev Esbjerg købstad, og samtidig med at kommunen overtog sygehuset, blev en læge ansat på sygehuset. I 1905 vedtog kommunen at opføre et nyt sygehus, og 12. november 1909 kunne de nuværende bygninger på Østergade/Rolfsgade indvies. Byggeriet var en tre-etagers bygning med 50 sengepladser, samt en sidebygning på to etager. Referencer Eksterne henvisninger Esbjerg og Grindsted Sygehus' officielle websted
Vejlø (Nakskov Fjord)

For alternative betydninger, se Vejlø. (Se også artikler, som begynder med Vejlø) Vejlø er en lille ø i Nakskov Fjord, hørende under Lolland Kommune; øen er privatejet. Øen været beboet i mange år og der har været drevet landbrug på øen. I forbindelse med de tidligere ejere af øen gik bort, og øen gik i arv, var der dog ikke længere faste beboere på øen i en periode, men landbruget er fortsat og øen græsses af en del kvæg. Der er også et fuglereservat på spidsen af øen. Indbyggere: 1 (2025) . Der er en postbåd til øen fra Nakskov, som om sommeren sejler turistruter rundt i fjorden. Vejlø var også årligt hjemsted for Vejlø ø-lejr der begyndte 26. juni 1971 og sluttede i 2022. Desuden kom mange lokale fra området på besøg på øen om sommeren for at købe øl, og øens tidligere ejere drev en lille kiosk der omtales som "gården". Kilder og henvisninger Nakskovfjord.dk
Vejlø

Vejlø ist eine seit Mitte der 2000er Jahre unbewohnte dänische Insel im Nakskovfjord, einer Nebenbucht des Großen Belts an der Westküste der Insel Lolland. Die Insel ist 37 Hektar groß. Vejlø gehört zum Kirchspiel (dän.: Sogn) Sandby (Sandby Sogn), das bis 1970 zur Harde Lollands Nørre Herred im damaligen Maribo Amt gehörte. Ab 1970 gehörte es zur Ravnsborg Kommune im damaligen Storstrøms Amt, die mit der Kommunalreform zum 1. Januar 2007 in der Lolland Kommune in der Region Sjælland aufgegangen ist. Auf Vejlø befindet sich einer der Dolmen mit Namen Tinghøj und das Ganggrab von Fritzholm Mark. Einzelnachweise
Sønder Stenderup

Sønder Stenderup es una localidad situada en el municipio de Kolding, en la región de Dinamarca Meridional (Dinamarca), con una población estimada a principios de 2018 de unos 562 habitantes.​ Se encuentra ubicada al este de la península de Jutlandia, junto a la costa del mar Báltico. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Sønder Stenderup.
Sønder Stenderup

Sønder Stenderup is een plaats in de Deense regio Zuid-Denemarken, gemeente Kolding, en telt 580 inwoners (2007). Het dorp ligt aan de voormalige spoorlijn Kolding - Hejlsminde. De spoorlijn is al lang opgebroken maar het voormalige station, vernoemd naar de nabij liggende boerderij Varmark, is nog steeds aanwezig.
Hejsager

Hejsager (tysk: Heisagger) er en by i Sønderjylland med 274 indbyggere (2026), beliggende 11 km nordøst for Hoptrup, 8 km sydvest for Årøsund og 10 km sydøst for Haderslev. Byen hører til Haderslev Kommune og ligger i Region Syddanmark. Sogne og kirker Det meste af Hejsager hører til Grarup Sogn, men den nordlige og den sydvestlige del hører til Halk Sogn, så sognegrænsen slynger sig gennem byen. Grarup Kirke ligger i landsbyen Grarup 4 km nord for Hejsager, og Halk Kirke ligger 1½ km sydøst for Hejsager. Faciliteter Den tidligere skole Gretbjerghus ligger 1 km øst for Hejsager. Den blev i 2011 overtaget af Halk-Hejsager Beboerforening og er hjemsted for to lokalhistoriske foreninger og en juniorklub, der benytter gymnastiksalen. Der laves håndarbejde og dyrkes yoga, og der spilles kort, billard og dart samt krolf på sportspladsen. Historie Hejsager havde station på Haderslev Amts Jernbaners strækning Haderslev-Årøsund (1903-1938). Det danske målebordsblad viser at byen havde fået mejeri, bageri, postkontor og jordemoderhus. Stationsbygningen er bevaret på Hejsager Strandvej 41. Noter Eksterne kilder/henvisninger "Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71". SDFE kortviser.
Vester Tørslev

Vester Tørslev ist ein kleines Dorf im mittleren Jütland gleich weit entfernt, aber südlich von Hobro und Mariager in Dänemark. Seine archäologische Bedeutung erhält es durch den Torslestein, einen Schalenstein und einen bronzezeitlichen Begräbnisplatz. Der Runenstein von Vester Tørslev stammt aus der Wikingerzeit und steht im Karnhaus der Kirche. Der Tørslev Stein Der Tørslevsten (auch Lynghøj genannt) ist ein Dolmenrest, dessen etwa 3,0 m langer Deckstein mit über 150 bis zu 5 cm tiefen Schälchen übersät ist. Er liegt südwestlich des Dorfes Vester Tørslev, nahe der Kuppe eines 46 m hohen Hügels. Der auf der Oberseite und der östlichen Seite mit Schälchen bedeckte Deckstein eines Dolmens aus der Jungsteinzeit wurde einst von einem Hügel bedeckt, dessen Reste noch erkennbar sind. In jedem Fall muss der Deckstein jedoch während der Bronzezeit, als die Schälchen eingepickt wurden, frei gelegen haben. Die meisten sind rund, viele sind oval und manche sind in parallelen Reihen arrangiert. Der Stein ruht auf drei großen Tragsteinen, deren Oberteile sichtbar sind. Der Stein auf der Südwestseite der kleinen, erdgefüllten Kammer ist niedriger und daher nicht sichtbar. Das Gräberfeld Der Tørslev Stein hat um 500 v. Chr. wahrscheinlich auch eine Rolle im Zusammenhang mit dem Gräberfeld der späten Bronze- und frühen Eisenzeit gespielt, der vom Randers Museum, etwas südöstlich des Steins, ausgegraben wurde. Ein Grab bestand aus einer runden Steinpackung von neun Metern Durchmesser, unter der vier Brandgräber und ein Baumsarg gefunden wurden. Die spärlichen Beigaben bestanden aus Keramikscherben und den Resten einer Bronzenadel oder eines -ringes. Vor Errichten des Grabes waren Rituale ausgeführt worden. Der Bereich war gepflügt worden, Topfscherben waren verstreut worden und ein Feuer hatte gebrannt. Siehe auch Runenstein von Vester Tørslev Literatur Karen Marie Christensen: Archaeological Sites and Monuments in the Mariager Area. Århus amt – Erhvervsafdelningen, Højbjerg 1994, ISBN 87-90099-08-7. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Politikens Vorlag, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 94. Weblinks Beschreibung dän.