NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gellerupbadet

Gellerupbadet er en svømmehal i Aarhus-bydelen Brabrand, som blev indviet 19. november 1971 og som der på daværende tidspunkt var provinsens største svømmehal. Gellerupbadet har tre bassiner: Svømmebassin (25 m × 14,8 m, 155 cm dybt og 27 grader varmt) Lege/træningsbassin (17,3 m × 8,3 m, 80 cm dybt og 30 grader varmt) Baby/terapibassin (9,6 m × 6,4 m, 60 cm dybt og 34 grader varmt) Derudover findes der en fælles sauna, som er placeret inde på bassinkanten. Den er 85 grader varm. Da mænd og kvinder deler saunaen, foregår saunabesøg med badetøj på. Under renovering i 2008 blev det tidligere springbassin omdannet til klatrevæg (Danmarks største klatrevæg), som i dag administreres af Århus Klatreklub. Aktiviteter I Gellerupbadet er der forskellige aktiviteter såsom seniorsvømning, BabySvømning og RytmeRangle. BabySvømning og RytmeRangle er en del af By i Bevægelse. Gellerupbadet råder desuden over et aktivitetslokale, som vil tilbyde aktiviteter, samvær og begivenheder i forskellige afskygninger. Klubber, der benytter Gellerupbadet Aarhus Fridykkerklub Aarhus Gymnastikforening af 1880 Danske naturister Århus Århus Kano & Kajak Klub Århus Klatreklub Se også Badeanstalten Spanien Aarhus Svømmestadion Lyseng Svømmebad Referencer Eksterne henvisninger Gellerupbadets hjemmeside Arkiveret 20. marts 2015 hos Wayback Machine
Gelskov

Ikke at forveksle med Geelskov. Gelskov er en gammel sædegård, som første gang nævnes i 1440'erne. Gelskov er nu en avlsgård under Arreskov Gods. Gården ligger i Hillerslev Sogn, Sallinge Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1917 ved Viggo Dahl. Gelskov er på 263 hektar. Ejere af Gelskov (1440-1475) Johan Rantzau (1475-1480) Sophie Johansdatter Rantzau gift Flemming (1480-1515) Anders Flemming (1515-1517) Tale Andersdatter Flemming gift Emmiksen (1517-1530) Emmike Emmiksen (1530) Magdalene Emmikesdatter Emmiksen gift Viffert (1530-1550) Albert Viffert (1550) Anne Emmikesdatter Emmiksen gift Kaas (1550-1570) Erik Kaas (1570-1584) Emmike Eriksen Kaas / Jørgen Eriksen Kaas (1584-1594) Hilleborg Hansdatter Lindenov gift Kaas (1594-1608) Jørgen Emmiksen Kaas (1608-1619) Jørgen Eriksen Kaas (1619-1620) Ellen Marsvin (1620-1622) Niels Gyldenstierne (1622-1626) Marqvard Bille (1626-1630) Mette Ahlefeldt (1630-1638) Anna Mogensdatter Krabbe gift Qvistzow / Lisbet Mogensdatter Krabbe gift Bille (1638-1647) Erik Qvistzow / Lisbet Mogensdatter Krabbe gift Bille / Rønnow Bille (1647) Margrethe Mogensdatter Pax gift Qvistzow / Rønnow Bille (1647-1648) Henrik Bille (1648) Mogens Henriksen Bille / Eiler Henriksen Bille (1648-1649) Margrethe Jørgensdatter Lunge gift (1) Bille (2) Skeel (1649-1651) Christen Skeel (1651-1656) Kirsten Munk (1656-1662) Kaj Lykke (1662-1664) Peder Hansen (1664-1667) Peder Børting (1667-1694) Adolph Hans Clausen von Holsten (1694-1698) Ide Rathlou gift von Holsten (1698-1713) Wulf Siegfried Hansen von Holsten (1713-1742) Ide Skeel gift von Holsten (1742-1772) Erik Skeel von Holsten (1772-1773) Berthe Kirstine Juel Reedtz gift (1) von Holsten (2) Schaffalitzky de Muckadell (1773-1797) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1797-1833) Erik Skeel lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1833-1858) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1858-1905) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1905-1939) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1939-1941) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadells dødsbo (1941-1963) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1963-1980) Michael baron Schaffalitzky de Muckadell (1980-) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell / Jacob baron Schaffalitzky de Muckadell
Genforenings- og Grænsemuseet

Genforenings- og Grænsemuseet er beliggende på Koldingvej 52 nord for Christiansfeld. Genforeningsmuseet ved Frederikshøj Kro nord for Christiansfeld ligger på det sted, hvor den gamle hovedvej 10 (nu rute 170) passerer 1864-1920 grænsen mellem Danmark og Preussen/Tyskland. Museet ligger på den del af landevejen, som hedder Kongens Alle. Det var her, Christian 10. red over grænsen 10. juli 1920 på sin hvide hest og blev modtaget af de mange dansksindende sønderjyder, som nu var kommet "hjem". Museet beskæftiger sig med med tiden fra nederlaget ved Dybbøl i 1864 frem til Genforeningen i 1920, og om det velfungerende forhold, der i dag er mellem Danmark og Tyskland og de respektive mindretal. Blandt udstillingerne findes effekter fra de mange dansksidende sønderjyders deltagelse i 1. verdenskrig. Museet blev indviet i 1995 i nærværelse af kongehuset og er under protektorat af H.E.Grev Ingolf. Ekstern henvisning Museets hjemmeside
Gentofte Kirke

Gentofte Kirke er en kirke i Gentofte Sogn i Gentofte Kommune. Gentofte Kirke ligger på Gentoftegade tæt ved Gentofte Sø. Kirken er som den eneste kirke i Gentofte kommune omgivet af en kirkegård. Kirken er oprindeligt opført i 1100-tallet, og er således en af de ældste kirker i Københavns omegn. Kirken er efterfølgende ombygget flere gange, ligesom der er sket en del tilbygninger til kirken. Kirkens tårn er opført omkring år 1500. Kirken blev forlænget mod øst i 1757, fik en bred korsarm mod nord, og et fladt stukloft med rokoko-ornamenter. Arkitekten for dette var A.P. Rosenberg. I 1895-96 blev kirken restaureret og tilbygget ved Johan Schrøder. Kirken gennemgik yderligere en restaurering i 1980-1982, i hvilken forbindelse kirkerummet fik nye farver. Orglet har 35 stemmer og er bygget af Frobenius Orgelbyggeri i 1976. Litteratur Mikael Wivel: Glas og Bly: Per Kirkebys glasmalerier i Gentofte Kirke, Kristeligt Dagsblads forlag (2010) ISBN 978-87-7467-051-3 Eksterne henvisninger Gentofte Kirke hos KortTilKirken.dk Gentofte Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Gentofte Kirkegård

Gentofte Kirkegård er en kirkegård beliggende ved Gentofte Kirke. Kirkegården er på 34.900 m² og er formentlig over 800 år gammel. Den ældste afdeling er afdelingen omkring Gentofte Kirke. Kendte personer begravet på Gentofte Kirkegård Eksterne henvisninger Gentofte Kirkegård på gravsted.dk
Geografisk Have

Geografisk Have er en 14 hektar stor, botanisk have i Kolding, hvor det geografiske relaterer sig til, at træer, buske og urter er plantet sammen efter oprindelsesland. Haven opstod først som planteskole da Aksel Olsen, som i 1917, efter en veloverstået læretid i danske såvel som i tyske planteskoler, købte et område kaldet "Sibirien", som var et 14 tønder stort land op til forbindelsesvejen mellem Vonsild og Tved i Koldings sydøstlige del. Aksel Olsen både hørte og læste om de mange nye blomster og plantearter man opdagede i Østasien og han importerede disse i hundredvis. Efterhånden som haven blev større og større fik han den idé, at dele haven op i geografiske områder. Der findes afdelinger for Nordamerika, Japan, Kina, Sydamerika, Manchuriet, Korea, Sibirien og Sydvestasien. Desuden findes en samling af større og mindre haver, alle anlagt efter en bestemt idé, såsom Rosarium, Rosenhave, lægeurter og en Bambuslund. I Syvdalen i Geografisk have, blev der i 1985 opsat en mindesten for Aksel Olsen. Endvidere er der emnehaver, væksthuse, dyrefold og to legepladser. Kilder Geografisk Haves hjemmeside Eksterne henvisninger
Gerdrup

Gjerdrup eller Gerdrup er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1151. Gården ligger i Eggeslevmagle Sogn, Slagelse Kommune. Hovedbygningen er opført i 1864-1866 af tømrermester Rudolf Unmack og senere restaureret ved Alf Cock-Clausen. Gjerdrup Gods er på 799 hektar med Lyngbygaard Arkitekten G.F. Hetsch udførte i 1840 og 1841 to udkast til Gerdrups hovedbygning (et i klassicistisk stil og et andet i nygotisk), men ingen af disse kom til udførelse, idet ejeren døde. I stedet opførte sønnen den nuværende enkle rødstensbygning, der er inspireret af engelske herregårde. Ejere af Gjerdrup (1151-1400) Slægten Hvide (1400-1417) Jep Jensen Godov (1417-1429) Anders Jacobsen Lunge (1429-1475) Jørgen Rud (1475-1500) Erik Jensen Dyre (1500-1529) Anne Eriksdatter Dyre gift (1) Hansen (2) stampe (1529-1558) Søren Clausen Stampe (1558-1571) Ellen Sørensdatter Stamp gift Hundermark (1571-1593) Claus Pedersen Hundermark (1593-1611) Peder Clausen Hundermark (1611-1617) Erik Clausen Hundermark (1617-1638) Anne Clausdatter Hundermark gift Kaas (1638-1648) Ellen Clausdatter Hundermark gift Cunningham (1648-1651) David Welwood (1651-1654) Lorents Cunningham / Hans Welwood (1654-1658) Peder Vibe (1658-1662) Anna Cathrine Budde gift (1) Vibe (2) Vind (1662) Hans Riblt (1662-1687) Joachim Frederik Vind (1687-1693) Anne Elisabeth Joachimsdatter Vind gift Grubbe (1693-1702) Diderich Grubbe (1702-1727) Anne Elisabeth Joachimsdatter Vind gift Grubbe (1727-1729) Holger Grubbe (1729-1731) Diderikke E. Grubbe / Christiane E. Grubbe (1731-1735) Christiane baronesse Fuiren gift Harboe (1735-1737) Slægten Harboe (1737-1739) Oluf Bruun / Jørgen Willumsen (1739-1750) Oluf Bruun (1750-1755) Simon Borthuus (1755-1756) Otto Borthuus (1756-1760) Casper Frederik Bülow (1760-1782) Morten Iversen Qvistgaard (1782-1807) Peter Christoffer Mortensen Qvistgaard (1807-1814) Anna Henriette Elisabeth Qvistgaard f. Schow, 2. gang gift de Neergaard (1814-1831) Peter Johansen de Neergaard (1831-1842) Morten Christen Qvistgaard (1842-1870) Victor Emilius Qvistgaard (1870-1919) Viggo Johan Qvistgaard (1919-1930) Holger Fabricius (1930-1953) Kirstine Feyring gift Fabricius (1953-1975) Peter Frederik Fabricius (1975-1987) Peter Fabricius (1987-) Hofjægermester Peter Nicolai Fabricius Melchior Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Gerlev Kirke (Frederikssund Kommune)

For alternative betydninger, se Gerlev Kirke. (Se også artikler, som begynder med Gerlev Kirke) Gerlev Kirke er en af de tre kirker i Gerlev-Draaby-Skoven pastorat, hvor Gerlev sogn udgør hovedsognet fra gammel tid Gerlev Sogn i Frederikssund Kommune. Kirken er løbende renoveret gennem generationer. For ca. 20 år siden blev tårn, tage og facader grundigt renoveret under ledelse af arkitekt Ejvind Knudsen, Frederikssund. I 2008 blev kirkens indre skånsomt renoveret efter ønske fra menighedsrådet. Nordfløjen er inddraget i kirken med plads til udstillinger. Gerlevstolene blev tegnet specielt af arkitekt Per Axelsen, Roskilde, der forestod den indvendige renovering . Kirkeværger: Bente Madsen til år 2000 og Erik Hansen 2000-2008. Formænd: Christian Nielsen, Agnete Andersson til år 2004 og Jørgen Vingaard 2004-2008. Eksterne kilder og henvisninger Gerlev Kirke hos KortTilKirken.dk Gerlev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Gerning Kirke

Gerning Kirke ligger i Gerning Sogn i det tidligere Houlbjerg Herred, Viborg Amt, nu i Favrskov Kommune, Region Midtjylland. Apsis, kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over skråkantsokkel. Apsis har skråkantet gesims under taget. Syddøren er udvidet, norddøren er forsvundet. Det romanske østvindue i apsis er genåbnet. Tårnet er opført i sengotisk tid, men er stærkt omdannet i 1944. Våbenhuset er opført i 1869. I dets murværk ses en reliefsten med Korsfæstelsen og et brudstykke af en tovstav; den stammer formodentlig fra en af dørene. I murværket ses desuden en skakbrætsten med 5 vandrette og 5 lodrette rækker. Midterfeltet er enten beskadiget eller har fragment af et ornament. At stenen er indsat i en teglstensmur tyder på, at den er flyttet fra en anden placering. Kor og skib fik i sengotisk tid indbygget krydshvælv af den østjyske type på vægpiller. Halvkuppelhvælvet i apsis er nyopført. Ved en istandsættelse i 1900 afdækkedes kalkmalede dekorationer i hvælvene, ornamentikken blev hårdt opmalet. Altertavlen er et rammeværk fra 1869 med Thorvaldsens Kristus i gips. Prædikestolen er fra 1869. Den romanske døbefont af granit har løver, korslam og fugl samt mandshoved på kummen. Noter Eksterne kilder/henvisninger Gerning Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dka Gerning Kirke hos KortTilKirken.dk
Gersdorffslund

Gersdorffslund ligger i Gosmer Sogn – Hads Herred – Århus Amt. I 1674 oprettedes Gersdorffslund, først bygget i bindingsværk men den blev afbrændt af en pyroman i 1713. Den blev straks genopført af Christian Rathlou, der indlemmede den i stamhuset Rathlousdal. De nuværende bygninger er fra 1840'erne Forud lå i nærheden den i 1381 nævnte Skovsgård og er måske den samme, som i 1559 kaldes Porsborg. Gersdorffslunds nuværende hovedbygning er opført i 1856. Gersdorffslund gods er på 388,1 hektar med Enggaarden, Bisgård og Lindgård. Ejere af Gersdorffslund (1381-1536) Forskellige ejere (1536-1660) Kronen (1660-1661) Joachim von Gersdorff (1661-1674) Frederik von Gersdorff (1674-1675) Jørgen Bielke (1675-1677) Christian von Gersdorff (1677-1678) Otto Krabbe (1678-1681) Gregorius von Rathlou (1681-1698) Margrethe Joachimsdatter von Gersdorff gift von Rathlou (1698-1710) Frederik Carl von Rathlou (1710-1752) Christian von Rathlou (1752-1771) Dorothea Sophie Joachimsdatter von Schack gift von Rathlou (1771-1800) Joachim Otto von Schack-Rathlou (1800-1828) Christian Frederik von Holstein-Rathlou (1828-1846) Niels Rosenkrantz von Holstein-Rathlou nr1 (1846-1850) Niels Rosenkrantz von Holstein-Rathlou nr2 (1850) Julie von Leitner gift von Holstein-Rathlou (1850-1919) Christian Frederik Emil von Holstein-Rathlou (1919-1921) Adolf Viggo Rudolf Huno von Holstein-Rathlou (1921-1924) Christian N. Lind (1924-1925) Gregers Juel (1925-1953) T. Viggaard-Jensen (1953-1986) T. Sand (1986-2003) Pajbjergfonden (2003-2021) Jens Gammelgaard (2021-) Allan Gammelgaard Kilder og henvisninger
Gerskov Kirke

Gerskov Kirke er en sognekirke i landsbyen Gerskov, ca. 10 km nordøst for Odense. Kirken er opført i 1925 efter tegninger af arkitekt Niels Peder Jensen, som også tegnede kirkerne i Strib og Røjleskov. Kirken består af kor, skib og tårn bygget i nyromansk stil. Kor og skib har gipset tøndehvælv. Altertavlen er et maleri fra 1927 af Ellen Hofman-Bang. Døbefonten er af kunststen. Krucifikset i moseeg og marmor er udført af Kristen Østerby i år 2000. Kirkeskibet blev ophængt i 1944 og er udført af Gorm Clausen, som udførte et magen til til Ærøskøbing Kirke. Skibet i Ærøskøbing er en model efter den engelske clipper Thermopylay. Skibet i Gerskov er opkaldt efter den nuværende dronning Margrethe. Indtil kommunalreformen i 2007 lå kirken i Otterup Kommune (Fyns Amt) og indtil kommunalreformen i 1970 lå den i Lunde Herred (Odense Amt). Referencer Eksterne kilder og henvisninger Gerskov Kirke Arkiveret 5. februar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Gerskov Kirke hos KortTilKirken.dk Gerskov Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Gestelev Kirke

Gestelev Kirke er kirken i Gestelev Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune, tidligere Ringe Kommune. Altertavlen fra ca. 1515-1520 har helgenfigurer på fløjene, hvor Sankt Katharina holder en posebog i venstre hånd. Altertavlen er i dag placeret i museet Møntergården, i magasin. Eksterne kilder og henvisninger Gestelev Kirke hos KortTilKirken.dk
Gethsemane Kirke

Gethsemane Kirke ligger i Vesterbro Sogn i Københavns Kommune, i Dannebrogsgade på Vesterbro. Kirken var en af de 16 kirker, som Københavns Stiftsråd oprindeligt anbefalede skulle lukkes. Kulturminister Marianne Jelved anbefalede at kirken skulle nedlægges 31. december 2014. Dette skete dog aldrig. I stedet blev kirken omdannet til at huse projektet uKirke, der er målrettet folk, som lever i en ungdomskultur og ikke normalt kommer i den danske folkekirke. Kirken blev oprindeligt opført 1893-94 og tårnet tilføjet 1900. I 1914 blev kirken nedrevet og genopført i en nygotisk stil 1915-16 af stadsarkitekt Hans Wright. Litteratur Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. ISBN 87-87546-18-3 Referencer Eksterne kilder Gethsemane Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Gethsemane Kirke hos KortTilKirken.dk
Giesegård

Giesegård er en hovedgård sydøst for Ringsted på Sjælland, der er oprettet i 1668 af Frederik Giese. Gården ligger i Nordrupøster Sogn i Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1750-1751, en etage tilføjes i 1843-1844 og udvides igen i 1873 af arkitekt Theodor Zeltner. Giesegård Gods er på 3.115 hektar med Juellund og Prøvegaard. Indtil 1922 var gården centrum for Stamhuset Giesegaard. Ifølge Dagbladet Informations kortlægning over brugen af TFA-dannende PFAS-pesticider og propyzamid i 2025, har Giesegaard ved Ringsted det største overlap mellem sprøjtede marker og hovedstadsområdets drikkevandsområder. Ejere af Giesegård (1668-1690) Frederik Giese (1690-1693) Margretha Elisabeth Schönbach gift Giese (1693-1719) Christopher Joachim Frederiksen Giese (1719-1720) Christian Scavenius (1720-1736) Christian Carl Frederiksen Gabel (1736-1760) Anna Sophie Rantzau gift Schack (1760-1790) Frederik Christian Ottesen greve Schack (1790-1821) Knud Bille Frederiksen greve Schack (1821-1847) Henrik Adolph Johansen greve Brockenhuus-Schack (1847-1892) Knud Bille Henriksen greve Brockenhuus-Schack (1892-1924) Adolph Ludvig Knudsen greve Brockenhuus-Schack (1924-1963) Frederik Adolphsen greve Brockenhuus-Schack (1963-1993) Niels Knudsen greve Brockenhuus-Schack (1993-) Frands Axel Michael Nielsen greve Brockenhuus-Schack Aktiviteter Godset tilbyder udlejning af boliger til brug inden for landbrug og jagt. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Gimle (Roskilde)

For alternative betydninger, se Gimle. (Se også artikler, som begynder med Gimle) Gimle er et regionalt spillested, studenterhus og ungdomskulturhus i Roskilde. Hvert år i juli måned er Gimle med til at arrangere en række gratis koncerter i Byparken. Fakta Gimle har tre scener; en koncertsal med plads til 550 stående eller 240 siddende gæster, kælderen med plads til 150 stående eller 80 siddende kan opleve forestillingen samt Kulturcafeen med en kapacitet på 60 gæster. Historie Gimle åbnede mandag den 2. maj 1988 i Ringstedgade 30 efter et halvt års ombygning, og frem til den 15. maj 2000 blev cafeen drevet på privat basis som musikcafé, spillested og spisehus. Herefter blev ejerskabet overtaget af Fonden Rytmisk Roskilde, der driver den i dag med Foreningen Gimle som driftsansvarlig. 1. januar 2001 blev Gimle udnævnt til regionalt spillested, en titel som deles med steder som Vega i København og Train i Århus. Lokalerne i Ringstedgade blev efterhånden for små for det øgende antal arrangementer, og jagten på nye lokaler endte ved Roskildes gamle vandværk på Helligkorsvej, som havde stået tomt i flere år og viste sig at passe godt til formålet. Efter en massiv ombygning var Vandværket klar til at indflytning i sommeren 2006, hvor Gimle rykkede ind. Frivilligt arbejde Gimles koncerter afvikles af et team frivillige – Gimles afviklingshold. I alt er holdet på ca. 100 personer. Alle husets frivillige medarbejdere har stor erfaring fra Gimle, men også fra arrangementer udenfor huset (bl.a. Roskilde Festivals scener). Det er de frivillige, som tager sig af de fleste opgaver i huset fra at hjælpe på scenen og stå i bar og garderobe til at arrangere større og mindre happenings. Udover de frivillige, som udgør basisen i huset, tager et mindre antal lønnet ansatte sig af opgaver som booking og produktion. Referencer Eksterne henvisninger Gimles hjemmeside
Gimsing Kirke

Gimsing Kirke ligger i Gimsing i den sydlige udkant af Struer. Kirken er bygget inden for tidsrummet 1157-1241. Der er tale om en såkaldt kullet kirke, dvs. en kirke uden tårn, opført i granitkvadersten. Kirkens døbefont er et hallandsk arbejde i klæbersten formet som et firkløver og er kirkens ældste inventar. Klokken stammer fra 1200-tallet. Alterbordspanel, altertavle, prædikestol, pulpitur samt de ældste bænke er fra ca. 1600. Kirkeskibet er en model af barken Thyra fra 1869. Orgelet er bygget i 1968 af TH. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S og har 8 stemmer fordelt på 1 manual og pedal. Kirken er restaureret flere gange. Under 2. verdenskrig skjulte modstandsbevægelsen i Struer sprængstoffer på loftet i Gimsing Kirke. Efter krigen gik dette skjulested i glemmebogen, og først i 1968 blev restlageret, der stadig var intakt og bestående af 10 kg plastisk sprængstof og 21 håndgranater, afhentet af sprængningseksperter fra Jydske Dragonregiment i Holstebro. Ekstern henvisning Gimsing Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Gimsing Kirke hos KortTilKirken.dk
Gislev Kirke

Gislev Kirke er kirken i Gislev Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune. Eksterne kilder og henvisninger Gislev Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Gislev Kirke hos denstoredanske.dk Gislev Kirke hos KortTilKirken.dk
Gislingegård

Gislingegård er en sædegård, som er dannet i 1730 af Peder Benzon. Gården ligger i Gislinge Sogn, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1879 i gotisk stil med takkede gavle og frontespice. Gislingegaard Gods er på 302 hektar, Hyllegaard og Helgogaard. Ejere af Gislingegaard (1730-1735) Peder Benzon (1735-1739) Jacob Jørgensen (1739-1747) H. J. Jacobsen Hvalsøe (1747-1748) Claus Buch (1748-1749) Enke Fru Buch (1749-1757) Albert Phillip Buch (1757-1768) O. Mandix (1768-1770) Frederik Carl Christian von Støcken (1770-1794) Erik Switzer (1794-1805) Johannes Frisenborg (1805-1806) Lund / Klem (1806-1809) Haagen Christian Astrup (1809-1828) Simon Groth Clausen (1828-1843) Slægten Groth Clausen (1843-1870) Herman Frederik Løvenskiold (1870-1873) Adolf Gideon Suell (1873-1884) V. T. Plenge (1884-1896) Slægten Plenge (1896) Victor Ræder (1896-1899) J. F. Lagoni (1899-1912) J. Johannesen (1912-1915) F. Ingerslev (1915) Udstykningsforening For Sjælland Og Fyns Stifter (1915) Christoffersen (1915-1918) C. J. Pedersen (1918-1929) Heinrich Hansen (1929-1937) C. Udsen (1937-1939) H. Omøe (1939-1988) K. Jornil (1988-) Ejnar Dissing Eksterne henvisninger Gislingegård Gods Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Gislingegård

Gislingegård is a manor house and estate located close to Gislinge, Holbæk Municipality, some 60 kilometres west of Copenhagen, Denmark. History 18th century Gislingegaard was founded by Peder Benzon on 30 April 1730 from two farms in the village of Gislinge. He later almost doubled it in size. Benzon kept Gislingegård until his death in 1735. The estate was then sold by his heirs to county manager Jacob Jørgensen. It than changed hands a number of times until it was acquired by Erik Svitzer in 1771. He implemented the agricultural reforms of the time and expanded the dairy. The main building was destroyed by fire in 1773 and later rebuilt at a new location further to the south. 19th century The value of the estate dropped significantly during the agricultural crisis from 1813 to 1830. Baron Frederik Løvenskiold acquired Gislingegård in 1845. He leased it out and sold some of the tenant farms to the tenant farmers. 2+th century Udstykningsforening For Sjælland og Fyns Stifter purchased Gislingegaard in 1915. Some of the land was used for the establishment of nine new smallholdings. The rest of the estate was sold to a farmer named Christoffersen later that same year. Architecture The main building is a single-storey Neo-Gothic building from 1873. It is built in Gothic Revival style with crow-stepped gables. Today The estate covers 250 hectares of which 222 hectares are farmland and 16 hectares are meadows. List of owners (1730-1736) Peder Benzon (1736-1740) Jacob Jørgensen (1740-1747) H. J. Jacobsen Hvalsøe (1747- ) Claus Buch ( - ) Claus Buchs enke ( -1759) Albert Phillip Buch (1759-1769) Oluf Mandix (1769-1771) Frederik Carl Christian von Støcken (1771-1794) Erik Svitzer (1794-1805) Johannes Frisenborg (1805-1806) Andreas Lund (1805-1806) Peter Klein (1806-1809) H. C. Astrup (1809-1828) Simon Groth Clausen (1828-1845) C. J. Clausen (1845-1873) Herman Frederik Løvenskiold (1873-1884) V. T. Plenge (1884-1896) S. Plenge (1896) Victor Ræder (1896-1899) J. F. Lagoni (1899-1912) J. Johannesen (1912-1915) F. Ingerslev (1915) Udstykningsforening For Sjælland og Fyns Stifter (1915-1916) Christoffersen (1916-1918) P. J. Pedersen (1918-1929) Heinrich Hansen (1929-1937) C. Udsen (1937-1939) H. Omø (1939-1988) K. Jornil (1988- ) Ejnar Dissing References