NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rynkebygård

Rynkebygård var en landsbyhovedgård, der nævnes første gang i 1358. Gården ligger i Ringe Sogn, Gudme Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1858 og ombygget i 1929. Rynkebygård Gods er på 218 ha. Ejere af Rynkebygård (1358-1385) Laurids Degn (? - ?) Skt. Knuds Kloster (1502) Niels Bentsen ( ? -1580) Kronen (1580-1588) Gedske Brockenhuus gift Bille (1588-1595) Mogens Eriksen Bille (1595-1609) Hans Lange (1609-1617) Peder Thott / Christen Pedersen Thott (1617-1650) Slægten Thott (1650-1664) Henrik Christensen Thott (1664-1669) Christen Hansen (1669-1670) Niels Banner (1670-1672) Eiler Evert Banner (1672-1680) Jens Pedersen Phil (1680-1684) Gertrud Jensdatter Phil gift Trane (1684-1685) Axel Jensen Phil / Niels Hansen (1685-1687) Birgitte Jensdatter Phil gift (1) Hansen (2) Jacobsen / Axel Jensen Phil / Niels Hansen (1687-1691) Axel Jensen Phil / Hans Jacobsen (1691-1703) Henrik Gyldenstierne (1703) Frederik von Ahlefeldt (1703-1713) Riborg Helvig Holck gift von Ahlefeldt (1713-1736) Erik Jensen (1736-1773) Bielke Kaas (1773-1801) Hans Henrik von Eickstedt (1801-1803) Henrik Jørgen Huitfeldt-Kaas (1803-1806) Hans Jørgen Hansen (1806-1809) Rasmus Rasmussen (1809-1820) Peder Urban Bruun (1820-1831) Johannes Nicolaj Schurmann (1831-1846) H. F. Hildebrandt (1846-1887) Peder Larsen Petersen (1887-1897) Erik lensgreve Schaffalitzky de Muckadell (1897-1905) Erik lensgreve Schaffalitzky de Muckadells dødsbo (1905-1929) Ove baron Schaffalitzky de Muckadell (1929-1979) Claus Johannes Mosegaard Andersen (1979-) Claus Johannes Mosegaard Andersen Referencer Eksterne henvisninger danskeherregaarde.dk: Rynkebygård Arkiveret 18. april 2018 hos Wayback Machine, hentet 21. oktober 2016
Rysensten

"Rysensteen" omdirigeres hertil. For gymnasiet, se Rysensteen Gymnasium. Rysensten er en herregård beliggende i Bøvling Sogn i Lemvig Kommune. Gården er opkaldt efter fæstningsarkitekten Henrik Ruse, som 1661 fik det gamle Bøvling Slot overdraget fra kronen som betaling for sine tilgodehavender. Han fik 10 år senere ophøjet gården til baroni, og han blev således baron af Rysensteen. Baroniet blev opløst 5. maj 1797 til fordel for et fideikommis, og året efter solgtes godset til "herregårdsslagterne" Fønss og von Schmidten. Ejere af Bøvling Slot / Rysensten (1401-1536) Ribe Bispestol (1536-1664) Kronen (1664-1679) Henrik Ruse, baron af Rysensteen (1679-1690) Christian Juel-Rysensteen (svigersøn) (1690-1694) Jeanne Marie Ruse, baronesse af Rysensteen (1694-1749) Ove Henrik baron Juel-Rysensteen (1749-1769) Otto Henrik baron Juel-Rysensteen (1769-1782) Christian Frederik baron Juel-Rysensteen (1782-1798) Ove Henrik baron Juel-Rysensteen (1798-1809) Peter Severin Fønss & Ulrik Christian von Schmidten (1809-1833) P.A. Høegh (1833-1856) N.M. Petersen (svigersøn) (1856-ca. 1865) H. & M. Toldorph & Co. (1867-1896) J.C. Jørgensen (1896-1902) Konsortium (1902-1907) N.B. Breinholt (1907-1912) Ole Futtrup Christensen (1912-1913) Konsortium (1913-1917) P.A. Bugge (1917-1931) Christian Rahbek (1931-1965) Aanders Rahbek (1965-1993) Erik Vendelbo Rahbek (1993-) Familien Schliemann
Ryvangens Naturpark

Ryvangens Naturpark er et stort område i Ydre Østerbro i det nordlige København. Parken ligger klos op ad Mindelunden (indkørsel fra Tuborgvej) på et gammelt militært øvelsesområde på Ydre Østerbro. Nærmere betegnet i en trekant mellem togstationerne Svanemøllen, Hellerup og Ryparken. Københavns Kommune overtog området fra Svanemøllens Kaserne og i længere tid fik området lov til at og forfalde. Indgangen til "Ryvangens Naturpark" er fra en parkeringsplads med indkørsel fra Tuborgvej fra Rymarksvej/Ryparken ved bus 14's endestation. I 1993 lå arealet som et besynderligt vildtvoksende område med stier, graffiti, høje bakker, søer, hjemmelavede huler, hjemmelavede broer gamle udbrændte rustne gadelamper og gamle bunkers. Da parken ligger lige op ad beboelsesområder som Ryvangen, Rymarken og Ryparken, har stedet været tilholdssted for unge fra området gennem tiderne. Det har sat sit præg. I slutningen af 1990'erne besluttede Københavns Kommune sig for at renovere parken. Der kom bænke, stier, griller og lignende. Parken fik sit navn "Ryvangens Naturpark" i den forbindelse. Der kom folde med geder og får. Det har dog ført til mishandling af dyrene og afbrænding af de skure, de sover i. Fredning Ryvangens Naturpark med Mindelunden er på 12 hektar og blev fredet i 2003. Det skete for ”at sikre området som naturområde, herunder at opretholde og muliggøre forbedring af de biologiske og rekreative værdier under hensyntagen til de kulturhistoriske interesser, der er knyttet til området.” Siden 1998 har Københavns Kommune ved Center for Park og Natur har haft ansvaret for Ryvangens Naturpark, der nu er underlagt naturplejeplaner. Kilder og henvisninger Om fredningen på fredninger.dk Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Rådhustorvet (Sønderborg)

Rådhustorvet er en central plads i Sønderborg. Den har navn efter byens rådhus, som har ligget på denne plads siden 1500-tallet. Det nuværende rådhus er dog fra 1933. Fra torvet udgår gaderne Perlegade i nordlig retning, Østergade i østlig retning, Æblegade i vestlig retning, samt Store Rådhusgade og Lille Rådhusgade, på hver sin side af rådhuset, i sydlig retning. Se også Sønderborg Rådhus
Rådmandsgade Skole

Rådmandsgade Skole er en folkeskole beliggende på Nørrebro, på Rådmandsgade i København N. Historie Skolen blev bygget i 1889 og kostede 175.043 kr. og 30 øre. Den var tegnet af den allestedsnærværende stadsarkitekt Ludvig Fenger, bygget på kommunal grund, matr.nr. 922 og 1289. Det bemærkedes at "I alle Forstuer er anbragt Knagerækker og Madkassehylder." Skoletiden var dengang enten fra 8 til 12(måske til 13) eller fra 13 til 17 (måske 18). 113 elever havde arbejde udenfor hjemmet (ikke unormalt højt tal). Skolen startede med 55 lærere. Lise Egholm satte fra 1995 til 2013 Rådmandsgade Skole på landkortet. Kort efter hendes tiltrædelse var der på skolen 86 procent tosprogede elever, men det blev nedbragt til 50 procent i løbet af fem år. Som skoleleder stod hun for en pædagogisk linje, hvor der blev stillet krav til lærere og elever, men også til forældre i skole-hjem-samarbejdet. Hun afskedigede otte lærere, fordi de ikke var gode nok, og sagde til et antal andre lærere, at de skulle tage sig sammen, hvis de ville undgå en fyring. Foruden manglende engagement var der ifølge Lise Egholm for højt sygefravær blandt lærerne. Hun sørgede for at uddanne trivselsvejledere og oprettede integrationskurser for lærerne og pædagogerne for at hæve elevernes trivsel. Elevtal 1889: 891 elever fordelt på ca. 33 klasser med 476 drenge og 415 piger 1909: 1.535 elever 1939: 605 elever 1989: 510 elever November 2017: 629 elever Tidligere elever Jørgen Lange Thomsen Henvisninger Eksterne henvisninger Skolens officielle webside
Rærup (Aalborg Kommune)

For alternative betydninger, se Rærup. (Se også artikler, som begynder med Rærup) Rærup er et autoriseret stednavn for en mindre landsby beliggende 1 km syd for Vodskov i Aalborg Kommune op ad Frederikshavnmotorvejen. Motorvejsfrakørsel 17 (Vodskov) ligger ved Rærup. I Rærup er der ca. 20-30 husstande og en tankstation. Kilder Se også Vodskov Sogn
Rødby Pumpestation

Rødby Pumpestation er en pumpestation, der ligger ved Kramnitse på Lolland. Den afvander ca. 20.000 hektar af den tidligere Rødby Fjord, der blev inddæmmet i 1873-1878 med anlæggelsen af det lollandske dige. Den nuværende pumpestation blev taget i brug i 1966 og pumper nu 20 m³ vand/sekund. Den første pumpestation i Kramnitse blev anlagt i 1869 og pumperne blev drevet af dampmaskiner. Denne pumpestation havde dog kun en kort levetid. Før den tid havde befolkningen forsøgt sig med afvanding af fjorden via afvandingsgrøfter. Efter Stormfloden 1872 blev der anlagt et nyt dige langs kysten for at afværge flere oversvømmelser, og i 1927 blev en ny pumpestation bygget. Ved opførelsen af pumpestationen blev der gravet kanaler på ca. 23-24 km. og brakgrøfter på hver 12. meter. Det maskinelle udstyr stammede bl.a. fra Holeby Diesel (2 stk. maskiner på hver 400 hk.). Med de nye afvandede arealer opstod eksistensbetingelser for en ny type fjordbonde, der udnyttede de muligheder for dyrkning og græsning, som den afvandede fjord gav. Efter 2. verdenskrig blev dyrkningen intensiveret ved hjælp af ny teknologi, og det blev tydeligt, at den gamle pumpestation ikke kunne sænke vandspejlet tilstrækkeligt til at påbegynde dræning af jorden, og det blev derfor nødvendigt med en ny pumpestation. Den seneste pumpestation med elektriske pumper blev taget i brug i 1966. Referencer Eksterne henvisninger Rødby Pumpestation
Rødding Højskole

Rødding Højskole er Danmarks – og dermed verdens – ældste folkehøjskole. Den ligger i Rødding i den nordlige del af Sønderjylland. Den blev grundlagt i 1844 af Christian Flor (1790-1875). Fra begyndelsen var den en almen højskole med vægt på både uddannelse og dannelse, men den var ifølge Poul Erik Søe ikke hverken folkelig eller grundtvigsk fra starten og ville i de første år ikke have grundtvigske lærere. Så Uldum Højskole fra 1849 blev den første virkeliggørelse af Grundtvigs højskoletanke. Ludvig Schrøder (1836-1908) var forstander 1862-1864. Efter krigen i 1864 kom Rødding under Prøjsen, og Askov Højskole oprettedes i 1865 lige nord for Kongeå-grænsen med Schrøder som forstander. Appel-familien var også tæt knyttet til Rødding, hvor Erik Appel var forstander efter genforeningen 1920 til 1926. Arkitekten Fredrik Appel tegnede en ny hovedbygning 1920. Ved 150-års jubilæet udkom bogen Käthe Z.S. Pedersen & John Pedersen: Rødding Højskole 1844-1994 (Rødding 1994). Mads og Anja Rykind-Eriksen tiltrådte som forstanderpar den 1. marts 2007 og gør Rødding Højskole til en almen højskole. I november 2019 fejrede højskolen sit 175-års jubilæum. Noter Eksterne kilder/henvisninger Rødding Højskole – Officiel hjemmeside
Rødding Kirke (Viborg Kommune)

For alternative betydninger, se Rødding Kirke. (Se også artikler, som begynder med Rødding Kirke) Rødding Kirke er en dansk folkekirke, beliggende 9 km nordøst for Viborg i byen Rødding. Skib og kor er bygget i romansk stil og blev opført i 1200-tallet. Senere i 1400-tallet blev klokketårnet rejst ved skibets vestgavl og våbenhuset blev bygget ved syddøren. Både klokketårnet og våbenhuset er bygget i sengotisk stil og opført med munkesten. Norddøren, som var kvindernes dør, er i dag tilmuret. En større omsætning af murværket i 1891 har slettet de fleste spor af enkeltheder, dog kan man spore enkelte rundbuevinduer i nordmuren. På kirkegården er henlagt et større antal ældre gravsten, som er ret nedslidte og svære at tyde. Kirken blev istandsat i 1958. På nordsiden af skibet findes en skakbrætsten med 7 vandrette og 13 lodrette rækker. Skibet har fladt bjælkeloft. Den runde korbue er bevaret med profilerede kragbånd og skråkantsokkel. Koret fik indbygget otteribbet hvælv i sengotisk tid. Kirkens inventar præges af tilhørsforholdet til herregården Sødal. Altertavlen fra slutningen af 1730'erne er skænket af Margrethe Dorthea Brahe, i storfeltet ses Korsfæstelsen, omkring maleriet ses Peter og Paulus, nederst ses et såkaldt præstespejl, der giver en opsang til præsten, altertavlen bærer Anders Kierulfs initialer, alterskranken af smedejern bærer våben for Anders Kierulf og hustru. Prædikestolen fra 1646 har arkadefelter med bibelske relieffer, den er skænket af Verner Parsberg, på opgangen er indsat en række alabastrelieffer, der formodentlig stammer fra et husalter dateret til begyndelsen af 1600-tallet. I kirken er bevaret en del stolegavle fra 1600-tallet, bl.a. med våben for Didrik Iversen. Omkring orglet er opstillet en række apostelmalerier fra midten af 1700-tallet, de stammer fra et tidligere pulpitur. I koret er ophængt et epitafium fra 1649 over Verner Parsberg (død 1665). I kirken er desuden ophængt et maleri af Margrethe Dorthea Brahe og Anders Kierulf. På skibets sydvæg er ophængt et broderet antependium med 32 helgener, klædet menes at stamme fra slutningen af 1300-tallet. I skibets vestende mod nord er opstillet en herskabsstol fra 1753. Den romanske døbefont af granit har glat kumme og rund fod. Noter Eksterne kilder/henvisninger Om Rødding Kirkes på dens hjemmeside Rødding Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Rødding Kirke hos KortTilKirken.dk
Røddinglundcentret

Røddinglundcentret er en selvejende institution beliggende i Trehøje Kommune mellem Herning, Holstebro og Ringkøbing og har Vildbjerg i øst som nærmeste by. Centret drives af Sct. Georgs Gildet i Herning. Centret, som har plads til godt 100 spejdere, anvendes bl.a. til lejrskoler, sommerlejre, møder, stævner og weekendstræf. Centret er indrettet med hovedbygning og to toiletbygninger tilhørende raftelade og brændeskur samt to store lejrområder og en mindre skovsø. Nord for centret finder man Tihøje i Røddinglund plantage samt et større naturreservat. Røddinglund er i efterårsferien ofte brugt af Det Danske Spejderkorps til deres ledelses kursus, PLan, hvor holdet, eller teamet, der arrangerer kurset, er et af korpsets ældste. Ekstern henvisning Røddinglundcentrets officielle hjemmeside
Røde Vejrmølle

Røde Vejrmølle er en hollandsk vindmølle i Albertslund på grænsen til Glostrup. Der har været en mølle på stedet siden 1776 efter at Roskildevej blev anlagt. Der lå oprindeligt en mølle længere nordpå ved Herstedøster, hvor den havde ligget siden 1400-tallet, og den lå senest på Gamle Landevej – den oprindelige landevej mellem København og Roskilde. Møllen brændte dog ned i forbindelse med svenskekrigene i 1658, og lå længe hen som en ruin. I 1721 blev møllen genopbygget, og samtidig blev Røde Vejrmølle Kro opført ved siden af, efter at den nye ejer havde opnået kongeligt privilegium til krodrift. I forbindelse med at den nye Roskildevej blev anlagt flyttede man simpelthen både mølle og kro længere sydpå for at ligge ved den nye hovedvej mellem København og Roskilde. Den gamle mølle nedbrændte i 1973, hvorefter man flyttede Fristrup Mølle ved Tølløse til Albertslund. Fristrup Mølle blev valgt fordi den lignede den oprindelige mølle og huser i dag et opbevaringsfirma. Røde Vejrmølle har lagt navn til rækkehusbebyggelsen Røde Vejrmølle Park samt erhvervsområdet Røde Vejrmølle Industripark, som bl.a. huser hovedkvarteret for Coop Danmark. Kildehenvisninger Eksterne henvisninger Artikel hos Møllearkivet Arkiveret 16. december 2012 hos Wayback Machine
Rødhus Kirke

Rødhus Kirke er opført 1912-1913 efter tegninger af arkitekt Valdemar Schmidt. Kirken blev indviet d. 19. oktober 1913 . Forhistorie Egnen ved den sydlige del af Jammerbugt var plaget af vedvarende sandflugt i 15-1600-tallene. Ikke mindst Hune og Rødhus var hårdt ramt; indbyggerne måtte forlade ejendomme og huse, hvor sandet umuliggjorde vækst af afgrøder. Sandet brød gennem alt, og hverken diger eller grøfter kunne standse ødelæggelserne. En lærer fra Hune Sogn, Niels Nielsen Kjær (1799-1890), indberettede til folkemindeforskeren Evald Tang Christensens Dansk Almueliv om Rødhus: Der har været en kirke og et sogn i Rødhus Klit, og de har vist stedet, hvor den har stået. Der er fundet nogle sten, som skal have været af den. Der er også gået en by under vest for Hjortels (Hjortdal?). Det røde Hus har vel navn efter et enkelt hus. Sagnet siger, at der har ligget en herregård, og den har været teglhængt. Birkelse Gods byggede i 1646 nordvest for den nuværende placering af Rødhus Kirke et kornmagasin, Det røde Hus, og det betød nyt liv til egnen. Det var billigt at leje en klitlod og at slå sig ned i det øde område og forsøge at skabe sig en omend nøjsom tilværelse ved landbrug i lille målestok. I 1800-tallet påbegyndtes betaling af plantning af såkaldt klittag, og hermed indledtes en ny epoke for egnen. Byggeri og indvielse Befolkningstallet voksede efterhånden i også Rødhus, og i 1877 åbnedes en lille skole, med to klasser - og med deling af lærerne med Hunetorp Skole. Gudstjenesterne blev afholdt i skolen, og i befolkningen øgedes utilfredsheden med tiden, idet der ikke var plads til deltagerne. I 1909 samarbejdede sognefoged Søren Enevoldsen med provst L. M. Tolstrup, Jetsmark, om planer for bygningen af en kirke i Rødhus. Kirkeministeriet gav løfte om afsættelse af 13.500 kr. på Finansloven til kirkebyggeri - hvis beboerne selv kunne indsamle 2000-3000 kr. til vedligeholdelse. Det lykkedes, trods det dengang anselige beløb. Dermed kunne byggeriet gå i gang, og den 19. oktober 1913 indviedes Rødhus Kirke. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Rødhus Kirke hos KortTilKirken.dk
Rødkilde (Ulbølle Sogn)

For alternative betydninger, se Rødkilde. (Se også artikler, som begynder med Rødkilde) Rødkilde er en af landets ældste gårde, og sit navn skylder den de jernholdige kilder i dens have og på dens marker. Allerede på Erik Menveds tid nævnes gården. Rødkilde ligger i Ulbølle Sogn, Sallinge Herred, Svendborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1854. Herregårdens vandmølle er fredet. Rødkilde Gods er på 262 hektar, med flere solcelleanlæg. Ejere af Rødkilde (1300-1314) Tyge Lauridsen Abildgaard (1314-1453) Ukendt ejere (1453-1510) Hans Poulsen Hvide (1510-1537) Knud Ottesen Hvide (1537-1563) Jacob Knudsen Hvide (1563-1577) Anne Knudsdatter Hvide gift Friis / Margrethe Knudsdatter Hvide gift Ulfeldt (1577-1595) Margrethe Knudsdatter Hvide gift Ulfeldt (1595-1608) Oluf Brockenhuus (1608-1614) Breide Rantzau (1614-1635) Cai Rantzau / Frants Rantzau / Sophie Caisdatter Rantzau (1635) Anne Lykke gift Rantzau (1635-1645) Frants Lykke (1645-1663) Kaj Frantsen Lykke (1663) Anne Margrethe von Götzen gift Schult (1663-1667) Niels Banner (1667-1672) Simon Fock (1672-1673) Simon Motzfeldt / Christen Pedersen (1673-1687) Christen Pedersen (1687-1694) Knud Krag (1694-1706) Johan Monrad (1706-1732) Børge Trolle (1732-1736) Johan Lehn (1736-1790) Jens Lange (1790-1829) Johan Jensen Lange (1829-1874) Erik Harding Lange (1874-1891) Christian Eriksen Lange (1891-1892) Erik Engelke Schaffalitzky de Muckadell (1892-1923) Ludvig Sophus Vilhelm Schaffalitzky de Muckadell (1923-1928) Enkefru Schaffalitzky de Muckadell (1928-1955) Johan Ludvig Schaffalitzky de Muckadell (1955) Einer Petersen (1955) Statens Jordlovsudvalg (1955-1959) Henry Nexøe-Larsen (1959-1971) Ejner Kronshage Rasmussen (1971-1999) Poul Arvi Kronshage Rasmussen (1999-2005) Poul Arvi Kronshage Rasmussen / Kim Kronshage Rasmussen (2005-) Kim Kronshage Rasmussen Referencer Eksterne henvisninger Rødkilde Gods
Rødkilde

Rødkilde är ett danskt gods i Ulbølle socken i Svendborgs kommun på Fyn. Det en av Danmarks äldsta gårdar. Rødkilde har sitt namn efter de järnhaltiga källorna i godsets trädgård och på dess marker. Byggnader Rødkildes nuvarande huvudbyggnad är en lång envåningsbyggnad med en bred, genomgående frontespis i våningar. Den uppfördes 1854 av Erik Harding Lange. Den nuvarande huvudbyggnaden ersatte ett treflyglat korsvirkeshus, som hade uppförts av Jens Lange omkring 1736. Nordväst om huvudbyggnaden ligger ett magasin från omkring 1700 och en holländeribyggnad, som uppfördes av Jens Lange (1707-1790) omkring 1759. Vid dammen, som ligger väster om trädgården, ligger en vattenkvarn i korsvirke med halvvalmat halmtak. Kvarnen var i drift till 1959 och har ett av Danmarks största överfallshjul. Ekonomibyggnaderna ligger på något avstånd sydost om huvudbyggnaden. De utgör en fyrlängad anläggning runt en innesluten gårdsplan. Efter bränder uppfördes den nuvarande 1956. Flera av byggnaderna blev 2013 byggnadsminnen. Rødkilde Gods är idag på 262 hektar. Historik Rødkildes första kända ägare var Tyge Lauridsen Abildgaard, som ägde gården till 1314, då han dömdes till livet för landsförräderi. Han ansågs ha medverkat i mord på Erik Klipping i Finderup Lade i Finderup på Jylland 1314. Åtminstone sedan 1453 ägdes Rødkilde av släkten Hvide. Anne Hvide, som lät bygga stadsgården och sommarresidenset Anne Hvides gård i Svendborg omkring 1560, hade Rødkilde som sitt vinterresidens. Bildgalleri Källor Historie på www./roedkildegods.com Noter Externa länkar Rødkilde Gods webbplats
Rødkilde Gymnasium

Denne side handler om gymnasiet i Vejle. For skolen i København, se Rødkilde Skole. Rødkilde Gymnasium (tidligere Rødkilde Amtsgymnasium) er et gymnasium i Vejle. Gymnasiet kan føre sin historie tilbage til 1865, da det blev oprettet som det privatejede Privatskolen i Vejle. Gennem årene har skolen skiftet navn adskillige gange, bl.a. til Vejle Højere Almenskole, Vejle Kommunale Gymnasium og Vejle Gymnasium. Historie Vejle Gymnasium blev oprettet den 23. august 1865 som afløser for Vejle Latinskole. Denne har en historie helt tilbage til Reformation i 1536, hvor købstaden Vejle endnu var ung. I 1739 blev latinskolen nedlagt, og der skulle gå over 100 år, før en ny kom til verden. Det var en noget broget tid med nederlaget til Prøjsen i 1864 i nær erindring, men oprettet blev gymnasiet altså med navnet Privatskolen i Vejle og lokaler i Fjellegade (bag Løveapoteket). Dette navn holdt til 1877, hvor der også blev skiftet adresse til Dæmningen 5 samt navn til Vejle Latin- og Realskole. I denne periode blev Vejle Kommune involveret, og fra 1884 hed skolen nu Vejle kommunale Gymnasium og fik nye lokaler på hjørnet af Nørrebrogade og Kalkbrænderivej eller "Latinergården". Siden skiftede man endnu en gang navn i 1903 til Vejle Højere Almenskole på grund af en ny almenskolelov. 50-års jubilæet blev fejret i 1915 med oprettelsen af Vejlensersamfundet. Endelig i 1935 skiftede man navn tilbage til Vejle kommunale Gymnasium, og i 1939 flyttede man til Worsåesgade nr. 6. Det var en tidligere mellem- og realskolebygning, og man udvidede med en faglokalebygning, der stod færdig i 1941. Kort tid senere fejrede man 75-års jubilæet i de nye lokaler. Der skulle gå hele 20 år i disse bygninger, før Vejle Kommune i 1961 besluttede at bygge et helt nyt gymnasium på en grund ved Rødkildevej nær Skyttehusbugten med fremragende udsigt over Vejle Fjord. Samme år kunne skolens rektor Lars Nielsen i øvrigt fejre sit 25-års jubilæum. I 1969 skulle det ny gymnasium stå færdigt og kort tid efter ændrede man endnu engang navn, nu til Rødkilde Amtsgymnasium. Det kan skyldes, at der i mellemtiden skulle oprettes endnu et gymnasium i Vejle, nemlig Rosborg Amtsgymnasium – og så var det måske meget fair ikke at tage patent på byens navn. Først i 1971 blev det nye gymnasium ved fjorden taget i brug. Det nye Rødkilde I 2008 afsluttedes en større ombygning, således at skolen i dag rummer en helt ny idrætshal, nyt motionsrum, ny sciencefløj, ny musikafdeling, ny kantine og mange nye lærer- og elevarbejdsområder og opholdsrum. I anden omgang af ombygningen, som stod færdigt i midten af 2011, blev alle de ydre vægge udskiftet fra jern til træ, grundet kolde vægge. Skolens festsal er også blevet udvidet med en balkon, da skolens elevtal er forhøjet med næsten 100 elever i skoleåret 2011/2012. Rektorer Kendte studenter Se også Bølgen mellem gymnasiet og fjorden Skyttehushaven 700 m øst herfor Østjyske længdebane lige nord herfor Kilder Litteratur Vejle Gymnasium 1865-1965 : Jubilæumsskrift. – Vejle, 1967 160 s. – Schweizers Bogtrykkeri A/S Vejle kommunale Gymnasiums årsskrifter Vejle Gymnasiums årsskrifter Rødkilde Gymnasiums årsskrifter og præsentationsmaterialer
Rødkilde Skole

Denne side handler om skolen i København. For gymnasiet i Vejle, se Rødkilde Gymnasium. Rødkilde Skole, anno 2012, er en folkeskole med ca. 725 elever i Københavns Kommune. Rødkilde Skole er beliggende på grønningen foran Bellahøjhusene med udsigt over hele København. Skolen er tegnet af arkitekt Viggo Jacobsen og den blev taget i brug i 1948, og i 2003 udbygget fra 2 til 4 spor. Skoleledere Jørgen Guldborg indtil 30. august 2010 Anders Busk fra 1. september 2010 Peter Daniel Andersen fra 01. januar 2016 Eksterne henvisninger Skoleporten Rødkilde Skole Arkiveret 9. august 2007 hos Wayback Machine