NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nexø Lystskov

Nexø Lystskov bildar tillsammans med Nexø Sydstrand och Balkalyngen ett sammanhängande naturreservat söder om Nexø på Bornholm. Sandstenen i den centrala delen av området, från Skarvigen och längs Langeskanse består grunden av nexösandsten, vilken avlagrades för omkring 570 miljoner år sedan. Norr och söder därom finns den något yngre balkasandstenen, som består av kvartssand och är mycket hårdare än nexösandsten. Balkalyngen är en sandstenshed, där jordlagret så tunt att området aldrig brukats. Nexø Lystskov började planteras omkring 1840. Där finns bättre jordlager och där växer ganska stora träd. I områdets västra del finns det sedan 1996 ett arboretum med de trädarter som invandrat till Bornholm efter istiden. I Nexø Lystskov finns ett tre meter långt och två meter brett vandringsblock, där det på ovansidan är inhuggna 17 skåltecken, cirkulära fördjupningar som höggs in under yngre bronsålder (1000-500 före Kristus). De kallas sedan 1800-talet lokalt "Fandens Keglebane" ("Djävulens kägelbana"). På Balkalyngen finns ett gravfält med flera rösen från järnåldern (200-400 efter Kristus). Källor Nexø – Reservatfolder nr 12 på Miljøstyrelsens webbplats, daterad den 16 mars 2009 Nexø Sydstrand på Bornholms regionsskommunes webbplats Noter
Gasmuseet

Gasmuseet (ofte skrevet som GASmuseet) er et teknisk museum, der beskæftiger sig med bygas. Det er indrettet i det gamle bygasværk i Hobro, der oprindeligt blev opført 1898. Museet åbnede i 1998. Museets udstilligner rummer bl.a. fortællinger om gas som energikilde i Danmark fra starten af 1800-tallet og frem. samt gasdrevne apparater som bl.a. gaslamper, køleskabe og gasovne. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Gryet

Gryet (fra oldnorsk Griut - "stengruppe") er en lille skov på Bornholm med en samling bautasten. Den ligger på Bjergegårdsvejen nord for Rønnevej i Bodilsker, 4 km vest for Nexø. Den ligger tæt ved Louisenlund i Østermarie og er den største samling bautasten i Danmark. Historie De 67 bautasten i denne skov er, hvad der er tilbage af de oprindelige 100. Stedet har været i brug i tidsrummet mellem år 350 og år 900, - fra jernalderen til vikingetiden. Bautastenene her er mindre end de op til fem meter høje sten, der findes andre steder i Skandinavien. Det vides ikke, om skoven blev anvendt som kirkegård, eller om den er opstået senere. Stenenes placering tyder på en familie- og/eller bygrav. De forskellige konfigurationer af gravmarkene omkring Gryet viser, at gravene blev brugt i flere generationer. Ved nylagte grave respekterede man tilsyneladende de gamle grave, som beholdt deres gravmærker. arkæologiske undersøgelser i 2011 afslørede endnu en gravmark, som var alvorligt beskadiget af moderne landbrugsmetoder. I en grav lå resterne af en person med en knoglekam som gravgave. Begravelsen dateres til ca. 375 til 550 e.Kr. En anden grav dateres til fra 750 til 900 e.Kr. Denne begravelsesform fortsatte i mange århundreder. Sydvest for Gryet findes en række kampesten og en del gravhøje. I skoven blev der fundet spor af bebyggelser fra vikingetiden, og der blev opdaget to veje gennem skoven. En bautamark ??? ligger ved Øle Å, den længste og vandrigeste på Bornholm. Uden en redningsaktion i 1870 ville mange af bautastenene i Gryet være ødelagt: Emil Vedel, amtmanden på Bornholm, var interesseret i arkæologi og har forsket i Bornholms historie, reddede dem. Han så, at bautasten blev ødelagt og brugt til vejbygning. Han garanterede personligt grundejerne kompensation. I 1875 blev Gryet og de resterende bautasten fredet. Bautasten tjente til at markere gravsteder, normalt efter ligbrænding. De var også mindesmærker for de døde (gravtegn eller Kenotaf). I nærheden ligger tre vandreblokke: Døvrestenen, Svenskestenen og Troldestenen. Litteratur P. V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 194. Noter Oversættelsen stammer fra tysksprogede- og nederlandsksprogede Wikipedia Eksterne henvisninger Gryet på Bornholm Arkiveret 8. marts 2018 hos Wayback Machine på danmarksnaturfond.dk
Gryet

Im Gryet (von altnordisch Griut – Steingruppe), in Bodilsker, am Bjergegårdsvejen, nördlich des Rønnevej – vier Kilometer westlich von Nexø, auf der dänischen Insel Bornholm, befindet sich neben Louisenlund bei Østermarie die zweitgrößte Ansammlung von Bautasteinen Dänemarks. Historie Von der – in einem Wald gelegenen – Steingruppe sind 67 von einst etwa 100 Menhiren erhalten. Die Steine wurden bereits in der Eisenzeit um 1000 v. Chr. als Grabmarkierungen verwendet, am häufigsten zwischen 400 und 900 n. Chr. also noch in der Wikingerzeit. Im Vergleich zu – bis zu fünf Meter hohen – Exemplaren an anderen Orten in Skandinavien sind die hiesigen Bautasteine von geringerer Größe. Ob der Wald als Gräberfeld genutzt wurde oder erst später aufwuchs, ist unbekannt. Die Anordnungen der Steine in Gruppen weisen auf Familien- bzw. Gräber von Dörfern hin. Die unterschiedlichen Anordnungen der Grabfelder in denselben Bereichen zeigen, dass die Gräber über Generationen genutzt wurden. Bei neu angelegten Gräbern respektierte man offenbar die Markierungen der alten Gräber, indem man diese in ihrer Aufstellung beließ. Archäologische Untersuchungen im Jahr 2011 entdeckten noch weitere Grabfelder, die durch die moderne Landwirtschaft erheblich gestört waren. In einem Grab fand man die Überreste einer Person, mit einem Knochenkamm als Grabbeigabe. Die Bestattung wurde auf 375 bis 550 nach Chr. bestimmt. Ein anderes Grab wurde auf 750 bis 900 nach Chr. datiert. Die Bestattungsart dauerte danach über viele Jahrhunderte an. Im Südwesten des Gryet-Feldes befinden sich eine Felssteinreihe unbekannter Bedeutung und einige Grabhügel. In der Nähe des Waldes wurden Siedlungsspuren aus der gleichen Zeit gefunden. Es wurden auch zwei Altstraßen durch den Wald entdeckt, die nicht datiert werden können. Das Bautafeld liegt an der Øle Å, dem längsten und wasserreichsten Fluss auf Bornholm. Die Bautasteine im Gryet hätten nicht ohne eine Rettungsaktion im Jahr 1870 überlebt. Emil Vedel (1824–1909), der Präfekt von Bornholm war archäologisch interessiert und erforschte die Vorgeschichte der Insel. Vedel sah, dass die Monolithen zerstört und als Material für den Straßenbau benutzt wurden. Er garantierte den Grundstückseigentümern persönlich, dass sie für die Erhaltung entschädigt würden. Im Jahre 1875 wurde der Gryet wie auch die weiteren Bautasteine auf Bornholm geschützt. Bautasteine dienten zur Markierung von Grabstellen, meist Brandbestattung. Sie dienten aber auch als Erinnerungsstätten Verstorbener (Leergräber oder Kenotaphe). In der Nähe befinden sich mit dem Døvrestenen, dem Svenskestenen und dem Troldestenen drei Findlinge. Literatur Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 344. P. V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 194. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 221. Weblinks [3] Einzelnachweise
Gryet

Gryet, some 4 kilometres (2.5 mi) west of Nexø and just north of Bodilsker on the Danish island of Bornholm, is a site with one of Denmark's largest collections of megaliths with tall upright stones standing among the trees in a little wood. The site Gryet is on high ground which was once surrounded by water or marshes. In the Iron Age, those living in the area found it to be an ideal site for their graves. There were once over 60 stones but several have been removed and many have now fallen to the ground. The highest, once standing on the mound at the southern side of the wood, was removed in the 17th century to be used as a gravestone. The megaliths, which bear no inscription, stand over graves where the remains of burnt bones are buried. In the early Bronze Age and late Iron Age (1100 BC), it appears to have been common practice to set megaliths over graves of this kind. The stones stand alone or in small groups. As the site has not been archeologically investigated, it is not known why the stones were raised there. Another important megalithic site on Bornholm is Louisenlund near Østermarie. Preservation It was thanks to Emil Vedel, governor of Bornholm from 1866, that the site has been preserved. In 1870, he noticed that some of the stones were being broken up and removed. By 1875 he had managed to have the site listed, saving it from further damage. References
Gryet

In Gryet (uit het Oudnoors Griut - de steengroep), in Bodilsker aan de Bjergegårdsvejen, ten noorden van de Rønnevej, 4 km ten westen van Nexø op het Deense eiland Bornholm, bevindt zich ter hoogte van Louisenlund bij Østermarie de op een na grootste verzameling van Bautastenen in Denemarken. Geschiedenis 67 van de oorspronkelijke 100 menhirs die zich in dit bos bevinden zijn er nog overgebleven. De stenen werden al in de ijzertijd rond 1000 v.Chr. als grafmarkeringen gebruikt, maar hoofdzakelijk tussen 400 en 900 n.Chr., de tijd van de Vikingen. Vergeleken met de tot 5 meter hoge exemplaren op andere plaatsen in Scandinavië, zijn de Bautastenen die hier voorkomen van een geringere hoogte. Het is niet bekend of het bos als grafveld gebruikt werd of dat het bos pas later ontstond. De groepsgewijze plaatsing van de stenen wijst op familie- en/of dorpsgraven. De verschillende opstellingen van de grafvelden in omliggende gebieden laat zien dat de graven van generatie op generatie gebruikt werden. Bij nieuw aangelegde graven respecteerde men kennelijk de markering van de oude graven, die in de oorspronkelijke opstelling bleven bestaan. Bij archeologische onderzoekingen in 2011 werden nog andere grafvelden ontdekt die door gebruik van moderne landbouwmethoden ernstig beschadigd zijn geraakt. In een graf vond men de overblijfselen van een persoon met daarbij een uit bot vervaardigde kam als grafgift. Het moment van bijzetting wordt geschat op 375 tot 550 n.Chr. Een ander graf zou dateren uit 750 tot 900 n.Chr. Deze manier van begraven bleef sindsdien vele eeuwen bestaan. Zuidwestelijk van de Gryet-velden bevindt zich een rij van zwerfkeien waarvan de betekenis onbekend is alsook een aantal grafheuvels. In de omgeving van het bos werden sporen van nederzettingen uit dezelfde periode gevonden. Ook werden er twee historische wegen door het bos ontdekt, waarvan de ouderdom niet vastgesteld kon worden. Het Bautaveld is gelegen aan de Øle Å, de langste en waterrijkste rivier op Bornholm. Zonder een reddingsactie in 1870 zouden vele, zo niet alle, Bautastenen in de Gryet niet meer bestaan hebben. Emil Vedel, de prefect van Bornholm, was geïnteresseerd in archeologie en deed onderzoek naar de geschiedenis van het eiland. Vedel zag dat de monolieten vernield werden en als materiaal voor wegenbouw gebruikt werden. Hij garandeerde de landeigenaren persoonlijk dat zij schadeloos gesteld zouden worden voor het onderhoud. In 1875 werd de Gryet, en daarmee ook de overgebleven Bautastenen, onder bescherming gesteld. Bautastenen dienden ter markering van grafplaatsen, meestal na crematie. Ze dienden echter ook als gedenkplaatsen van overledenen (een grafteken of cenotaaf). In de nabije omgeving liggen ook 3 zwerfkeien: de zgn. Døvrestenen, Svenskestenen en Troldestenen. Literatur P. V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968, S. 194. Externe verwijzingen (da) Gryet på Bornholm op danmarksnaturfond.dk
Grønjordskollegiet

Grønjordskollegiet er et kollegium beliggende på Vestamager, København, op til naturområdet Amager Fælled ved Grønjordssøen. Kollegiet er et af Danmarks største med 920 værelser og ca. 1.000 beboere. Kollegiet består af 5 blokke med 8 etager som hver har 21 enkeltværelser og 2 dobbeltværelser. Kollegiet har en lang række faciliteter for beboerne: Hatten Bar, studierum, motionsrum, sportsbaner, bordtennisrum, møde-, fest- og øvelokaler mm. understøttet af Kollegianerforeningen. Historie Kollegiet er opført i perioden 1969-1970. Der var oprindeligt planlagt at bygge ti blokke med i alt 2.000 værelser, en fællesbygning og et supermarked. Men da de første fem blokke stod færdige i 1970, gjorde kollegiets beboere modstand mod at bebygge de resterende grønne områder med yderligere blokke. På det tidspunkt havde man bygget blok 6, men ikke blok 5, så i dag hedder kollegiets blokke 1, 2, 3, 4 og 6. Standsningen af udbygningen betød også, at den planlagte fællesblok ikke blev opført. Det medførte, at fællesfaciliteterne måtte indrettes i kollegiets kældre og nærliggende villaer, som kollegiet opkøbte. Til kollegiekontoret blev der opført en midlertidig træbarak, og kollegiets gårdmænd fik opsat skurvogne bagved kollegiet til deres frokoststue og omklædning. Fællesbygningen De midlertidige barakker stod i mere end 30 år. Op gennem 1980'erne og 1990'erne var der flere tilløb til at få opført en fællesbygning, men de blev aldrig ført ud i livet, bl.a. fordi man ønskede at opføre flere boliger ved samme lejlighed – hvilket voldte mange problemer med myndighederne. Først i 2004 fandt man endelig frem til et forslag, som kunne gennemføres. En ren fællesbygning uden boliger men med kontor, omklædning og frokoststue samt en lang række fællesfaciliteter for beboerne. Bygningen er tegnet af Nobel Arkitekter A/S og har form som en miniblok, men domineres af store vinduespartier og lyse, åbne rum. Fælleshuset er næsten 900 m² fordelt på to etager, og åbnede i juli 2006. Kendte tidligere beboere Claus Hjort Frederiksen Niels Martinov Anna Castberg Den østtyske spion Rudolf Samiecs (aka Jörg Meyer) Flemming Pless fra 1979-87 Grønjordskollegiet i dag Der er de senere år gjort mange tiltag for at højne kollegiets stand og generelt modernisere, bl.a. ved opførelse af nyt fælleshus, multisport- og beachvolleybane, renovering af garvene og alle køkkener, udskiftning fra gulvtæppe til trægulve på værelserne, renovering af læsesal og installation af miljøvenlige løsninger til fx ventilation, varme og affaldshåndtering. I 2015 blev der installeret solceller på tagene. Referencer Eksterne henvisninger Grønjordskollegiets officielle hjemmeside Uofficiel infoside for beboerne Arkiveret 18. februar 2022 hos Wayback Machine
Grønjordskollegiet

Grønjordskollegiet is a dormitory situated on Amager, Copenhagen, up to natural area Amager Fælled by Grønjordssøen. The dormitory is one of Denmark's largest with 920 rooms and approx. 1000 residents. The College consists of 5 blocks with 8 floors each with 21 single rooms and 2 double rooms. The dormitory has a wide range of facilities for the residents, including a multi sports court, a gym, study areas, music rehearsal rooms and the dorm bar called Hatten Bar ran by Kollegianerforeningen. History The dormitory was planned in the period 1969-1970. It was originally planned to build ten blocks with a total of 2,000 rooms, a common building and a supermarket. But when the first five blocks were completed in 1970, dormitory residents' resistance to build on the remaining green areas with additional blocks prevented the completion of the other planned blocks. At this time block 6 had been constructed, but not the fifth, and it was chosen to keep it that way. Today blocks 1, 2, 3, 4 and 6(!) are standing. Cessation of expansion also meant that the planned common block was not included. This led to common facilities may be arranged in the college cellars and surrounding villas, the dormitory purchased. To the office were built a temporary barrack and college caretakers (known as De Blå Mænd) were anxious in a trailer behind the dormitory for their lunch room and changing room. Common Building The temporary barracks stood for more than 30 years. Up through the 1980s and 1990s, several emerging that have entered a common building, but they never came to fruition, including because they wanted to build more housing at the same time - which caused many problems with the authorities. Only in 2004 was considered final until a proposal that could be implemented. A pure commons building without dwellings, but with an administrative office, dressing room and lunch room, and a wide range of common facilities for residents including a gym. The building was designed by Nobel Architects A / S and is shaped like a mini-block, but is dominated by large windows and bright open spaces. The common house and administration is almost 900 squaremeters and opened in July 2006. Notable former residents Claus Hjort Frederiksen Niels Martinov Anna Castberg The East German spy Rudolf Samiecs (a.k.a. Jörg Meyer) External links Official site of Grønjordskollegiet References
Gudhjem Mølle

Gudhjem Mølle er en tårnmølle af grundtypen Hollandsk vindmølle og angives som Danmarks største gamle vindmølle, ligesom dens vingefang på 24 meter med laskede vinger er landets største. Møllen kaldes også ’’Kullmanns Mølle’’ efter Matts Kullmann, som lod møllen bygge i 1893 til sønnen Christian. Den blev opført af møllebyggerfirmaet Rasmussen fra Odense, som skabte en efter tidens forhold ’’ypperlig’’ mølle. Familien Kullmann drev møllen indtil 1944, hvor kornfirmaet Asmussen fra København overtog driften. Mølledriften blev senere overtaget af Bornholms Korn, som indstillede driften i 1962. I 1965 blev inventaret fjernet, og møllen er siden da blevet anvendt til forskellige erhvervsformål. 24. maj 2005 indviede Prins Henrik ’’Bornholms Gourmet Center’’ i Gudhjem Mølle, som præsenterer lokale delikatesser. Selv om møllen i 2026 er indrettet til erhvervsformål, vedligeholdes den løbende af ejerne. Noter
Gudhjem Windmill

Gudhjem Windmill (Danish: Gudhjem Mølle) is located in the village of Gudhjem on the Danish island of Bornholm. With a sail span of 24 metres (79 ft), the Dutch mill is the largest windmill in Denmark. It served from 1893 to 1962 when it was taken out of commission. History The mill was built by Matts Kullmann for his son Christian in 1893. The large cap was manufactured by Frichs, Aarhus. In connection with the mill, a house, warehouse, bakery, machine room and electrical generator were also constructed. The Kullmans operated the mill until 1944 when it was bought by the corn firm Asmussen from Copenhagen. The sails rotated for the last time in 1959. In 1961 Bornholms Korn took it over, but completely stopped operations in 1962. In 1965 all the machinery was removed and the windmill was converted into a discothèque and later into a ceramics store. In 1993, the sails were replaced and in 1998 the hat and wind rose were renovated. The mill today Gudhjem Mølle is owned by the insurance company Bornholms Brand. Today the mill is used by Bornholms Andels og Foderstofforetning for training courses and meetings. Since 2007, the public have been able to visit the shop and café which now occupy the mill's two lower floors. See also List of windmills on Bornholm References
Вітряк Гудг'єм

Вітряк Гудг'єм (дан. Gudhjem Mølle) знаходиться в селі Гудг'єм на данському острові Борнгольм. З розмахом вітрил 24 м, голландський млин є найбільшим вітряком у Данії. Він служив з 1893 по 1962 рік, коли його вивели з експлуатації. Історія Млин був побудований Меттом Куллманном для свого сина Крістіана в 1893 році. Поруч з млином були побудовані житловий будинок, склад, пекарня, машинне відділення та електрогенератор. Куллмани керували млином до 1944 року, коли його купила кукурудзяна фірма Asmussen з Копенгагена. Востаннє вітрила оберталися в 1959 році. У 1961 році Bornholms Korn перебрав його, але повністю припинив діяльність в 1962 році. У 1965 році все обладнання було демонтовано, а вітряк перетворили на дискотеку, а пізніше на крамницю кераміки. У 1993 році були замінені вітрила. Млин сьогодні Gudhjem Mølle є власністю страхової компанії Bornholms Brand. В наш час млин використовується Bornholms Andels og Foderstofforetning для проведення навчальних курсів і зустрічей. З 2007 року громадськість може відвідувати крамницю і кав'ярню, які розташовані на двох нижніх поверхах млина. Примітки
Gudhjem Kirke

Gudhjem Kirke beliggende i Gudhjem på Bornholm, er tegnet af professor Mathias Bidstrup og indviet 3. september 1893. Kirken er opført i granitkvadre, og skib, tårn og apsis har alle skifertag. Kirken blev opført ganske tæt på Skt. Anna kapel fra 1200-tallet, som nu er en ruin på kirkegården. Altertavlen er fra en tidligere kirke i byen og er en trefløjet, sengotisk skabstavle, der stammer fra ca. 1475. Midterfeltet er et relief med jomfru Marias dødsleje, hvor hun omgives af de tolv apostle. Hver af sidefløjene har fire figurer i to rækker med helgener, hvoraf nogle stykker let beskadigede, og en enkelt af figurerne er gået tabt, men erstattet af en figur skabt af Poul Høm ved en restaurering i 1962. Prædikestolen stammer ligeledes fra en tidligere kirke og er oprindeligt fremstillet i 1575. Den er i et vist omfang omarbejdet i 1789. Eksterne kilder og henvisninger Gudhjem Kirke hos KortTilKirken.dk Gudhjem Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Gudhjem Church

Gudhjem Church is the parish church of Gudhjem on the north coast of the Danish island of Bornholm. Completed in 1893, it replaces the now ruined St Anne's Chapel (Sct Anna Kapel). History In the Middle Ages, Gudhjem's St Anne's Chapel served the fishing communities on Bornholm's northern coast and was probably also used by Hanseatic visitors from the north of Germany. Based in particular on the fresco's discovered on the south wall, it is estimated that the chapel was built around 1300. Alterations were first carried out in the Middle Ages and again in 1790. With the Reformation the church passed from the Archbishopric of Lund to the Danish crown where it still belonged in 1809 but later became fully independent as is the present church. In 1895, the old church was dismantled. The new church, consecrated on 3 September 1893, was located to the west of the old churchyard as it was decided to leave the foundations of St Anne's in place, safeguarding its site as one of the island's last coastal chapels. Description Designed by Mathias Bidstrup, the new church consists of a nave, a polygonal apse at the eastern end and a tower with a spire to the west. It is built of granite blocks and has a slate roof. Some of the artefacts from the old church can be seen in the new one. The altarpiece in the form of a triptych dates from c. 1475 and is from a Lübeck workshop. The centrepiece shows the Virgin Mary on her deathbed together with the twelve apostles. The panel on the left depicts St Anne with the infant Jesus as well as St John and other saints. The right panel presents St Dorothea with St Olaf to one side. The pulpit from 1575 was substantially reworked in 1789. Its four panels, separated by columns, show the four apostles. References