NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Elia (Ingvar Cronhammar)

Elia is een stalen sculptuur van de Deense kunstenaar Ingvar Cronhammar uit 2001. Het beeld bevindt zich in de Deense stad Herning. Elia is een zwarte stalen koepel van 60 m in diameter met vier 10 m brede trappen die in een kruisvorm naar boven lopen. Op de koepel, 11,22 m hoog, staan vier stalen pilaren van 30 m hoog. De holle koepel bevat een vijfde pilaar, die zo'n twee meter onder een gat in het koepeldak eindigt en een grote gasbrander bevat. De brander laat op onregelmatige tijden een vlam van 1 meter breed en 8,4 meter hoog branden. Het gehele beeld bevat bijna 400 ton staal en 250 m³ beton.
Elia (skulptur)

Elia är en skulptur i Birk Centerpark i Herning, Danmark, av Ingvar Cronhammar. Elia, som restes 2001 vid södra änden av Kløvervej, är en stålkupol med en diameter på 60 meter i markhöjd. Den har en höjd på elva meter och har på toppen fyra stålmaster på omkring 20 meter. Fyra tio meter breda trappor leder besökaren till skulpturens topp. I skulpturen finns en stor gasbrännare, vilken en gång per 18-dagarsperiod skickar upp en 8,4 meter hög och en meter bred eldkvast under omkring 25 sekunder. Tidpunkten för denna utlösning är slumpmässigt vald och styrs av ett datorprogram. Källor Webbplats för Elia
Codanhus (Frederiksberg)

For alternative betydninger, se Codanhus. (Se også artikler, som begynder med Codanhus) Codanhus er et kontorhøjhus beliggende på hjørnet mellem Gammel Kongevej og Vodroffsvej på Frederiksberg, få meter fra grænsen til Københavns Kommune. Det er tegnet af arkitekt Ole Hagen og stod færdigt i 1961 som Danmarks højeste kontorejendom, en titel det fik lov at beholde i 36 år. Højhuset er en del af Codan Forsikrings københavnerdomicil og udmærker sig ved at have en sekskantet grundplan med et korpus, der er tykkest på langsidernes midte. Dermed har bygningen fået sit karakteristiske, lodrette "knæk" i facaden. Oprindelig var facaderne beklædt med mosaikker i tre farver, men i forbindelse med en renovering i 1994 blev disse erstattet af lyse granitplader. PLH Arkitekter stod bag. I 2004 blev også indretningen renoveret, hvilket bl.a. medførte åbne kontorlandskaber ud fra design af arkitektfirmaet Hvidt & Mølgaard. Bygningen rummer 700 arbejdspladser fordelt på ca. 17.000 etagemeter. Den er 21 etager og 66 meter høj. Noter
Mærsk Tårnet

Ikke at forveksle med Marsk Tårnet. Mærsk Tårnet (tidligere Mærsk Bygningen) er en 15 etager høj tilbygning til Panum-bygningen på Nørrebro i København, der indviedes den 18. januar 2017 af Dronning Margrethe II. Den hører under Københavns Universitets sundhedsvidenskabelige fakultet, beliggende på Blegdamsvej 3B, og er opført som et internationalt center for forskning og undervisning i sundhed og livsstilssygdomme. Bygningen udgør 42.700 etagemeter, og for at gøre plads til byggeriet blev der revet 7.700 m² ned af den oprindelige Panum-bygning. Af det samlede etageareal optager laboratorier, kontorer og fællesfaciliteter 24.700 m². Den samlede byggesum udgør 1,5 mia. kr., hvoraf A.P. Møllerfonden bidrager med 600 mio. kr. plus 125 mio. kr. til inventar. Bygningen er tegnet af Arkitektfirmaet C. F. Møller, som også var totalrådgiver på projektet. Basen for højhuset består af fire lave bygninger, som sammen danner en stjernekomposition. I disse bygninger er indrettet auditorier, undervisningslokaler, kantine, konferencerum, café og boghandel. Facaden er bygget op som en grid-struktur af etagehøje vinduesskår, som fremhæver bygningens organiske form. Ingeniør på byggeriet var Rambøll. I sin positive anmeldelse af byggeriet skriver Politikens arkitekturkritiker Karsten R. S. Ifversen bl.a. "Man kan se den langt væk, og den er med sit dybe relief, afrundede hjørner og trekantede grundplan blevet et ret visuelt indtagende fikspunkt at bevæge sig omkring". Omkring bygningskomplekset har SLA Landskabsarkitekter skabt et parkanlæg med gang- og cykelstier, en boldbane, haverum og siddemuligheder. På 15. etage er der et offentligt tilgængeligt udsigtsområde. Bygningens navn er et eksempel på særskrivning. Referencer Eksterne henvisninger Københavns Universitets side om Mærsk Bygningen Arkiveret 1. august 2016 hos Wayback Machine
Copenhagen Towers - North Tower

For alternative betydninger, se Copenhagen Towers. (Se også artikler, som begynder med Copenhagen Towers) Copenhagen Towers North Tower er et kontorhøjhus beliggende i Ørestad på Vestamager i København. Bygningen er en del af komplekset Copenhagen Towers, som strækker sig fra Øresundsmotorvejen i nord til Hannemanns Allé i syd, og stod færdig i februar 2016. Bygningen er designet af arkitektfirmaet Foster & Partners og er lige som Crowne Plaza Copenhagen Towers 85 meter høj og integreret med hotelbygningen via et 1.400 m² atrium i stueplan. Den adskiller sig fra hotellet ved at have en lettere buet facade mod nord og syd og ved at være opbygget omkring en støbt betonkerne med bærende betonsøjler integreret i facaderne. Således er vinduespartierne monteret efter curtain wall-systemet, som man kender det fra mange skyskrabere. Bygningen rummer 20 etager med hver ca. 1.250 m² kontorareal. Der er derudover to kælderetager, og det samlede etageareal udgør i alt 28.000 m². I gadeplan er der reception og café, mens der på den øverste etage er indrettet restaurant.
Municipi de Bornholm

El municipi regional de Bornholm és un municipi danès situat a la mar Bàltica, davant les costes del sud de Suècia, amb una superfície de més de 588 km² que corresponen al territori de l'illa de Bornholm. El petit arxipèlag d'Ertholmene que comprèn les illes de Christiansø, Frederiksø i Græsholm i situat a 18 km al nord-est de Bornholm no forma part del municipi i és administrat directament pel Ministeri de Defensa. La Reforma Municipal Danesa del 2007 no va afectar els límits del municipi, però va passar a formar part de la Regió de Hovedstaden. La ciutat més important i seu administrativa del municipi és Rønne (14.031 habitants el 2009). Altres poblacions del municipi són: Consell municipal Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009: Alcaldes Referències
Bornholm (općina)

Bornholm je općina u danskoj regiji Hovedstaden. Zemljopis Općina se nalazi na istoimenom otoku Bornholmu u Baltičkom moru, prositire se na 588,534 km2. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine općina je imala 42.154 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 71,63 stan/km2. Središte općine je grad Rønne. Naselja Vanjske poveznice Službena stranica općine Ostali projekti Izvor
Bornholm regionális község

A Bornholm regionális község (dánul Bornholms Regionskommune) Bornholm szigetet és a kis Ertholmene szigetcsoportot magába foglaló közigazgatási egység Dániában. 2007. január 1-jén egy közigazgatási reform értelmében elvesztette megyei jogait és a Hovedstaden régió része lett, községgé minősítették vissza. Lakosainak száma 39 756 fő (2016). Létezik egy párt a szigeten, amely az önrendelkezés (autonómia) jogát szeretné elérni Dánián belül Bornholm számára Tonny Borrinjaland vezetésével. Települések Jegyzetek Külső hivatkozások Bornholm regionális község hivatalos honlapja (dán, angol, német nyelven)
Comune regionale di Bornholm

Il comune regionale di Bornholm (in danese Bornholms Regionskommune) è un comune della Danimarca che si estende sull'omonima isola, nella regione Hovedstaden. Il capoluogo è la città di Rønne. Storia Simboli L'attuale Comune regionale di Bornholm utilizza quello che fu lo stemma dell'isola danese di Bornholm che aveva una coccatrice come simbolo dalla fine del XVII secolo. La sua origine è legata alla liberazione di Bornholm dall'occupazione svedese nel dicembre del 1658 quando alcuni rivoltosi danesi uccisero il tenente colonnello Johan Printzensköld, comandante del castello di Hammershus, prima che questi ricevesse rinforzi. Come la coccatrice pietrifica i suoi avversari, il nemico venne ucciso e iniziò la liberazione dell'isola. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comune regionale di Bornholm Collegamenti esterni (DA) Sito ufficiale, su brk.dk.
Bornholm (gemeente)

Bornholms Regionskommune (afgekort BRK; Nederlands: Regionale Gemeente Bornholm) is een Deense gemeente op het eiland Bornholm. Ze heeft 38.677 inwoners (2026). Sinds 1 januari 2003 vormt Bornholm één gemeente, Bornholms Regionskommune. Sinds 1 januari 2007 maakt deze gemeente deel uit van de regio Hovedstaden. Voor die datum vormde ze samen met de eilandengroep Ertholmene een provinciaal ingedeelde gemeente. Tot 2007 vormde de gemeente Bornholm samen met Christiansø en Frederiksø de provincie Bornholm. De eilandgroep Ertholmene wordt sindsdien rechtstreeks door het Ministerie van Defensie bestuurd en behoort niet tot Bornholms Regionskommune. Burgemeesters Plaatsen en inwoners Plaatsen op Bornholm met inwonersaantallen per 1 januari 2011: Bornholms bevolking vanaf 1850 Grafiek van de bevolkingsgroei van Bornholm van de laatste 160 jaar: Leeftijdsverdeling Leeftijdsverdeling van de bevolking van Bornholm: Vriendschapssteden Parochies in gemeente Bornholm Leden van de volkskerk (inwoners) per 1 juli 2010 Zie ook Bornholm (eiland)
Борнхольм (коммуна)

Борнхольм (дат. Bornholms Regionskommune) — датская коммуна в составе области Ховедстаден. Занимает остров Борнхольм в Балтийском море (острова Эртхольмен (Кристиансё), расположенные неподалёку, не входят ни в коммуну Борнхольм, ни в какую другую коммуну). Площадь — 588,3 км², что составляет 1,34 % от площади Дании без Гренландии и Фарерских островов. Численность населения на 1 января 2008 года — 42817 чел. (мужчины — 21080, женщины — 21737; иностранные граждане — 1268). Достопримечательности Водонапорная башня Сванеке Развалины средневековой крепости Хаммерсхус Пляж Дуодде Ссылки Борнхольм на borger.dk (недоступная ссылка) (дат.) Официальный сайт
Bornholms regionkommun

Bornholms regionkommun (danska: Bornholms regionskommune) är en kommun i Region Hovedstaden i östra Danmark. Den omfattar ön Bornholm. Ytan är 588,53 km² och invånarantalet 38 966 (2025). Kommunens centralort är staden Rønne. Administrativ historik Fram till den danska kommunreformen 1970 fanns på ön 21 kommuner, varav 6 städer (danska købstadskommuner) och 15 landskommuner (danska sognekommuner). Dessa grupperades 1970 i 5 "storkommuner" (danska primærkommuner). Vid denna reform infördes i Danmark en enhetlig kommuntyp, när skillnaden mellan städer och landskommuner helt avskaffades. För uppgifter som täckte hela ön fanns ett landsting (danska amtskommune). Vid en folkomröstning den 29 maj 2001 beslutades att från 1 januari 2003 slå ihop Bornholms amt (länet) med de dåvarande fem kommunerna Allinge-Gudhjem, Hasle, Nexø, Rønne och Åkirkeby. Regionkommunen fungerade också som amt från 1 januari 2003 till 31 december 2006 för Bornholm. Benämningen Regionskommune (svenska: regionkommun) antogs från 1 januari 2003 och har behållits, även om regionkommunen från 1 januari 2007 inte längre innehar de viktigaste regionalpolitiska uppgifterna. Den har dock sitt eget trafikbolag (BAT) och vissa stadsplaneringsuppdrag. På grund av sin avlägsna belägenhet har kommunen fått behålla benämningen regionkommun. Sammanläggningen av alla Bornholms kommuner kom att föregripa den landsomfattande sammanläggning av kommuner över hela Danmark, som genomfördes i samband med den danska kommunreformen 2007. I samband med den reformen ersattes Danmarks amt med regioner. Bornholm tillhör numera Region Hovedstaden. Geografi Bornholm ligger i Östersjön sydost om Skåne och 140 kilometer öster om Köpenhamn. Regionkommunen omfattar hela ön Bornholm, men inte den lilla ögruppen Ertholmene, som lyder direkt under det danska försvarsministeriet. Befolkning Bornholms regionkommun har knappt 40 000 invånare. Bornholms folkmängd var som mest drygt 48 000 på 1950-talet men har sedan dess minskat. Politik Före Kommun- och regionvalet 2017 bestod kommunfullmäktige av 27. Sedan dess har fullmäktige 23 platser.[källa behövs] Kommunens borgmästare har varit: 1. Thomas Thors, Socialdemokratiet, 1 januari 2003–31 december 2005 2. Bjarne Kristiansen, Borgerlisten Bornholm, 1 januari 2006–31 december 2009 3. Winni Grosbøll, Socialdemokratiet, 1 januari 2010–31 december 2020 4. Thomas Thors, Socialdemokratiet, 1 januari 2021–31 december 2021 5. Jacob Trøst, Konservative Folkeparti, 1 januari 2022–31 december 2025 6. Frederik Tolstrup, Venstre, 1 januari 2026– Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där. Tätorter I Bornholms regionkommun finns 19 tätorter (danska: byområder): Orterna Balka och Listed har tidigare räknats som tätorter men uppfyller inte längre kriterierna. Socknar Referenser Noter Externa länkar Bornholms kommuns webbplats (danska) Wikimedia Commons har media som rör Bornholms regionkommun.﻿ Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Bornholms Regionskommune, 14 mars 2009.
Ydby Hede

Ydby Hede er et område med 50 gravhøje fra ældre bronzealder ved Skibsted Fjord, 2 km sydøst for landsbyen Ydby i Thy. Det er den største samling af gravhøje i Danmark, og mellem højene kan man se bevarede hjulspor, der formentlig er lige så gamle som højene selv. Kun få gravhøje er udgravet. Nord for Ydby Hede ligger Dover Plantage med to langhøje fra ældre bronzealder. Langhøje fra ældre bronzealder adskiller sig fra yngre stenalders langdysser ved ikke at have synlige randsten og stenkamre. Ydby Hede og det sammenhængende hedeområde Ydby Skjold er en del af naturfredningen Dover Kil, Bodum Bakker. Litteratur Karsten Kjer Michaelsen: Danmarks Oldtid, København 2002 ISBN 87-567-6458-8 Referencer Eksterne henvisninger Slots- og Kulturstyrelsen: Ydby Hede - højgruppe Trap: Langhøj, mv., Ydby Hede Ydby Hede – Oldtidshøjene
Ydby Hede

Die Ydby Hede (Heide) liegt zwischen den Dörfern Ydby und Boddum, im äußersten Süden von Thy bzw. im Nordwesten von Jütland nahe dem Skibsted Fjord, in Dänemark. Der so genannte Vorzeitfriedhof (dän. Oldtidskirkegården) auf der Ydby Hede ist eine Ansammlung von 32 Hügelgräbern aus der Bronzezeit. Es handelt sich um die größte erhalten gebliebene Anhäufung von Großhügeln in Dänemark. In der nahen Dover Plantage, einem Aufforstungsgebiet, liegen weiter 14 Rund- und zwei Langhügel. Auf der anderen Seite der Boddum Bæke, einem Bachtal liegen weitere 12 Hügel. Einige davon sind nur einen halben Meter hoch, während andere fünf Meter messen. Vor 3 – 4000 Jahren wurde in den Grabhügeln in Baumsärgen bestattet. Das Baumaterial der Hügel sind Soden. Die Großhügel bestimmen den Norden von Jütland weit mehr wie Dolmen und Ganggräber oder Vorzeitdenkmäler (wie Steinkisten). Die parkähnlichen Landschaft der Bronzezeit bestand hier aus offenen Flächen mit eingestreut Baumgruppen. Die Hügelreihen liegen oft auf den Moränen. Sie gehören mitunter zu den höchsten Geländepunkten in den Regionen Dänemarks. Sie wurden jedoch nicht auf dem höchsten Punkt natürlicher Anhebungen errichtet, sondern dort, wo die Hügel bereits abzufallen beginnen. In der Nähe liegen: der Runenstein Ydbysten (oder Flarupsten) westlich von Ydby. der Runenstein DR 150 auf dem Friedhof von Hurup das Ganggrab Lundehøj bei Heltborg die Steinkisten und Grabhügel von Gettrup Literatur Ingrid Falktoft Anderson: Vejviser til Danmarks oldtid. Wormianum, Højbjerg 1994, ISBN 87-89531-10-8, S. 136, 140–141. Peter V. Glob: Vorzeitdenkmäler Dänemarks. Wachholtz, Neumünster 1968. Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger). Politiken, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 82. Weblinks Der Lundehøj Beschreibung dän. Bilder und Video Notizen
Slagter Munch

Slagter Munch er en slagterbutik i Skagen. Den blev etableret i 1905, og drives i dag af tredje generation af familien fra samme adresse. Forretningen er to gange blevet kåret til Danmarks bedste slagterbutik. I 2016 blev slagteren en del af Danish Crown. Referencer Eksterne henvisninger Slagter Munchs officielle websted
Søfartsmonumentet

Søfartsmonumentet er et monument ved lystbådehavnen ved Langelinie i København. Det er opsat til minde om de danske søfolk, der mistede livet under 1. verdenskrig. Monumentet består af en bronzestatue af en bevinget kvinde, der forestiller Mindet, som står på en rombeformet platform med en rækkende fortællende relieffer på siden. Historie På et møde i Dansk Dampskibsrederiforening 10. november 1921 blev det besluttet at ophæve en krigstidsforsikring. På et senere møde, 15. marts 1923, foreslog Johan Hansen at benytte de tiloversblevne midler (ca. 435.000 kr.) på et mindesmærke for de danske søfolk fra den danske handelsflåde, der havde mistes deres liv til søs i krigsårene. Forslaget blev vedtaget uden modstand på et møde 17. maj 1923. En komite bestående af Christian Sass, Johan Hansen, A.N. Petersen og Eilert Maegaard blev sat til at lede projektet, og der blev sat 50.000 kr. af til det. Einar Utzon-Frank, Ludvig Brandstrup, Henning Hansen og stadsarkitekten Hans Wright blev hyret som kunstneriske konsulenter. De blev senere suppleret med Rasmus Harboe, Svend Rathsack, Anton Rosen, Edvard Thomsen og Emanuel Monberg. Der blev afholdt en lukket konkurrence, men ingen af de indkomne forslag blev fundet acceptable. Der blev derfor afholdt en anden konkurrence, hvor der indkom 59 forslag. Svend Rathsack og Ivar Bentsens projekt blev valgt som den endelige vinder. Monumentet blev indviet officielt 9. maj 1928. Der var repræsentanter til stede fra den danske kongefamilie, ministre, embedsmænd og repræsentanter fra kultur og handel samt efterladte fra afdøde sømænd. Der var taler af kong Christian 10., formanden for Dansk Dampskibsrederiforening A.O. Andersen og Københavns overpræsident Johan Keller Bülow. Der blev også sunget en kantate, der var skrevet specielt til anledningen af Hans Hartvig Seedorff og Johan Hye-Knudsen. I tidens løb begyndte reliefferne at gå til. Platformen var oprindeligt udhugget i limsten, men nu valgte man italiensk marmor som et mere modstandsdygtigt alternativ. Restaureringen begyndte i 2009, og monumentet blev genindviet af Dansk Dampskibsrederiforenings leder Peter Bjerregaard 15. september 2011. Beskrivelse Den vingede kvindefigur, der forestiller Mindet, blev formet over den klassiske antikke statue Nike fra Samothrake. På dens sokkel står navnene på de 101 sunkne danske handelsskibe og de 648 omkomne sømænd. Reliefferne på siderne af platformen var inspireret af Borobudur på Java. Forsiden af platformen viser en dramatisk scene, hvor et skib synker efter at være stødt på en sømine. Sømændene springer overbord og bliver reddet op på et andet skib. Relieffet på den venstre bagside af platformen viser krigsguden Mars, der peger med sit sværd mod en ørn, der angriber en måge som et symbol på krigsherrernes overgreb på det lille fredelige land. På den højre bagside ses handels- og søfartsguden Merkur med sin vingede hjelm og stav, som han peger på tre duer med. Desuden er der et relief af en faderløs familie. Noter Eksterne henvisninger “at gøre sin pligt, om saa døden træder i Vejen” af Jens Peter Munk. M/S Museet for Søfarts årbog 2011.
Южна Дания

Южна Дания (на датски: Syddanmark) е една от 5-те административни области на Дания. Населението ѝ е 1 223 348 души (по приблизителна оценка за януари 2019 г.), а площта 12 191 km². Намира се в часова зона UTC+1. Създадена е на 1 януари 2007 г. Столица на областта е гр. Вайле в Ютланд, а най-големият град е Оденсе на остров Фюн. Областта граничи с Германия, като границата дели древния Шлезвиг в Южен Шлезвиг с преимуществено немскоговорещо население, попадащ в Шлезвиг-Холщайн, федерална провинция на Германия, и Северен Шлезвиг с преимуществено датскоговорещо население, влизащ в област Южна Дания. Немското малцинство (нем. Deutschgesinnte, дат. tysksindede, = немци по убеждение) на Южна Дания наброява ок. 15 000 жители. Източници
Dinamarca Meridional

Dinamarca Meridional (Syddanmark en danès) és una regió administrativa de Dinamarca, creada l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal que va substituir els antics 13 comtats (amter) per cinc entitats més grans però amb menys competències. Al mateix temps els petits municipis es van fusionar per formar unitats més grans, passant de 271 municipis als 98 actuals. La regió de Syddanmark ocupa la part sud de la península de Jutlàndia, les illes de Fiònia, Langeland, Tåsinge, Ærø, Als i d'altres de més petites. Comprèn els antics comtats de Ribe, Jutlàndia Meridional, Fiònia i part del de Vejle (l'altra part es va integrar a la Jutlàndia Central). Del total de 78 municipis que havia abans de la Reforma Municipal en van quedar 22. Divisió territorial La regió es divideix en 22 municipis, 12 a la península de Jutlàndia i 10 a les illes: Referències
Region Syddanmark

Region Syddanmark omfatter de tidligere Fyns, Ribe og Sønderjyllands amter, samt de tidligere kommuner Børkop, Egtved, Fredericia, Give, Jelling, Kolding, Lunderskov, Vamdrup og Vejle, der lå i Vejle Amt. Regionens centrale forvaltning ligger i Vejle. Regionen har en befolkning på 1.243.914 indbyggere (2026) og består af 22 kommuner. Tre af regionens kommuner blev ikke sammenlagt med andre kommuner ved den seneste kommunalreform: Odense, Fredericia og Fanø. Statslige opgaver i Region Syddanmark blev fra 1. januar 2007 indtil 31. marts 2019 varetaget af Statsforvaltningen. Fra 1. april 2019 varetages disse opgaver af Familieretshuset og Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) samt Ankestyrelsen. Kommuner i regionen Regionsrådet Valg og mandatfordeling Regionsråd 2026-2029 Regionsrådet 2022-2025 Regionsrådet 2018-2021 Regionsrådsformænd Se også Danmarks regioner Danmarks amter (1970-2006) ISO 3166-2:DK Eksterne kilder/henvisninger Region Syddanmark – officielt websted
Region Syddanmark

Die Region Syddanmark (deutsch Region Süddänemark) ist eine der fünf Regionen Dänemarks, welche die höchste Verwaltungseinteilung Dänemarks darstellen. Sie umfasst den Süden von Jütland, die Insel Fünen und die vorgelagerten kleineren Inseln. Verwaltungssitz ist Vejle. Die fünf dänischen Regionen wurden mit der Verwaltungsstrukturreform 2007 geschaffen. Die amtliche Statistik unterscheidet in der Region zwei Landesteile (landsdele): Landsdel Fyn östlich des Kleinen Belts und Landsdel Sydjylland westlich des Kleinen Belts. Kommunen Gliederung Frühere Verwaltungsgliederung In der Region Syddanmark lagen von 1970 bis 2007 die Ämter Fyns Amt, Ribe Amt und Sønderjyllands Amt sowie die früheren Gemeinden Børkop Kommune, Egtved Kommune, Fredericia Kommune, Give Kommune, Jelling Kommune, Kolding Kommune, Lunderskov Kommune, Vamdrup Kommune und Vejle Kommune. Größte Städte Politik Regionsrat Die aktuelle Legislaturperiode begann am 1. Januar 2026. Die 31 Mandate (ab 1. Januar 2022; vorher 41) verteilten sich wie folgt: Regionsvorsteher (dän. Regionsrådsformand) Wirtschaft Im Vergleich mit dem Bruttoinlandsprodukt der Europäischen Union – ausgedrückt in Kaufkraftstandards – erreicht die Region im Jahr 2015 einen Index von 115 (EU-25: 100), deutlich niedriger als der dänische Durchschnitt von 127, aber über dem EU-Durchschnitt. Insgesamt wurde ein BIP von 52,5 Mrd. Euro erwirtschaftet. Im Jahr 2017 betrug die Arbeitslosenquote 6,1 %. Weblinks Region Syddanmark Offizielle Website (dänisch) Einzelnachweise