NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Politiskolen

For alternative betydninger, se Politiskolen (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Politiskolen) Politiskolen er Rigspolitiets centrale uddannelsesinstitution, der forestår den 2 år og 4 måneder lange uddannelse til politibetjent, den halvårlige uddannelse til politikadet og efter- og videreuddannelse af det eksisterende politipersonale. Politiskolen har to uddannelsescentre beliggende i henholdsvis Brøndbyøster og Vejle. Politibetjentuddannelsen består af 3 semestre: semester, 11 måneder teori og træning på Politiskolen semester, 11 måneder praktik i en politikreds semester, 6 måneder teori og træning på Politiskolen Politikadetuddannelsen består af 1 semester: semester, 6 måneder teori og træning på Politiskolen. Politikadetten kan efterfølgende videreuddanne sig til politibetjent. Skolen, der blev etableret som Statens Politiskole i oktober 1914, er organiseret som en afdeling under Rigspolitiet og ledes af en rektor (tidligere en politimester). Før skolens etablering i 1909 krævede det ikke en bestemt formel uddannelse at blive ansat i politiet. Først i 1944 fik den statslige skole permanente lokaler – dengang på Artillerivej på Islands Brygge. Siden 1996 har skolen haft til huse i Brøndbyøster og i 2020 åbnede Politiskolens Uddannelsescenter Vest i Vejle. For at blive optaget på skolen skal man gennemgå fire prøver, en helbredsundersøgelse hos egen læge og eventuelt en lægefaglig vurdering hos Rigspolitiets personalelæge. Man kan forberede sig til prøven på hjemmesiden test-dig.dk, ligesom mange folkehøjskoler i Danmark udbyder forberedelseskurser, heriblandt Aalborg Sportshøjskole, Nordjyllands Idrætshøjskole, Idrætshøjskolen i Sønderborg, Isterød Højskole, Højskolen Østersøen, Viborg Gymnastik- og idrætshøjskole samt Gymnastikhøjskolen i Ollerup. Kilder og eksterne henvisninger Om Politiskolen på Politi.dk Uddannelsens hjemmeside Arkiveret 8. januar 2019 hos Wayback Machine Politiskolen – historien om politiets vigtigste resurse Arkiveret 6. oktober 2016 hos Wayback Machine
Proviantgården

Proviantgården, også kaldet Provianthuset, er en bygning i København, beliggende på Slotsholmen. Oprindeligt en del af Christian den 4.'s krigshavn. Det huser i dag medlemmer af Folketinget, medlemmer af Folketingets administration samt læsesal for Rigsarkivet. Proviantgården blev opført under Christian den 4. i 1604. Det skulle angiveligt være bygget af sten fra de nedrevne katolske kirker i Roskilde. Det blev opført på en inddæmmet plads syd for Københavns Slot som en del af Tøjhuskomplekset. Proviantgården var således en del af krigshavnen og tjente som forrådsmagasin for flåde og hær. Mellem Proviantgården og Tøjhuset lå der dengang en lille havn, udgravet i 1598, hvor skibe med proviant kunne gå ind og lægge til kaj. Havnen blev nedlagt i 1867-68, og på pladsen ligger nu Det Kongelige Biblioteks have. Proviantgården har været hærget af brand tre gange i henholdsvis 1626, 1719 og 1992. Af den oprindelige bygning er derfor kun murværket tilbage.
Proviantgården

Proviantgården or Provianthuset is a historic building on Slotsholmen in Copenhagen, Denmark. The building was originally constructed in the early 1600s as part of a Christian IV's naval harbor project. Its name, Proviantgården (English: provisions yard), is in reference to its initial role as a provisions depot. Today, the building is used by Folketinget's administration, housing offices for MPs as well as the Copenhagen reading rooms of the National Archives. History In the 1590s, Christian IV began building a new naval harbor on Slotsholmen. Proviantgården was constructed by the builder Bernt Pejtersen around 1605. The building was meant to furnish the king's ships with provisions when they came into the harbor. As such Holmen's grainstores were transferred to the building after it was completed. The building has been damaged by three different fires, in 1626, 1719, and most recently in 1992. After a fire ravaged the building in 1626, the quartermaster who oversaw the building issued a promissory note to the king worth 2,000 sletdaler to be used for the timber to reconstruct the building. Because he made this payment to the king, it is believed that the quartermaster was to blame for the fire, though there is no record that he was prosecuted. The naval dock was decommissioned and subsequently filled in during the 1860s. Architecture Of the original building, only the robust brick walls, which are more than two meters thick, survive. The building is 163 metres long and two storeys high. A passageway, Proviantpassagen, runs between the west side of the building and the wall that surrounds the Royal Library Garden, linking Rigsdagsgården with the Christians Brygge waterfront. The building is listed as a historic monument. Gallery References
Pumpehuset (København)

For alternative betydninger, se Pumpehuset. (Se også artikler, som begynder med Pumpehuset) Pumpehuset er et koncertsted i København. Det er bygget i to etager, hvoraf den øverste er den store koncertsal, Kransalen, som kan rumme 600 mennesker. I stueetagen blev der i 2011 etableret endnu en scene, som har plads til 400 gæster. Pumpehusets historie Pumpehuset er en del af Københavns første vandværk og rummede tre store dampdrevne pumper, som skabte trykket i vandrørene, så vandet kunne nå op til de øverste etager i Københavns huse. Grundstenen til Pumpehuset blev lagt 16. maj 1856, og det stod færdigt i foråret 1858, men blev først officielt taget i brug 1. juli 1859. I september 1987 åbnede Pumpehuset og afløste Saltlageret som spillested. En del af pengene, der blev brugt til at indrette Pumpehuset med, blev doneret af Uraniafonden, som donerede tre millioner kroner som kompensation for nedrivningen af Saltlageret. Den 15. juni 2010 måtte medierne bringe nyheden om, at pumpehuset var gået konkurs, og at alle fremtidige arrangementer aflystes. I januar 2011 blev det offentliggjort at Pumpehuset åbnede igen med en helt ny profil, der fokuserer på urban subkultur. Den 28. september 2011 åbnede Pumpehuset atter dørene for det københavnske koncertpublikum. Udvalg af bands Et udvalg af bands der har spillet i Pumpehuset. John Mayer (13. februar 2003) Def Leppard Papa Roach + Chronic Future (7. oktober 2004) Robbie Williams Airbourne Rammstein (17. november 1997) Soulfly (26. januar 2003) Machine Head (9. december 2003) Fantômas (12. maj 2004) The Used (31. januar 2005) Mogwai (16. september 2006) Billy Talent (2. marts 2007) Paramore (11. juni 2008) Iced Earth (12. februar 2009) Linkin Park (30. maj 2001) Nusrat Fateh Ali Khan (17. maj 1990) Eksterne henvisninger Pumpehusets hjemmeside Teknisk Museum: De skaffede rindende vand i hanerne Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine – Pumpehusets historie Noter
Ramløse Kirke

Ramløse Kirke er en højt beliggende kirke i den nordvestlige del af Ramløse, på Sekundærrute 205 ca. 5 km vest for Helsinge. Fra kirken er der udsigt over store dele af Arresø. Byggestil Kirken består af et typisk romansk skib og kor, et tårn og et våbenhus. Kor og skib er opført i rå kampesten. Vinduerne i skib og kor er oprindeligt rundbuede. To tilmurede vinduer mod vest i skibet er -helt usædvanligt for danske kirker – blændet med myremalm. En række ændringer af konstruktionen har givet kirken et ret usædvanligt særpræg. Ændringer i konstruktionen I det 13. århundrede blev koret forlænget, således at skib og kor er lige lange. I gavlen blev koret forsynet med et spidsbuet vindue. Over dette er en kamtakket gavl og tre blændinger. I skibet er både to krydshvælv og en række detaljer tilføjet efter en ombygning i 1656, som blev foretaget, fordi tårnets gavl kollapsede. Tårnets sokkel er fra det 13. århundrede. Den underste del er opført i kampesten med tilføjede dele i munkesten, mens den øverste del er fra perioden 1615 – 1618. Tårnets vinduer er rundbuede, bortset fra to spidsbuede i den vestre del. Samlet set har ændringerne givet kirken et præg af blandingsstil. Inventar Prædikestolen er fra 1635, udført i typisk barokstil og forsynet med relieffer af Jesus Kristus og hans apostle. Altertavlen er et maleri, udført i 1838 af maleren Christen Købke. Det forestiller Kristus og Nikodemus. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Ramløse Kirke hos KortTilKirken.dk Ramløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kerk van Ramløse

De Kerk van Ramløse (Deens: Kirke Ramløse) is een hooggelegen parochiekerk van de Deense Volkskerk op het het noordwestelijke deel van Ramløse, ca. 5 km ten westen van Helsinge (Denemarken). Vanaf de kerk heeft men een goed uitzicht over grote delen van het meer de Arresø. Architectuur De kerk bezit een romaans schip en koor, een toren en een voorportaal. Het koor en het kerkschip werden gebouwd van veldkeien. De ramen van het schip en koor zijn oorspronkelijke rondboogramen. Twee westelijke ramen van het kerkschip werden, vrij ongebruikelijk voor Deense kerkgebouwen, gedicht met ijzeroer. Door een aantal veranderingen in het oorspronkelijke ontwerp heeft de kerk een tamelijk ongewoon karakter gekregen. In de 13e eeuw werd het koor langer gemaakt, zodat het schip en koor tegenwoordig eenzelfde lengte hebben. In de gevel werd het koor voorzien van een spitsboogvenster. Hierboven zijn drie blindnissen in getrapte vorm aangebracht. De basis van de brede toren is 13e-eeuws. Het onderste gedeelte werd van veldkeien met toegevoegde delen van kloostermoppen gebouwd, terwijl het bovenste deel uit de periode 1615-1618 stamt. Op 13 september 1656 stortte de oostelijke gevel van de toren naar beneden en vernietigde met de val een gewelf van het kerkschip en het portaal. Bij de reconstructie werden toen de forse steunberen tegen de toren geplaatst. De ramen van de toren hebben ronde bogen, afgezien van twee spitsbogen in het westelijk deel. Interieur Het schilderij van het altaarstuk met Christus en Nicodemus werd in 1838 geschilderd door Christen Købke, een van de grootste schilders uit de Deense Gouden Eeuw. Het is het enige altaarstuk van zijn hand. Achter het altaar worden de predikanten sinds de reformatie op een bord vermeld. Het kruis boven de triomfboog werd in 1867 in de kerk opgehangen. Het corpus van het kruis gaat terug op de jaren 1300; het kruis zelf is recenter. De barokke preekstoel stamt met het klankbord uit 1635 en is versierd met de vier evangelisten en Christus de Verlosser in het midden. Het houtsnijwerk is zeer gedetailleerd, maar de tand des tijds heeft zijn sporen nagelaten in de vorm van gebroken armen en verdwenen neuzen e.d. De latijnse tekst (vertaling: Gods woord duurt in eeuwigheid) is ontleend aan Jesaja 40:8. Het votiefschip van de kerk hangt bij het orgel in de boog tussen de toren en het kerkschip en is een model van de bark Marie'. Orgel Het orgel werd in 1972 door de Deense orgelbouwer Th. Frobenius gebouwd. Het bezit 11 registers verdeeld over twee manualen en pedaal en staat op de vloer van de kerktoren. Externe link (da) Website van de kerk
Reitan Convenience

Reitan Convenience AS er et datterselskab til Reitan Retail, der varetager convenience-segmentet. Reitan Convenience driver kiosker og nærbutikker i 7 lande. Det omfatter Narvesen i Norge og Letland, Pressbyrån i Sverige, 7-Eleven i Norge, Sverige og Danmark, R-kioski i Finland, R-kiosk i Estland, samt R-kiosk og Lietuvos Spauda i Litauen. Referencer
Riddersalen

Teatret Riddersalen er en del af forlystelsesetablissementet Lorry på Allégade (Frederiksberg). Teatersalen har plads til et publikum på 201 personer. Stedet blev grundlagt i 1896 af Frederik Laurentius Feilberg, kaldet Lorry Feilberg. En i datiden kendt restauratør, der drev Lorry-komplekset under mottoet: "festligt, folkeligt og fornøjeligt". Riddersalen har siden 1970 været hjemsted for Jytte Abildstrøms Teater. Blandt teatrets mest kendte stykker er komedien Svend, Knud og Valdemar, der genåbnede teatret i 1970 efter nogle års stilhed. Siden er der årligt produceret en håndfuld forestillinger på stedet. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Riddersalen

Riddersalen är en teater i stadsdelen Frederiksberg i Köpenhamn i Danmark. Lokalerna ingick tidigare i krögaren Lorry Feilbergs nöjeskomplex Lorry som grundades år 1914. De inreddes till teater år 1926 där bland andra Ludvig Brandstrup, Kjeld Abell och Poul Henningsen satte upp revyer och Liva Weel upträdde. Teatern fick ekonomiska problem och tvingades stänga. Verksamheten återupptogs senare av både Arne Weel och Sam Besekow. Sedan 1970 drivs den av Jytte Abildstrøms Teater. Stora delar av den ursprungliga inredningen har bevarats och allt scenarbete görs fortfarande för hand. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Riddersalen.﻿ Officiell webbplats
Rigshospitalets Kirke

Rigshospitalets Kirke er en kirkesal beliggende i Rigshospitalet Blegdamsvejs sydkompleks mellem opgang 4 og 5. Til kirken er knyttet fire præster, der alle tilhører den danske folkekirke. Kirkerummet blev istandsat i 2007-2008 i samarbejde med arkitekt Mathilde Petri. Den er udsmykket af Ruth Campau, med krucifiks af Hein Heinsen. Altersølv, dåbsfad og kande er lavet af sølvsmed Claus Bjerring. Overfor kirken er der indrettet et bederum, primært for muslimer. Hospitalet har også en imam tilknyttet. Eksterne kilder og henvisninger Rigshospitalets Kirke hos KortTilKirken.dk
Roforeningen Kvik

For alternative betydninger, se Kvik. Roforeningen Kvik er Nordens, Danmarks og Københavns første roklub. Roklubben blev grundlagt i 1866. Gennem årene har roklubbens bådehus ligget flere forskellige steder i Københavns Havn. Siden 1940'erne har Roforeninge KVIK haft klubhus ved Svanemøllen på Østerbro i København. Klubben havde i 2005 ca. 700 medlemmer, heraf ca. 150 ungdomsroere. Kvik uddanner hvert år et antal roere både til motionsroere og kaproere. Roere fra Kvik har gjort sig gældende ved olympiader og internationale mesterskaber. Eksterne henvisninger Klubbens hjemmeside
Roskilde Ting- og Arresthus

Roskilde Ting- og Arresthus (opr. Roskilde Thing- og Arresthuus) fra 1878 er et bygningskompleks i Roskilde, der huser et fængsel og retslokaler til grundlovsforhør. Bygningen i nygotisk stil er tegnet af professor Vilhelm Petersen. Rettens historie Fra starten fungerede bygningen som ting- og arresthus, samt dommerkontor for Voldborg, Tune og Ramsø herreder, samt Roskilde Stad. I 1954 blev dommerkontoret flyttet til den bygning i Kornerups Vænge, der frem til 2007 husede politistationen. Ved opdelingen i 1963 af retskredsen til en byretskreds og en herredsretskreds, fik byretten indrettet kontorer i en eksisterende kontorbygning i Støden. Men i 1976 flyttede man til de nuværende lokaler på Helligkorsvej, dog valgtes det at bibeholde brugen af det gamle ting- og arresthus til grundlovsforhør og fængsel. I dag anvendes den gamle retsbygning som frivilligcenter og den bagerste del er stadig arresthus. Arresthuset har plads til 25 indsatte og hører dermed til de mellemstore arresthuse i Kriminalforsorgen. Eksterne henvisninger Retten i Roskilde Arkiveret 4. marts 2007 hos Wayback Machine
Royal Golf Center

Royal Golf Center (eller Royal Golf Center, Copenhagen) er Københavns første internationale golfbane til afholdelse af store turneringer med 30.000 til 40.000 tilskuere. Royal Golf Center bliver opført på et 120 ha naturområde midt i Ørestad City på Amager – beliggende mellem Vejlands Allé, Amager Motorvej, Øresundsbanen og Bella Center. Opførelsen af anlægget blev startet i foråret 2005 og forventes endelig færdiggjort i foråret 2010 med opførelsen af en 18-hullers golfbane. Dele af anlægget forventes dog åbnet allerede i løbet af 2006 (driving range) og 2009 (ni-hullers bane). Banearkitekten Ron Kirby, en af verdens førende eksperter, har inspiceret terrænet og tegnet projektet, så det kan være vært for bl.a. Ryder Cup. Medlemskab af banen koster 100.000 kroner plus moms, mens det årlige kontingent løber op i 15.000 kroner plus moms (pr. 2006). Der er kun 1.000 certifikater i udbud i den tilhørende eksklusive klub Royal Golf Club, som bliver stiftet på en generalforsamling primo 2009. Ejendomsmægler og forretningsmand Poul Sundberg er ophavsmanden bag det storstilede projekt på Kalvebod Fælled, som har investeret omkring hundrede millioner kroner som eneste investor. Han er nu direktør for selskabet bag anlægget Royal Golf Center A/S. Han er også ejer af andre golfcentre (inklusiv Copenhagen Golf Center i Vallensbæk, som han købte i 1997 af Vallensbæk Kommune), Forum København og adskillige ejendomme. Han har siddet i Bella Centrets bestyrelse i flere år. Han er ligeledes engageret i DBUs Klub 100, ligesom han er involveret i både FC København og Brøndby IF. Royal Golf Center hed tidligere 'Royal Copenhagen Golf Center, men var nødsaget til at foretage en navneforandring i februar 2006. Højesteret afgjorde den 13. februar, som følge af en sagsanlæg, at navnesammensætningen lå for tæt op af Københavns Golf Klubs andet navn Royal Copenhagen Golf Club og navnet var forveksleligt med navnet Royal Copenhagen Golf Club. Domskonklusionen lyd er således: Royal Copenhagen Golf Center a/s forbydes at anvende navne, herunder domænenavne, hvori ordsammensætningen bestående af Royal Copenhagen indgår i forbindelse med drift af golffaciliteter og golfarrangementer. Royal Copenhagen Golf Center a/s skal i registeret i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen lade slette selskabsnavne, hvori ordsammensætningen bestående af Royal Copenhagen. Royal Scandinavia havde givet Københavns Golfklub en licens til anvendelse af varemærket Royal Copenhagen i tilknytning til klubnavnet. Offentlig adgang Golf Center Amager lejer arealerne af Naturstyrelsen, og en af betingelserne er at der skal være frit adgang til hele området, inklusiv golfbanerne, som det også fremgår af lokalplanen for området: Det er med visse undtagelser udgangspunktet, at fredningsområdet skal være åbent for almenhedens færdsel til fods. I de senere år har der været rapporteret flere konflikter mellem golfspillere og besøgende der krydser området. Ekstern henvisning Royal Golf Club A/S Referencer
Rude Skov

Rude Skov är en 550 hektar stor statlig skog på nordöstra Själland i Danmark. Delar av skogen är naturskog. I den nordvästra delen finns ett område med dammar och kanaler där det tidigare har odlats karp samt en nerlagd anläggning för satellitmottagning av väderdata åt Danmarks Meteorologiske Institut. Brottslighet Natten mellan 9 och 10 januari 1845 rånades en diligens på väg mot Hørsholm när den passerade Rude Skov och var tvungen att sakta in uppför en backe. De två rånarna, som hade låtit kopiera en nyckel till värdeboxen, tömde den på pengar och guldföremål men missade ett större belopp som var gömd i diligensen. De grävde ner tjuvgodset men avslöjades snart och dömdes till 7 respektive 10 års straffarbete. I oktober 1943 hittades kroppen av en skjuten kvinna i Rude Skov. Hon påstods ha dödats som stikker för att ha avslöjat en flyktrutt till Sverige i samband med räddningen av de danska judarna. Det visade sig senare att kvinnan hade misshandlats och rånats och inte hade samband med den danska motståndsrörelsen. Tio personer åtalades och dömdes för dådet. Källor
Rønnebæksholm

Rønnebæksholm er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1321. Gården ligger i Rønnebæk Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1734 og ombygget i 1841, 1889 og 1890. Rønnebæksholm Gods er på 230,5 hektar. Bygningen bruges som kunsthal. Ejere af Rønnebæksholm (1315-1321) Jens Tuesen Due-Glob (1321-1350) Cort Moltke (1350-1399) Fikke Moltke (1399-1571) Kronen (1571-1597) Casper Paslick (1597-1628) Frederik Caspersen Paslick (1628-1634) Claus Clausen Paslick (1634-1646) Knud Clausen Paslick (1646-1653) Edel Johansdatter Urne gift Mund (1653-1723) Niels Mund (1723-1727) Dorothea Frandsdatter Rantzau gift Mund (1727) Johan Rantzau Mund (1727) Niels Vind (1727-1750) Christopher Tage (1750-1753) Jens Müller (1753-1755) Barbara Marie Munthe gift (1) Müller (2) Waltersdorff (1755-1761) Carl Juel (1761-1763) Peder Collet (1763-1764) Enkefru Collet (1764-1777) Johan Collet (1777-1781) Magnus Beringschiold (1781-1783) Marie Christine von Cappelen gift Beringschiold (1783-1798) Ditlev Beringschiold-Wedelsparre (1798-1820) Joachim Moltke (1820-1830) Ellen Cathrine Kristine Bruun de Neergaard gift Moltke (1830-1840) Thomas Ludvig Grüner (1840-1841) Harald Toft (1841-1851) Ane Marie Elise Carlsen gift (1) Toft (2) N.F.S. Grundtvig (1851-1854) Haralda Judithe Johanne Margrethe Haraldsdatter Toft gift Collet (1854-1869) Hans Rasmussen Carlsen (1869-1896) Peter Ferdinand Collet (1896-1942) Holger Peter Harald Collet (1942-1945) Palæmona von Geijer gift Collet (1945-1966) Carl Frederik Collet (1966-1998) Keld Riff Andersen (kun hovedbygningen) (1966-1975) Carl Frederik Collet (jorden og avlsgård) (1975-1985) Enkefru Else Collet (jorden og avlsgård) (1985-1994) Peter Collet (jorden og avlsgård) (1994-1998) Næstved Kommune (jorden og avlsgård) (1998-) Næstved Kommune (hovedbygningen, jorden og avlsgård) Rønnebæksholm trinbræt Byen Rønnebæk 1 km øst for hovedgården havde trinbræt på Næstved-Præstø-Mern Banen (1900-61). Trinbrættet har også heddet Rønnebæksholm, fordi det foruden den daværende kirkelandsby også betjente hovedgården. Den fik anlagt et sidespor til sukkerroetransporter i 1913, hvor banen blev forlænget fra Præstø til saftstationen i Mern. Noter Eksterne kilder/henvisninger J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Erichsen, John: Rønnebæksholm. En herregård ved Næstved Næstved Kommune 2002 ISBN 87-988849-0-5 Rønnebæksholm: Historien og Grundtvig Arkiveret 6. juli 2017 hos Wayback Machine
Sanderum Kirke

Sanderum Kirke är en kyrka som ligger i Sanderum fem kilometer sydväst om centrala Odense. Kyrkobyggnaden Kyrkans äldsta delar är från 1100-talet och består av långhus med kor i öster och en halvrund absid i romansk stil. Torn i väster, vapenhus vid tornets södra sida samt korsarmar vid långhusets norra och södra sidor har tillkommit i sengotisk tid. Sakristian är inhyst i absiden öster om koret. På korets norra vägg finns romanska kalkmålningar från omkring år 1200. Dessa är delvis täckta av gotiska valv. I korbågen och i korvalvet finns kalkmålningar från omkring år 1525. Inventarier Dopfunten av gotlandskalksten är från andra hälften av 1200-talet. Altartavlan är utförd av Claus Bergs verkstad omkring år 1515. Predikstolen är daterad till år 1631. Orgeln är tillverkad år 1861 av Demant & Søn och är ombyggd år 1952 och 1978. Bildgalleri Referenser Sanderum Kirke hos nordenskirker.dk Sanderum Kirke hos KortTilKirken.dk Sanderum Kirke i bokverket Danmarks Kirker Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Sanderum Kirke.
Sandholts Lyndelse Kirke

Sandholts-Lyndelse Kirke ligger i landsbyen Lyndelse ca. 12 km NNØ for Faaborg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Sandholts-Lyndelse Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Sandholts-Lyndelse Kirke på KortTilKirken.dk