NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lengsholm

Lengsholm er en proprietærgård ved Skærum Å, ca 2 km syd for Lendum i Vendsyssel. Gården er på 190 hektar. Gården hører til Lendum Sogn i Sindal Kommune (tidligere Horns Herred, Hjørring Amt). Historie Lengsholm er en gammel hovedgård, der forekommer i historien omkring midten af det 15. århundrede, da den tilhørte slægten Vognsen. Derefter kom Lengsholm ved giftermål til slægten Rodsteen, hvoraf Ida Rodsteen i begyndelsen af det 18. århundrede bragte gården til sin mand Jørgen Bille, der døde i 1736, hvorefter Lengsholm overgik til svigersønnen greve Schack Vittinghof Holck, efter hvem den arvedes af sønnen grev B. G. Holck, som i 1784 solgte med 42 tdr. hartkorn hovedgårdsjord, 12 tdr. tiendehartkorn samt 201 tdr. hartkorn bøndergods til P. Thodberg. Denne solgte ni år senere gården til major von Penick, som i 1803 solgte Lengsholm til N. Hillerup og A. H. Rasmussen. Disse frasolgte det meste af godset, hvorved gården mistede sine hovedgårdsrettigheder. Af senere ejere kan nævnes brødrene Schack og Lebrecht Eyber, J. F. Kæhler og J. Fr. Hartz. I årene før og efter verdenskrigen var Lengsholm en del i handelen, og vekslende ejer frasolgte dele af jordtilliggendet. I 1922 købtes Lengsholm af proprietær Poul Jørgensen, hvis søn, Knud Jørgensen, overtog gården i 1965. Da Knud Jørgensen døde i 2001, overtog dennes søn, Per Jørgensen, gården. Hovedbygningen, der ligger syd for have og park, er opført i 1883. Den er af grundmur, bygget i et stokværk med gennemgående frontispice og tag af tegl. Ejere af Lengsholm (1465-1471) Jens Stennshede Vognsen (1471-1475) Morten Nielsen Vognsen (1475-1486) Mourids Nielsen Gyldenstierne / Las Bratze / Mikkel Lauridsen (1486-1504) Mourids Nielsen Gyldenstierne / Las Bratze (1504-1506) Sophie Nielsdatter Vognsen (1506-1532) Markor Jensen Rodsteen nr. 1 (1532-1581) Jens Markorsen Rodsteen (1581) Lisbet Knudsdatter Bille (1581-1598) Markor Jensen Rodsteen nr. 2 (1598-1648) Knud Markorsen Rodsteen (1648-1662) Else Jacobsdatter Vind (1662-1679) Jens Knudsen Rodsteen (1679-1680) Else Jacobsdatter Vind (1680-1685) Else Cathrine Markorsdatter Rodsteen (1685-1708) Kirsten Beck / Ove Budde (1708-1719) Kirsten Beck (1719-1725) Ida Frederiksdatter Rodsteen (1725-1733) Jørgen Bille (1733) Christine Birgitte Jørgensdatter Bille (1733-1776) Schack Vietinghof Holck (1776-1784) Burchard Georg Holck (1784-1793) Peder Thodberg (1793-1800) Johan Gottlieb von Penick (1800-1804) Niels Frederik Hillerup / Arent Hassel Rasmussen (1804) Arent Hassel Rasmussen (1804-1830) Knud Bolwig (1830-1835) Christian Severin Brønnum (1835-1845) Schack Eyber / Lebrecht Eyber (1845-1885) Johan Ferdinand Kæhler (1885-1894) Johan Ferdinand Hartz (1894-1907) J.P. Sørensen (1907) N. Holm-Jensen (1907) C.E. Møller (1907-1909) H. Riis-Hansen (1909) R. Stahlhut (1909-1910) Niels Andersen (1910-1914) A. Andersen Kjeldal (1914-1917) Forskellige ejere (1917-1918) Trudegård / E. Nielsen (1918) Konsortium (1918-1919) Christian Møller (1919) J. Tang (1919-1920) Valdemar Jensen (1920-1921) Christian Møller (1921-1922) Vrå Bank (1922-1965) Poul Jørgensen (1965-2001) Knud A. Jørgensen (2001-) Per Worsøe Jørgensen
Lerbjerg Kirke

Lerbjerg Kirke er en kirke i Lerbjerg Sogn i Favrskov Kommune, tidligere Hadsten Kommune. På sydsiden af koret findes en skakbrætsten med 8 vandrette og 9 lodrette rækker (måske flere lodrette bag vægmuren). Noter Eksterne kilder/henvisninger Lerbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk
Lerbæk (Elling Sogn)

For alternative betydninger, se Lerbæk. (Se også artikler, som begynder med Lerbæk) Lerbæk er en Hovedgård beliggende i Elling Sogn, Horns herred, Hjørring Amt, nu Frederikshavn Kommune. Lerbæk var i sidste halvdel af 1400 tallet en avlsgård eller fæstegård, den tilhørte i 1466 rigsråden Mourids Nielsen Gyldenstierne til Ågård, der i 1480 tog låsebrev på den, og er formentlig ved arv gennem datteren Anne Mouridsdatter Gyldenstierne, gift med Oluf Stigen Krognos, kommet til deres søn Oluf Mouridssen Krognos, der havde forlenet den til Jens Pedersen, hvis enke Anne munksdatter derefter en tid må have haft gården. I 1573 døde Oluf Mouridsen Krognos som sidste mand af slægten. Hovedbygningen er omgivet af grave og opført i sidste halvdel af 1600 tallet af bindingsværk med små profilerede knægte under tagskægget. Den enkle, rektangulære længe har halvvlamede gavle, og midterpartiet er omkring 1800 forhøjet og murene er glatpudset. Noget senere er der midt for gårdsiden tilføjet et indgangsparti med trappe. Et par døre med knækkede profilkarme fra 1700 tallet er bevaret. Lerbæk Hovedgård er på 246 hektar Ejere af Lerbæk 1466 – 1490 Mourits Nielsen Gyldenstierne 1490 – 1545 Anne Mouritsdatter Gyldenstierne 1545 – 1554 Mourits Olufsen Krognos 1554 – 1573 Oluf Mouritsen Krognos 1574 – 1593 Mourits Podebusk 1593 – 1621 Otte Christoffer Rosenkrantz 1621 – 1664 Steen Rodsteen 1664 – 1689 Jens Rodsteen 1689 – 1720 Otte Arenfeldt 1720 – 1739 Sten Hohendorff Arenfeldt 1739 – 1762 Niels Sørensen Wiirnfeldt 1762 – 1768 Frederik Nielsen Wiirnfeldt 1768 – 1773 Jacob Severin Nielsen Wiirnfeldt 1773 – 1774 Ida Marie Gesmell 1774 – 1792 Jørgen Braegaard 1792 – 1795 Marcus Gjøe Rosenkrantz 1795 – 1816 Søren Braegaard 1816 – 1820 Christian Frederik Møller 1820 – 1827 Mads R. Bang 1827 – 1835 Nationalbanken 1835 – 1839 Daniel Poppe 1839 – 1840 Carl Frederik Martens 1840 – 1877 Magnus von Buchwald 1877 – 1880 Anna Sophie Angelique von Buchwald (grevinde Scheel) 1880 – 1886 Frederik (Frits) Henrik Buchwald 1886 – 1909 Frederik Jacobsen 1909 – 1909 Johannes Kjærgaard (til et konsortium, som solge til M.Jørgensen, der solge til Løvenskjold) 1910 – 1913 Herman Løvenskjold 1913 – 1917 Esben Kjær 1917 – 1918 M.P.Holm 1918 – 1922 Steen Giebelhausen 1922 – 1923 Købmands og Haandværkerbanken i Aarhus 1923 – 1953 Christian Nielsen 1953 – 1984 E.Bøggild Nielsen 1984 – 1994 Poul Navne Petersen 1994 – Lerbæk Hovedgård A/S Kilde J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 148 – 150 Eksterne henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Lerbæk Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine, hentet 19. juli 2016
Lerchenfeld

Ikke at forveksle med Lerkenfeldt. Lerchenfeld er en lille hovedgård, som er dannet i 1787 af Georg Flemming Lerche til Lerchenborg Gods. Gården ligger i Vor Frue Sogn (Kalundborg Kommune). Hovedbygningen er opført i 1915 Lerchenfeld Gods er på 343,1 hektar Ejere af Lerchenfeld (1787-1792) Georg Flemming Lerche (1792-1800) Adolph Christian Windersleff (1800-1805) Friderich Christian Agre / Ole Rasmussen (1805-1809) Hans Henrich Freiesleben (1809-1811) Niels Giersing / Peter Rudolph Wilhelm Mariboe (1811-1845) Christian Rothe (1845-1846) Carl Rothe (1846-1847) Christian von Barner (1847-1854) Søren Larsen (1854-1914) Emil Holm (1914-1919) August Bang (1919-1928) Ove Frederik Gustav Rostgaard von der Maase (1928-1946) Anton Peter Poulsen (1946-1970) E.M. Clausen (1970- ? ) Johan Clausen ( ? -1998) Lars Beckvard (1998-) Jens Holm / Søren Holm Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Lerches Gård

Lerches Gård også kaldet Lerches Palæ (og oprindeligt det Württembergske Palæ) er en palæejendom beliggende i Slotsholmsgade 10 i København. Hovedbygningen i rokokostil blev opført i 1741-1744 af Christian 6. ved arkitekten Johann Adam Soherr som bolig for Carl Christian Erdmann af Württemberg-Oels. Han var en af de tallige tyske slægtninge til dronning Sophie Magdalene, der kom til Danmark efter 1730. Palæet blev ombygget i 1806-1854. Palæet rummer i dag blandt andet Erhvervsministeriet. Ejere af Lerches Gård (-1719) Sophie Amalie Moth (1719) Ulrik Christian Gyldenløve (1719-1740) Iver Rosenkrantz (1740-1747) Kronen (1747-1757) Christian Lerche (1757-1804) Georg Flemming Lerche (1804-1805) Christian Lerche (1805-) Den Danske Stat Kilder Bernard Linder, Slotte, herregårde og palæer i Danmark, 1980.
Lerche House

The LercheHouse (Danish: Den Lercheske Gård), also known as the Lerche Mansion (Lerches Palæ) and formerly as the Württembergsk Mansion (Württembergske Palæ), is a listed building in Slotsholmsgade on the island of Slotsholmen in central Copenhagen, Denmark. History The Württembergske Mansion was built by Christian VI in 1741–44 as residence for Charles Christian Erdmann, Prince of Württemberg-Oels. He was one of the many relatives of Queen Sophie Magdalene, who came to Denmark in the years after 1730 and belonged to the inner circle around the king. The architect was af arkitekten Johann Soherr (died 1778). Württembergske left the country when Christian VI died in 1747 and the house was then purchased by general Christian Lerche (1692–1757). It was later passed on to his son and grandson. The building was expanded with an extra floor when it was acquired by the Danish state to make room for the growing central administration in 1805. Architecture The building is 25 bays long and designed in Rococo style. Among the partly surviving interiors is a dining room with murals and door pieces by Jacob Fabris. Today The building is now home to the Minister for Immigration and Integration. Prior to the 2015 Danish general election, it housed the Ministry of Economy. References
Lergravsparkens Skole

Lergravsparkens Skole er en københavnsk kommuneskole på Amager beliggende Ungarnsgade 13, 2300 København S (bygning Ø), med afdelinger på adresserne Ungarnsgade 34 (bygning U) og Wittenberggade 2 (bygning S). Den tidligere skoleleder er Torben Vorstrup. Historie Lergravsparkens Skole er en sammenlægning af de tre skoler Østrigsgades Skole (oprettet 1906), Sundpark Skole (oprettet 1918) og Ungarnsgades Skole. Den blev oprettet ved starten af skoleåret 2008-2009 og er beliggende på de tre gamle skolematrikler. Referencer Eksterne henvisninger Lergravsparken Skoles hjemmeside Skolekammeraten, gamle elevers hjemmeside
Lerkenfeldt

Ikke at forveksle med Lerchenfeld. Lerkenfeldt (eller Lerkenfeld, tidligere Bonderup) er en herregård ved Farsø i Himmerland, nærmere bestemt Vesterbølle Sogn, Rinds Herred. Lerkenfeldt er en af Danmarks ældste herregårde, kendt tilbage fra 1455. I 1792 købte de tre brødre Kieldsen gården med tilhørende bøndergods, og denne slægt har ejet godset siden, så den enes tipoldebørn er i dag ejere af gården. Hovedbygningen ligger på et middelalderligt voldsted med voldgrave og er fra 1540'erne. Det blev udbygget i Jørgen Lykkes tid i sidste halvdel af 1500-tallet, medens den oprindelige ladegård brændte i 1689. Lerkenfeldt Gods er på 1270,5 hektar med Lerkenfeldt Møllegaard, Hedegaarden, Aagaarden og C. E. Flensborg Plantage, og ejeren H.O.A. Kjeldsen var den sidste borgmester i Farsø Kommune og forhenværende præsident for Landbrugsrådet. Ejere af Lerkenfeldt Jens Haning (1455) Haning Jensen (1455-1496) Inge Jepsdatter Jepsen (1496-1509) Niels Clementsen (1509-1547) Niels Lange Munk (1547-1554) Mariager Kloster (1554-1555) Jørgen Lykke (1555-1583) Henrik Jørgensen Lykke / Ida Jørgensdatter Lykke (1583-1618) Claus Daa / Hans Skram / Iver Henriksen Lykke (1618-1623) Claus Daa (1623-1641) Valdemar Clausen Daa (1641-1677) Wolf Blome (1677-1681) Peder Madsen Lerche (1681-1699) Vincents Lerche (1699-1735) Christian Lerche (1735-1743) Wolff Caspar von Lüttichau (1743-1765) Lucia Magdalene Ochsen gift von Lüttichau (1765-1775) Christian Cæsar von Lüttichau / Joachim von Lüttichau (1775-1777) Christian Cæsar von Lüttichau / Joachim von Lüttichaus dødsbo (1777-1779) Christian Cæsar von Lüttichau (1779-1792) Jens Kieldsen / Mikkel Kieldsen / Peder Kieldsen (1792-1795) Mikkel Kieldsen / Peder Kieldsen (1795-1819) Ane Dorthea Skow gift Kieldsen (1819-1831) Mathias Kieldsen (1831-1880) (søn af Mikkel Kieldsen) Mette Faurschou gift Kieldsen (1880-1895) Olaf Hilmar Kjeldsen (1895-1923) (søn) Mathias Kjeldsen (1923-1954) (søn) Eva Mette Johanne Kjeldsen (1954-1959) (datter) Eva Mette Johanne Kjeldsen / Hans Olaf Agerup Kjeldsen (fætter) (1959-1984) H.O.A. Kjeldsen (1984-1999) Hans Olaf Agerup Kjeldsen / Mikkel Krag Kjeldsen (søn) (1999-) Se også Lerkenfeld Å Kilder Helge V. Qvistorff om Lerkenfeldt på PDFnet – ingen copyright Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Eksterne henvisninger Lerkenfeldt Arkiveret 12. november 2010 hos Wayback Machine på 1001 fortællinger om Danmark
Lerup Kirke

Lerup Kirke ligger i Lerup Sogn i det tidligere Øster Han Herred, Hjørring Amt, nu Jammerbugt Kommune i Vendsyssel. Kirken var viet til Vor Frue i middelalderen, og stedet havde betydning i forbindelse med store markeder. Kor og skib er opført i romansk tid af fint tilhugne granitkvadre over skråkantsokkel. Den romanske syddør er retkantet afsluttet og er stadig i brug, norddøren er tilmuret men anes under de nyere vinduer. To af korets romanske vinduer er stadig i brug. Tårnet er opført af genanvendte kvadre og munkesten samt en del kamp i sengotisk tid, våbenhuset er af nyere dato. Den runde korbue med skråkantede kragsten er bevaret, men noget udvidet. Skibets vestende har fladt bjælkeloft, skibets østende og koret har sengotiske hvælv. Altertavlen er fra anden halvdel af 1600-tallet, tavlen blev stafferet i 1700-tallet på bekostning af Hans Rudolf Grabow til Bratskov og hustru Øllegård Rantzau, hvis våben ses i topstykket. Prædikestolen er fra begyndelsen af 1700-tallet. I korets nordvæg ses en gravsten over præsten Joh. Hornemann (død 1697). I skibets hvælv ses kalkmalede våben omgivet af rankeværk, i rankeværket ses fugle. Kalkmalerierne dateres til første halvdel af 1500-tallet. Kalkmalerierne har en vis lighed med kalkmalerierne i den nærliggende Torslev Kirke, der har hørt under ejeren til Kokkedal. Kalkmalerierne i Lerup nævnes i De danske kirker (1970) og Saxtorph nævner i 1997, at de blev afrenset i 1977, det må derfor antages, at kalkmalerierne i Lerup har stået fremme et stykke tid. I skibets 1. fag i østkappen mod nord ses våben for Gøye, mod syd ses våben for Banner. Disse to våben er formodentlig anevåben for rigsmarsk Erik Eriksen Banner (1484-1554), Erik Banners mor var Karen Stensdatter Gøye og faderen var Erik Andersen Banner til Asdal og Kokkedal. I nordkappen mod øst ses våben for Rosenkrantz. I Danske kalkmalerier (1997) tolker Niels Matthias Saxtorph dette våben som et våben for Friis. Friis af Haraldskær havde et våben lig dette, men våbenet for Rosenkrantz havde også en skrå sort-hvid tern i blåt og rødt før 1524, efter 1524 blev der tilføjet to løver. Da der ikke er direkte familiære forbindelser til Friis, må våbenet tolkes som en Rosenkrantz, der knyttes til Mette Nielsdatter, som var Erik Banners 1.hustru, hendes far var Niels Eriksen Rosenkrantz til Bjørnholm, han døde i 1516. Den romanske døbefont af granit har primitive figurer, hvis betydning er uvis (Mackeprang 182). Kummen er udsmykket med en tovsnoning øverst og derunder nedadvendte tunger over en figurfrise. Til højre for en løvelignende figur ses en mur, der kan opfattes som en skillellinje. Læser man fontens kumme venstre om fra muren, ser man først en løve, en svært tolkelig figur, dernæst en slange over en taglignende konstruktion, Korsfæstelsen, en liggende figur, en stående figur, en fugl og en stående figur med sværd foran et kors. Eksterne kilder og henvisninger Efter Nordenskirker.dk Arkiveret 14. september 2011 hos Wayback Machine (tilladelse fra Hideko Bondesen)
Levins Gård

Levins Gård er et tidligere palæ i Havnegade 29, hjørnet af Tordenskjoldsgade, på Gammelholm i København. Palæet er en af de sidste store private boliger, der blev bygget i Indre By i 1800-tallet. Palæet er opført 1866 i to etager og med mansardtag for grosserer Martin Levin (1818-1875) af arkitekt J.D. Herholdt. Huset er pudset og helt omgivet af højere etageejendomme. I Havnegade, hvor palæet har syv fag, er huset sammenbygget med den fireetages naboejendom, mens det i Tordenskjoldsgade har fire fag og en portgennemkørsel, som isolerer det fra den femetages naboejendom. I gadens hjørne er bygningen skråt afskåret og afsluttes af en gennemgående karnap, der på anden etage prydes af korintiske pilastre. Stilen er historicisme inspireret af italiensk renæssance. Bygningen har rusticeret kvaderpuds på hjørnerne, kælderetagen lynettevinduer omgivet af kvaderpuds. Husets vinduer krones af enkle, vandrette fordakninger. Bygningen blev fredet i 1978. Senere ejere var De Danske Spritfabrikker og AAB. AAB solgte i 2011 huset til Karberghus. Kilder Fredningssag hos Kulturarvsstyrelsen
Levin House (Copenhagen)

The Levin House (Danish: Levins Gård or Levins Hus) is a Historicist property located on Gammelholm's Havnegade waterfront in central Copenhagen, Denmark. Designed by Johan Daniel Herholdt and completed in 1866, it is one of the first buildings that was completed after the former Naval dockyard came under redevelopment in the 1860s. The building is today owned by the Karberghus company and occupied by a law firm. It was listed in 1978. History 19th century In 1859 the Navy decommissioned their last operations at Gammelholm, and the area was designated for residential redevelopment. The city's initial plan was to reserve it for large villas in an attempt to keep wealthy tax-payers within the municipal borders since they were increasingly settling in Frederiksberg or in the northern suburbs. The grocer and bankier Martin Levin bought a lot on the waterfront and charged the architect Johan Daniel Herholdt with designing a house which was built in 1865–66. Due to the difficult economic times that followed from Denmark's involvement in the Second Schleswig War, it was the only detached single-family house-with-garden that was built in the area. Gammelholm was instead built over with apartment buildings according to a master plan created by Ferdinand Meldahl. An expansion of the house incorporated it into the block structure of the new plan. 20th century The Levin House was purchased by the grocer and numismatist Lars Emil Bruun in 1900. In 1922, it was acquired by Danish Distillers. The company was headquartered in the building until 1968. It was then owned by the Workers' Cooperative Housing Association (Arbejdernes Andels Boligforening, AAB) until 2011 when it was acquired by the private property investment company Karberghus. The property was later sold to Boligforeningen AAB. In 2011, AAB sold it to Karberghus. Architecture The Levin House is designed in the Historicist style with influence from Italian Renaissance and consists of two stories with a mansard roof over a high cellar. The original villa consisted of four bays facing Havnegade and two bays facing Tordenskjoldsgade. The extension which integrated it into the block structure added three bays facing the water and two bays on Tordenskjoldsgade, where a gate separates the property from the neighboring, five-story apartment building. The diagonally cut-off corner features a canted bay window topped by a balcony and with Corinthian pilasters flanking the windows on the second floor. There is rustication on the high cellar and at the corners. The interior of the building originally featured decorative paintings on walls and ceilings by Georg Hilker, but they have been lost. Today The building is owned by the Karberghus property company. The tenant is the law firm Husen Advokater. Further reading Weye Hansen, Flemming: Villaen på Gammelholm : et hus - og personerne omkring det. AAB (2992) See also Harald Valdemar Mansfeld-Büllner (1842–1900), Danish businessman and numismatist References External links Architectural renderings from Copenhagen Coty Archives Levin family
Lidsø

Lidsø er en hovedgård i den tørlagte Rødby Fjord, ca 3½ km nordvest for Rødbyhavn på Lolland. Den blev dannet af Peter Anton Alfred Hage i 1857-1865. Gården ligger i Rødby Sogn, Lolland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1875 og ombygget i 1879 efter en brand, Hovedbygningen brændte igen i 1978/1979, men blev genopført i 1979. Lidsø Gods er på 708 hektar Ejere af Lidsø (1865-1872) Peter Anton Alfred Hage (1872-1873) Frederica Vilhelmine Faber gift (1) Michaelsen (2) Hage (1873-1875) Laurits Jørgensen (1875-1893) Georg Krüger (1889-1896) Østifternes Kreditforening (1896-1935) Christen Moesgaard-Kjeldsen (1935) Ejnar Clausen (1935-1942) Hypotekforeningen (1942-1960) Carlo B. Riis (1960-1971) Ernst Henriksen / Harald Henriksen (1971-1990) Ernst Henriksen / Jens Nordtorp Henriksen (1990-1993) Ernst Henriksen / Jette Nymann gift Henriksen (1993-1997) Ernst Henriksen / Anders Nordtorp Henriksen (1997-2001) Reni Willert / Bjarne Saxhof / Ole Friberg / Anders Nordtorp Henriksen (2001-2003) Anders Nordtorp Henriksen / Bjarne Saxhof (2003-2005) Anders Nordtorp Henriksen / Bjarne Saxhofs dødsbo (2005-) Anders Nordtorp Henriksen Referencer Litteratur J. P. Trap: Danmark 1955, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Lidsø Gods
Lihmes Gård

Lihmes Gård er en nyklassisistisk ejendom beliggende Kongens Nytorv 18 i København. Den huser i dag Restaurant Fiat i stueetagen og it-konsulenthuset Nine i de øvrige etager. Historie Huset blev opført i 1768 for brændevinsbrænder Christian Rasmussen Lihme og tilskrives arkitekten Hans Næss (1723-1795). Fra 1852 til 1860 var skuespilleren Adolph Rosenkilde blandt ejendommens beboere. I 1856 blev han tilknyttet Det Kongelige Teater på den anden side af pladsen. Komponisten Peter Heise boede kortvarrigt på adressen i 1866-1867. Arkitektur Bygningen er et nyklassisistisk borgerhus i fire etager og fem fag bredt. De midterste tre fag fremstår som en risalit dekoreret med relief med Poseidon mellem mellem anden og tredje etage. Relieffet flankeres af to portrætmedaljoner placeret på yderfagene. Se også Arkitektur i København Referencer
Lihme House

The Lihme House (Danish: Lihmes Gård) is a Neoclassical property located at Kongens Nytorv 18 in central Copenhagen, Denmark. Restaurant Feist is located in the ground floor of the building while the IT consultancy Nine occupies the upper floors. The building was listed on the Danish registry of protected buildings and places in 1918 but delisted on 20 September 2016. History The building was constructed in 1768 for Akvavit-distiller Christian Rasmussen Lihme. It is believed that the architect was Hans Næss (1723–1795). The actor Adolph Rosenkilde was between 1852 and 1860 one of the residents in the building. He was from 1856 associated with the Royal Danish Theatre on the other side of the square. The composer Peter Heise lived in the building in 1866–67. The building was listed on the Danish registry of protected buildings and places on 23 December 1918 but delisted on 20 September 2016. Architecture The four-storey building is designed in the Neoclassical style. It is five bays wide and has a three-bay median risalit decorated with a relief depicting Poseidon between the second and third floor. Today Restaurant Fiat is based in the ground floor of the building. The IT consultancy Nine occupies the upper floors. References External links Restaurant Geist 1880 census