NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Palais de Charlottenlund

Le palais de Charlottenlund (danois : Charlottenlund Slot) est une ancienne résidence royale d'été située à Charlottenlund, à 10 kilomètres au nord de Copenhague, au Danemark. Histoire Le palais a été nommé en l'honneur de la princesse Charlotte-Amélie de Danemark qui fut à l'origine de sa construction. Le bâtiment fut par la suite agrandi et remanié pour Frédéric VIII au début des années 1880 par l'architecte Ferdinand Meldahl. Entre 1935 et 2017, le bâtiment a abrité la Station biologique danoise (danois : Dansk Biologisk Station), laquelle a laissé place au Centre de recherches halieutique du Danemark (« DTU AQUA ») qui dépend de l'université technique du Danemark. Par ailleurs, le palais est occasionnellement un espace consacré aux événements culturels. Enfin, les jardins du Parc abritent un jardin botanique forestier qui dépend de l'Arboretum d'Hørsholm et qui fait donc partie de l'université de Copenhague. Références Annexes Article connexe Liste des châteaux danois par région Liens externes Portail du Danemark Portail de la monarchie Portail du néo-classicisme Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Palazzo di Charlottenlund

Il palazzo di Charlottenlund è un palazzo settecentesco di proprietà della famiglia reale danese non lontano da Copenaghen in Danimarca. Storia Costruito in stile barocco tra il 1731 ed il 1733, originariamente esso aveva il nome di Gyldenlund e prese poi il nome di Charlottenlund dalla principessa Carlotta Amalia, figlia di Federico IV di Danimarca e sorella di Cristiano IV di Danimarca. Negli anni '80 dell'Ottocento il palazzo venne esteso e ricostruito dall'architetto Ferdinand Meldahl in stile rinascimentale francese, architettura che lo caratterizza ancora oggi. I primi membri della famiglia reale ad abitarvi stabilmente furono il principe ereditario Federico di Danimarca e sua moglie Luisa di Svezia, e pertanto sia Cristiano X di Danimarca che Haakon VII di Norvegia nacquero in questo luogo. La regina madre Luisa visse al palazzo sino alla sua morte, avvenuta nel 1926. La famiglia reale continuò ad utilizzare il palazzo in maniera discontinua sino al 1935, consegnandolo poi all'associazione per la protezione della fauna dei mari che vi istituì l'attuale acquario di Danimarca. Voci correlate Charlottenlund Acquario di Danimarca Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Palazzo di Charlottenlund Collegamenti esterni Fotografie del palazzo (1), su ses.dk. URL consultato il 1º novembre 2012 (archiviato dall'url originale il 19 febbraio 2012). Fotografie del palazzo (2), su netfactory.dk. URL consultato il 1º novembre 2012 (archiviato dall'url originale il 18 maggio 2006).
Charlottenlund (slot)

Charlottenlund (Deens: Charlottenlund Slot) is een klein paleis in de omgeving van de Deense hoofdstad Kopenhagen. Het werd in haar oorspronkelijke barokke vorm gebouwd tussen 1731 en 1733 op de fundamenten van een voorganger, paleis Gyldenlund genaamd. Het paleis is genoemd naar Charlotte Amalia, de dochter van Frederik IV van Denemarken en de zus van Christiaan VI van Denemarken. In de jaren 1880 werd het paleis uitgebreid en verbouwd in de Franse renaissance stijl, een voor die tijd kenmerkende architectuur. De eerste koninklijke familie die het paleis bewoonde was in 1869 kroonprins Frederik VIII en zijn vrouw Louise van Zweden. Hun zonen Christiaan X van Denemarken en Carl van Denemarken, de latere koning Haakon VII van Noorwegen, werden geboren in het paleis Charlottenlund. Koningin Louise woonde als weduwe in het paleis tot aan haar dood in 1926. De koninklijke familie verliet het paleis in 1935 en sindsdien is het in gebruik bij het Deense Instituut voor de Visserij.
Charlottenlund

Charlottenlund (Charlottenlund Slot, em dinamarquês) é um palácio localizado perto de Copenhague, na Dinamarca. Construído entre 1731 e 1733, em estilo barroco, o projeto do palácio foi inspirado por outro palácio, chamado Gyldenlund. Ele foi nomeado a partir de Carlota Amélia, uma filha de Frederico IV da Dinamarca e irmã de Cristiano VI. Nos anos de 1880, Charlottenlund foi aumentado e reconstruído em estilo renascentista francês, que caracteriza sua arquitetura hoje. Em 1869, o príncipe herdeiro Frederico e sua esposa, a princesa Luísa da Suécia, mudaram-se para Charlottenlund. Seus filhos, Cristiano X da Dinamarca e Haakon VII da Noruega, nasceram neste palácio. A viúva rainha Luísa viveu nele até sua morte, em 1926. A família real dinamarquesa deixou o palácio definitivamente em 1935.
Palatul Charlottenlund

Palatul Charlottenlund (daneză Charlottenlund Slot) este un palat mic situat în apropiere de Copenhaga în Danemarca. La origine, de o formă barocă, a fost construit între 1731 și 1733 pe fundațiile unui palat numit Gyldenlund. Palatul a fost numit după Charlotte Amalie, fiica regelui Frederic al IV-lea al Danemarcei și sora regelui Christian al VI-lea al Danemarcei. În anii 1880, palatul a fost extins și reconstruit pentru a reflecta stilul francez renascentist care caracterizează arhitectura de azi. Primii membri ai familiei regale care s-au mutat aici au fost Prințul Moștenitor Frederic (viitorul rege Frederic al VIII-lea al Danemarcei) și soția sa Lovisa a Suediei. Atât Christian al X-lea al Danemarcei cât și Haakon al VII-lea al Norvegiei s-au născut aici. Regina Lovisa a locuit la palat până la moartea ei în 1926. Familia regală a încetat să mai folosească palatul în 1935. Legături externe Charlottenlund Palace at the website of the Palaces and Properties Agency Arhivat în 21 iulie 2013, la Wayback Machine. photo Arhivat în 18 mai 2006, la Wayback Machine.
Шарлоттенлунн (дворец)

Дворец Шарлоттенлунн (дат. Charlottenlund Slot) — бывшая летняя резиденция датской королевской семьи, расположенная в Шарлоттенлунне, в 10 километрах от Копенгагена, Дания. Назван в честь принцессы Шарлотты Амалии, которая заказала его строительство. Дворец был значительно перестроен и расширен для наследного принца Фредерика (VIII) в начале 1880-х годов. История В 1730 году наследный принц Кристиан (VI) подарил владения, ранее принадлежавшие Ульрику Фредерику Гюлленлёве (бастард короля Фредерика III) и известные как Гюлленлунн, своей сестре, принцессе Шарлотте Амалии. Она приказала снести старый дом и заказала новый дворец в стиле барокко. Проект разработал архитектор Йохан Корнелиус Кригер. При возведении использовался строительный материал, оставшийся после сноса Копенгагенского замка. В середине XIX века во дворце Шарлоттенлунн на протяжении многих лет жили принцесса Луиза Шарлотта и принц Вильгельм Гессен-Кассельский. Что совершенно нетипично для королевской резиденции, парк вокруг дворца оставался открытым для публики. На протяжении всего XIX столетия это было излюбленное место для воскресных экскурсий по Копенгагену. В 1869 году дворец заняли наследный принц Фредерик (VIII) и его жена Ловиса Шведская. В нём родились будущие короли Норвегии Кристиан X и Хокон VII. В 1880—1881 годах Фердинанд Мельдал руководил масштабной перестройкой дворца. Вдовствующая королева Луиза жила там до самой своей смерти в 1926 году. Королевская семья прекратила использование дворца в 1935 году и предоставила его в распоряжение Датской биологической станции, позднее переименованной в Датское управление рыболовством. В 1939 году в парке был открыт Датский национальный аквариум; он проработал до 2013 года. Датское управление рыболовством, которое теперь называется DTU Aqua, стало подразделением Технического университета Дании (DTU) в 2001 году. С 2019 года в Шарлоттенлунне располагаются офисные помещения огромного количества компаний, а также дворец используется для проведение различных мероприятий. Примечания Ссылки Дворец Шарлоттенлунн (англ.)
Charlottenlunds slott, Danmark

Denna sida handlar om Charlottenlunds slott i Danmark. För det skånska slottet med samma namn, se Charlottenlunds slott Charlottenlunds slott är ett kungligt danskt slott, omkring 7 kilometer norr om Köpenhamn i Charlottenlund, Gentofte kommun. Bakgrund Slottet ligger i en skogsplantering med samma namn, som tidigare varit djurpark. Slottet byggdes på 1670-talet och kallades då Gyldenlund. Det utvidgades 1733 och fick sitt nuvarande namn efter Kristian VI:s syster Charlotte Amalie. 1880-81 tillbyggdes två flyglar. Slottet var senare änkesäte för Louise av Sverige som även tidigare bebott slottet med sin make Fredrik VIII av Danmark och familj. Källor Svensk uppslagsbok. Lund 1930. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Charlottenlunds slott.﻿
Shellhuset

Shellhuset er en bygning i karréen Kampmannsgade/Vester Farimagsgade/Dahlerupsgade/Nyropsgade i København. Den oprindelige bygning var tegnet af Gerhard Rønne i 1932 som hovedkvarter for Shell i Danmark. Under 2. verdenskrig (1944) blev bygningen konfiskeret og brugt som hovedkvarter af Gestapo i Danmark. I Shellhuset befandt sig i 1945 dokumenter og oplysninger om den københavnske modstandsbevægelse, der kunne afsløre den. Tyskerne var klar over, at et luftangreb på Shellhuset var muligt, og for at forhindre det, placerede Gestapo arrestanter fra modstandsbevægelsen på de øverste etager, mens de ventede på at blive afhørt, sendt til koncentrationslejre eller henrettet. Den 21. marts 1945 gennemførte Royal Air Force et angreb, der skulle ødelægge bygningen. Angrebet lykkedes, men nogle af modstandsfolkene i bygningen døde under angrebet, mens en del også lykkedes med at slippe væk. Et af de angribende fly styrtede ved Den Franske Skole, og røgen herfra skabte forvirring, så piloterne på nogle af de næste fly troede, at det var denne bygning, som de skulle angribe. Efter bombningen af Shellhuset blev den erstattet af den nuværende bygning, der er opført for Dansk Shell 1950-51 efter tegninger af Vilhelm Lauritzen. Ejendommen ejes i dag af ATP Ejendomme. Dansk Shell fraflyttede efter 50 års brug af bygningen i 2001, hvorefter bl.a. Poul Schmith/Kammeradvokaten flyttede ind. Kammeradvokaten er siden fraflyttet. I 2023 åbnede et kontorhotel i ejendommen, der således huser en lang række virksomheder. Referencer Eksterne henvisninger
Shellhuset, Köpenhamn

Shellhuset är en byggnad i Köpenhamn, tillhörande det brittiska oljebolaget Shell, innan de flyttade ut 2001. Under nazistiska ockupationen av Danmark beslagtogs byggnaden av Gestapo. Efter påtryckningar från den danska motståndsrörelsen gjorde det brittiska flygvapnet RAF en mycket spektakulär precisionsbombning av denna byggnad. Tyskarna, som hade insett faran att bli bombade, hade placerat sina politiska fångar på översta våningen (vilket de också såg till att göra känt). Under flygräden, den 21 mars 1945, fällde RAF:s jaktplan sina bomber från mycket låg höjd, på så vis att de träffade de lägre våningarna. Räden blev en stor framgång, då ett stort antal danska politiker och motståndsmän lyckades fly, samt att Gestapos arkiv förstördes. Bombräden hade en tråkig del, då ett plan i första räden störtade nära en flickskola, och i sista räden såg piloterna branden och trodde att det var målet och fällde bomberna där, vilket dödade 104 civila, mest kvinnor och barn. Detta avslöjades inte i medier den första tiden. På det egentliga målet dödades 55 tyska soldater, 47 Gestapoanställda och 8 fångar. Bombningen var den mest spektakulära händelsen under den tyska ockupationen i Danmark. Liknande räder utfördes också samtidigt i en par andra danska städer. Källor "Nordens Historie 2, 1864-1964" 1965, Nordisk Forlag A/S, Gyldendals boghandel.Köpenhamn (på danska) Författare Peter Ilsøe och Johs.Lomholt-Thomsen.
Vrøgum Kær

Vrøgum Kær er et rigkær der ligger mellem Vrøgum Klitplantage og sydenden af den gendannede Filsø i Varde Kommune i Vestjylland. Dele af den sydlige del af Vrøgum Kær blev fredet i 1987 efter ønske af det tidl. Ribe Amtsråd. Fredningens formål er at bevare den resterende del af den uberørte jordbund og de forskellige vegetationssamfund på Fil Sø-bassinets sydlige skråning, samt at sikre rigkæret og de sjældne fugtigbundsplanter, som vokser her. Området er den oprindelige Fiilsøs sydbred fra bronzealderen og der er strandvolde dannet da søen var en havbugt. Filsø blev i slutningen af 1800-tallet reduceret fra 30 km² til 6 km². Vrøgum Kær har et stort fald i terræn – længst mod syd er der indlandsklitter skabt af flyvesand, som siden afløses af fattigkærsområder og mosaikker af flere andre naturtyper. Kæret er også påvirket af udsivende grundvand, trykvand, hvilket giver særlige vækstbetingelser for en række plantearter. Længst mod nord findes områder med ekstremrigkær, der er en sjælden naturtype i det vestjyske og som er betinget af et højtliggende kalkrigt jordlag, hvilket også sikrer, at kæret har en meget rig blomsterflora med flere sjældne arter. Plantelivet De mange kær med udsivende vand har aldrig været opdyrket og kun ekstensivt afgræsset. Der er registreret mere end 150 plantearter. Blandt de mere sjældne nævner amtet: tvebo baldrian, benbræk, kødfarvet og plettet gøgeurt, sumphullæbe, klokkelyng, mosepors, trådsiv, rundbladet soldug, forskellige arter af Star-slægten samt mosetroldurt. Fredning 35 hektar af området blev fredet i 1987, heraf ejer Danmarks Naturfond 13,5 hektar. Fredningens formål er at bevare den resterende del af den uberørte jordbund og de forskellige vegetationssamfund på Filsø-bassinets sydlige skråning samt at sikre ekstremrigkæret og de sjældne fugtigbundsplanter, der vokser her. Kæret er en del af Natura 2000-område nr. 84 Kallesmærsk Hede, Grærup Langsø, Fiilsø og Kærgård Klitplantage og er både habitatområde, ramsarområde og fuglebeskyttelsesområde. Kilder og henvisninger Kort over området på miljoegis.mim.dk
Tivoli Frihedens Sky Tower

Der er flere lokaliteter med dette navn, se Sky Tower. Tivoli Frihedens Sky Tower er et udspringstårn i forlystelsesparken Tivoli Friheden i Aarhus. Den 40 m høje forlystelse giver adgang til udsigt over parken og et frit fald for tivoligæsten på 35 m med en fart på 100 km/t ned i et opspændt sikkerhedsnet. Tårnet blev opført i Friheden i 2001 og stammer oprindeligt fra Tyskland. I 2014 kårede en lille gruppe amerikanske rutsjebane-entusiaster, Tivoli Frihedens Sky Tower som "verdens vildeste oplevelse" i forlystelsessamhænge. Kilder Eksterne henvisninger Friheden.dk/forlystelser/sky-tower/
Phare de Stevns

Le phare de Stevns (Stevns Fyr en danois) est un phare situé dans la paroisse de Store Heddinge (da), dans la ville éponyme (en) (commune de Stevns, île de Seeland), dans la région de Sjælland, au Danemark. L'expression fait référence en réalité à deux phares distincts, construits respectivement en 1816-1818 et en 1877-1878. Pour l'Organisation hydrographique internationale (OHI), à travers sa publication Limits of Oceans and Seas (3e édition, 1953), il constitue avec la péninsule de Falsterbo un des deux points de repère servant de limite géographique pour la mer Baltique au niveau du détroit de l'Øresund. Articles connexes Stevns Klint Fort de Stevns (da) Péninsule de Stevns Liste des monuments classés de Stevns (en) Liste des phares et de bateaux-phares du Danemark Références (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Stevns Fyr » (voir la liste des auteurs). Portail des phares Portail du Danemark
Stevns fyr

Stevns gamla fyr, även kallad Højerup fyr är en fyr i Stevns kommun på sydöstra Själland, på Stevns klint. Fyren ritades av Poul Løvenørn och byggdes 1816–1818 som en utbyggnad på fyrvaktarbostaden. Fyren utrustades med roterande speglar som vid denna tid var toppmodernt och som många andra danska fyrar också utrustades med. År 1878 ersattes den gamla fyren med en 27 meter hög fyr av kalksten. Den utrustades med en oljelampa med veke och en planlins av 2:a ordningen. År 1903 byttes lampan mot en brännare med glödstrumpa. Fyren elektrifierades år 1927. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stevns fyr. Wikimedia Commons har media som rör Stevns gamla fyr.
Meta Odense Data Center

Meta Odense Data Center er et datacenter i Tietgenbyen ved Odense. Det drives af selskabet Cassin Networks ApS, der er en del af amerikanske Meta Platforms, som driver det som et datterselskab til irske Facebook International Operations. Cassin Networks ApS har hovedkvarter i København. I 2024 havde de en omsætning på 3,086 mia. danske kroner. Cassin Networks har ca. 75 ansatte (2024). Historie Datacentret bestod oprindeligt af to serverhaller, som åbnede i september 2019. I slutningen af 2020 forlød det, at Meta ønskede at udvide datacentret med tre serverhaller mere. Cassin Networks havde da købt et areal på 39 hektar, som bl.a. omfattede to mindre arealer med fredskov, hvor man ville udvide datacentret med 95.000 kvadratmeter. Arbejdet med opførelse af de tre nye serverhaller blev i december 2022, midt i anlægsarbejdet, reduceret til kun en ny hal, idet Meta hellere ville satse på en anden type datacentre, fokuseret på AI-beregninger. Henvisninger
Nysum, Denmark

Nysum is a locality in the region of North Jutland in Denmark. Geography The locality is situated in the North Denmark, approximately 34 km (21 miles) away from North Denmark's capital Aalborg, and 211 km (131 mi) away from Copenhagen. Culture In 2021, Nysum was home to a Rally X Nordic supercar race, featuring international drivers such as Johan Kristofferson and Fraser McConnell. References
Vor Frue Kirke (Odense)

For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Vor Frue Kirke er en kirke i Vor Frue Sogn i Odense Kommune. Eksterne kilder og henvisninger Vor Frue Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk Vor Frue Kirke, Odense hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Chiesa di Nostra Signora (Odense)

La chiesa di Nostra Signora (in danese Vor Frue Kirke) è una chiesa nel centro di Odense, in Fionia, Danimarca, si trova a pochi chilometri a est del municipio e della cattedrale di San Canuto. La chiesa è la più antica della città ed è stata costruita nel 1184. La chiesa è stata anche cattedrale di Odense, prima della costruzione dell'attuale duomo. Oggi la chiesa è sede della parrocchia di Nostra Signora per la chiesa nazionale danese. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Nostra Signora Collegamenti esterni La chiesa di Nostra Signora, su vorfrueodense.dk.
Vor Frue Kirke, Odense

Vor Frue Kirke är en kyrka i centrala Odense i Fyns stift på Fyn i Danmark – någon kilometer öster om rådhuset och domkyrkan Sankt Knuds Kirke. Kyrkan är Odenses äldsta och byggdes 1184. Kyrkan var också domkyrka för biskopen i Odense, innan Sankt Knuds Kirke byggdes i staden, och invigdes 1499. Kyrkan är i dag församlingskyrka i Vor Frue församling i Odense (danska: Vor Frue Sogn). I församlingen bodde år 2004 6 094 medlemmar i församlingen (medlemmar av den danska folkkyrkan), medan det totala invånarantalet i församlingen var 7 264 personer. I Vor Frue Sogn finns bebyggelsen (orten), stadsdelen och egendomen Sankt Jørgensmark som ett av myndigheterna auktoriserat ortnamn. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia. (Vor Frue Kirke) Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia. (Vor Frue Sogn) Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia. (Danske domkirker) Noter och referenser Externa länkar Information om kyrkan på www.vorfrueodense.dk ”Sogneportalen” med församlingens hemsida och med en länk till en karta
Store Kongensgade 23

Store Kongensgade 23 er en nyklassicistisk bygning, der ligger i Store Kongensgade i København. Bygningen med front mod gaden blev opført af murermester Christian Olsen Aagaard i 1850. Aagaard havde allerede i 1837 opført nabobygningen i Nr 25, hvis stueetage fra 1859 til 1971 blev brugt af Kongelig Hof Apotek. De to bygninger deler en gård bagved. Bagerst i gården opførte Bernhard Hertz i 1887 efter egne tegninger en sølvvarefabrik (Store Kongensgade 23 B). Fabrikken blev taget ud af drift i 1942, og blev senere brugt til kontorer, inden den i 2018 blev ombygget til lejligheder. Store Kongensgade 23 og den tidligere sølvvarefabrik blev fredet i 1989. Nr. 25. er ikke fredet. I 2021 udgav Søren Ulrik Thomsen et langt essay kaldet Store Kongensgade 23, der omhandler om en lejlighed i bygningen, hvor han som teenager boede i et års tid, men som kom til at spille en stor rolle i hans liv. Referencer
Gråbrødretorv 15

Gråbrødretorv 15 is a historic building situated on the south side of Gråbrødretorv in the Old Town of Copenhagen, Denmark. Constructed with two storeys in the first half of the 18th century, as part of the rebuilding of the city following the Copenhagen Fire of 1728, it was adapted into a four-storey, three-winged building in the 1850s. The building was listed on the Danish registry of protected buildings and places in 1945. The scope of the heritage listing was expanded in 1982. The property belonged to the painter Peter Brünniche from the 1770s to at least 1806. Other notable former residents include the master carpenter and politician Harald Kayser, painter Julius Exner and jurist Carl Georg von Holck. Architecture The building was originally a two-storey building. The seven-bat-wide facade was crowned by a five-bay gabled wall dormer. A four bays long side wing extended from the rear side of the building along the east side of the courtyard. This building was heightened with two storeys in 1851–52. The eastern side wing was also heightened with two storeys. A newfour bays long and four storeys tall side wing was also constructed along the other (western) side of the courtyard. The facade is finished with a cornice band above the ground floor, sill courses below the first- and second-floor windows and polaster-like ornamentation between the windows of the fourth floor. The main entrance is located in the fifth bay from the left (east). The building is topped by a Mansard roof clad in red tiles. The large windows in the left-hand side of the roof (as seen from the square) may date from Julius Exner's studio. The yard-side of the building is painted yellow. References External links Bombebøssen
Ørbæklunde

Ørbæklunde er grundlagt ca. år 1500 af Poul Laxmand under navnet Lundsgaard. Det var derefter en befæstet borg, betegnet Ørbæklundsgaard fra 1502 og kendt under sit nuværende navn Ørbæklunde fra omkring 1528. Gården ligger i Ørbæk Sogn, Vindinge Herred, Nyborg Kommune. Hovedbygningen er opført omkring 1593 og ombygget i 1750. Ørbæklunde Gods er på 639 hektar med Æblegården, Brenderupgård og Egemosegården. Deraf blev 42 hektar fredet i 1971. Ørbæklunde har været brugt som lokalitet i to danske film: I Historien om Hjortholm (1950) som Hjortholm Gods og i Greven på Liljenborg (1964) som Liljenborg Slot. Ejere af Ørbæklunde (1500-1502) Poul Laxmand (1502-1528) Jens Andersen Beldenak (1528-1537) Christen Pedersen (1537) Johan Friis (1537-1571) Henrik Friis (1571-1585) Frederik Friis (1585-1610) Niels Friis (1610-1612) Henrik Friis (1612-1613) Vibeke Gyldenstierne gift Friis (1613-1629) Slægten Friis (1629-1643) Jesper Friis (1643-1651) Elsebet Ulfeldt gift Friis (1651-1662) Slægten Friis (1662-1689) Henrik Friis / Niels Friis (1689-1714) Matthias Henriksen Rosenvinge (1714-1752) Anna Margrethe Wulf gift Rosenvinge (1752-1754) Niels de Bang Himmelstrup (1754-1757) Frederikke Sophie Rosenvinge gift Himmelstrup (1757-1767) Caspar Herman von Heinen (1767-1781) Carl Adolf von Linstow (1781-1809) Lauritz "Lars" Rasmussen Lange (1809-1848) Rasmus Lauritzen Lange (søn) (1848-1860) Laurentze Lindegaard gift Lange (1860-1884) Salomon Lindegaard Lange (søn) (1884-1920) Rasmus Lars Haagen Leth Lange (søn) (1920-1946) Bodil Langkilde gift Lange (1946-1961) Lars-Haagen Lange (søn) (1961-1989) Einer Lauritz Rasmus Salomon Lange (søn) (1989-1995) Einer L. R. S. Lange / Lars-Haagen Lange (søn) (1995-) Lars-Haagen Lange Noter