NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jægersborg Dyrehave

Jægersborg Dyrehave (dt. Jægersborg Hirschpark) ist ein Park im Norden von Kopenhagen und seit Juli 2015 ein Teil des UNESCO-Weltkulturerbes Parforce-Jagdlandschaft Nordseeland. Der etwa elf Quadratkilometer große Park beherbergt 2000 Hirsche. Davon sind 300 Rothirsche, 1600 Damhirsche und 100 Sikahirsche. Der Dyrehave besteht zum größten Teil aus Naturwald. In der Mitte liegt das zur Zeit Christian VI. gebaute Eremitageslottet, knapp 500 Meter östlich vom Eremitageslot liegt das Trainingsgelände des Fußballclubs Taarbæk IF. Im Süden des Parkes liegt der Vergnügungspark Dyrehavsbakken, im Norden der Golfplatz des Københavns Golf Klubs. Neben 80 Vorzeitdenkmäler wie dem Langdysse Tingstedet befinden sich hier über 60 Grabhügel (Tvillingehøje), einige Schalensteine und drei Steinkisten. Ein Teil des Parks wurde von Dänemark als FFH-Gebiet gemeldet und ist somit Teil des europäischen Schutzgebietsnetzwerks Natura 2000. Als Schutzziel sind dabei unter anderem die großflächigen Borstgrasrasen, die naturnahen Buchenwälder sowie das Vorkommen der drei Anhang-II-Arten Bauchige Windelschnecke, Stellas Pseudoskorpion (Anthrenochernes stellae) und Nördlicher Kammmolch genannt. Literatur Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid (= Politikens håndbøger). Politikens Forlag, Kopenhagen 2002, ISBN 87-567-6458-8, S. 171–172. Weblinks Jægersborg Dyrehave beim Naturstyrelsen (dänisch) Flyer über den Park vom Naturstyrelsen (PDF, 2 Seiten, 721 kB, dänisch) Beschreibung dän. und Bild Standarddatenbogen für das FFH-Gebiet Jægersborg Dyrehave
Dyrehaven

Dyrehaven (que en danés quiere decir: Parque de los Ciervos; oficialmente Jægersborg Dyrehave) es un parque forestal al norte de Copenhague, la capital de Dinamarca.​​ Cubre alrededor de 11 kilómetros cuadrados. Dyrehaven se caracteriza por su mezcla de grandes árboles, robles antiguos y grandes poblaciones de ciervos y gamos. Todas las entradas al parque tienen una puerta de color rojo característico, una de las entradas más populares es la puerta de Klampenborg, cerca de la estación de Klampenborg. Todas las puertas de entrada tienen una casa puerta idéntica unida a ellos, que sirven como las residencias de los guardias forestales. Dyrehaven fue inscrito en la lista del Patrimonio de la Humanidad de la Unesco en 2015 como parte del conjunto Paisaje cinegético de montería de Selandia Septentrional.​ Véase también Geografía de Dinamarca Gribskov Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Dyrehaven.
Dyrehaven

Dyrehaven ou Jægersborg Dyrehave (en français « parc des cervidés ») est un parc forestier de 11 km2 situé au nord de Copenhague au Danemark sur la municipalité de Klampenborg dans la commune de Gentofte. Présentation La forêt de Dyrehaven est une ancienne réserve de chasse royale au gros gibier. Le parc est aujourd'hui aménagé pour accueillir les promeneurs. En 2015, il est inscrit, avec deux autres sites, sur la liste du patrimoine mondial de l'UNESCO au sein du bien intitulé « Le paysage de chasse à courre de Zélande du Nord ». La faune est essentiellement constituée de cervidés. On compte environ 300 cerfs élaphes, 1 700 daims et une centaine de cerfs Sika. Le parc est également un lieu pour la course à pied de type marathonien ainsi que pour le sport hippique avec des courses de steeple-chase. À proximité du parc se trouve le menhir de Jægersborg. Voir aussi Articles connexes Lainzer Tiergarten Bakken Liens externes Ressource relative à l'architecture : Liste du patrimoine mondial Ressource relative à la musique : MusicBrainz (da) Description et historique sur le site de l'Agence danoise pour la nature Notes et références Portail du patrimoine mondial Portail du Danemark
Dyrehaven

Dyrehaven (danska: "Djurgården"), officiellt Jægersborg Dyrehave, är ett skogs-/parkområde) norr om Köpenhamn i Lyngby-Taarbæk kommun. Ytan är på cirka 1 100 hektar. En av parkens entréer ligger vid Klampenborg, där också Dyrehavsbakkens nöjespark är belägen. Dyrehaven utformades av Rudolph Rothe (1846). I norr gränsar Dyrehaven till Jægersborg Hegn, som fram till 1832 var en del av Dyrehaven. Mellan dessa två bokskogar finns ett öppet område med golfbana och jaktslottet Eremitagen uppfört 1670–1699. Dyrehaven skall inte förväxlas med den Store Dyrehave vid Hillerød. Se även Jægersborg Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dyrehaven.
Mosaisk Vestre Begravelsesplads

Mosaisk Vestre Begravelsesplads er en jødisk kirkegård nær Vestre Kirkegård i København. Den ligger i sydhavnskvarteret tæt på Vesterbro og syd for Carlsberg Station. Kapellet er tegnet af Frederik L. Levy. Kendte personer begravet på begravelsespladsen Se også Mosaisk Nordre Begravelsesplads Litteratur Elias Levin: Jødiske gravstene på Mosaisk Vestre begravelsesplads = Jewish tombstones on Mosaisk Vestre cemetery, Copenhagen, Denmark, 4 bind, København 1986-2003. ISBN 87-982408-3-8 Eksterne henvisninger Mosaisk Vestre Begravelsesplads på gravsted.dk Mosaisk Vestre Begravelsesplads på Find a Grave (engelsk)
Mosaisk Vestre Begravelsesplads

Mosaisk Vestre Begravelsesplads är en judisk begravningsplats i närheten av Vestre Kirkegård i Köpenhamn. Den ligger i sydhavnskvarteret nära Vesterbro, söder om Carlsberg Station. Begravningsplatsen anlades år 1886 då Mosaisk Nordre Begravelsesplads på Nørrebro hade blivit för liten. Kapellet och övriga byggnader har ritats av arkitekt Frederik L. Levy. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mosaisk Vestre Begravelsesplads.
Jüdischer Friedhof (Odense)

Der Jüdische Friedhof Odense ist ein jüdischer Friedhof (Jødisk Kirkegård) in Odense, einer Großstadt auf Fünen in Dänemark. Der Friedhof an der Ecke Vandværksvej und Kirkegårds Alle wurde im Jahr 1824 neu angelegt, Bestattungen fanden zwischen den Jahren 1826 und 1928 statt. 90 Grabstätten mit 84 Namen sind erhalten. Siehe auch Liste jüdischer Friedhöfe in Dänemark Weblinks The Jewish Cemeteries in Denmark ODENSE. In: International Jewish Cemetery Project
Jüdischer Friedhof (Randers)

Der Jüdische Friedhof Randers ist ein jüdischer Friedhof (dän. jødisk kirkegård) in Randers, einer Hafenstadt in Ost-Jütland in Dänemark. Der Friedhof, der sich zwischen Udbyhøjvej und Østervangsvej befindet, wurde im Jahr 1807 angelegt. Belegt wurde er bis 1963. Auf ihm befinden sich 358 namentlich bekannte Grabstätten. Siehe auch Liste jüdischer Friedhöfe in Dänemark Weblinks The Jewish Cemeteries in Denmark Randers (Dänemark) - Alter Jüdischer Friedhof Einzelnachweise
Borum Stormose

Borum Stormose er en sø og mose mellem Borum og Mundelstrup i Aarhus Kommune. Søen kendes også under navnene Stormosen, Stormose eller Stormose v. Mundelstrup. Borum Stormose omgives af skov, pil- og birkesump, rørsump og græssede enge. Skoven flankerer søen på både vest- og østsiden; Vindskov mod vest og et lille skovområde mod øst. Skoven er blandet løvskov. Søen er dannet ved tørvegravning i 1940'erne. Området kendes også under navnet Døvmosen. Miljøforholdene Borum Stormoses økologiske tilstand er vurderet til at være ringe. Søen har i gennemsnit et klorofylniveau 2 gange over målsætningen for sin type og tilstanden er forværret gennem de seneste 10-15 år. Der findes sandsynligvis ingen bundvegetation i Stormosen. Kilder By- og Landskabsstyrelsen (Miljøministeriet): Teknisk baggrundsnotat til Vandplan 1.7 Århus Bugt, Bilag 3
Fuglsanggårdsskolen

Fuglsanggårdsskolen er en almen folkeskole beliggende i Virum nord for Lyngby. Skolen er indviet i 1958 og udvidet flere gange, bl.a. med svømmehal i 1971. Skolen kan nu rumme tre spor for hver årgang. Fuglsanggårdsskolen havde i 2011 og 2013 en uofficiel placering som landets bedste skole, når man målte på elevernes karakterer. Ideen til elevorganisationen De Uafhængige Elever (siden 2004 kendt som Danske Skoleelever) udtænktes i en fysiktime i januar 1978 af den daværende elevrådsformand for skolen, Pernille Strønæs. Referencer Eksterne henvisninger Hjemmeside Arkiveret 26. januar 2022 hos Wayback Machine LTK.dk stadsarkiv - "det skete 1950-2000" Arkiveret 29. marts 2014 hos Wayback Machine
Geding Sø

Geding Sø ligger umiddelbart vest for Tilst i Aarhus Kommune. Det er herfra Egådalen og Egåen har sit udspring. Søen afskæres mod vest af Aarhus-Randers jernbanen. Indtil 1997, blev der dyrket skisport med opsat skilift på bakkedragene på østsiden af Geding Sø om vinteren, arrangeret af Aarhus Skiklub. Pga. manglende snedække i længere perioder ophørte aktiviteterne. Søen kendes også fra ældre tid som Gjeding Sø og den skulle ifølge en gammel folkefortælling være dannet under en kølle-kamp mellem to kæmper som boede i henholdsvis Hasle Høj og Borum Eshøj. Under den kamp slog kæmperne også Lading Sø og Brabrand Sø med deres store køller. Miljøforholdene Geding Sø er en kalkrig sø. Der har været problemer med et forhøjet klorofylniveau i søen den seneste dekade (ca. 3 gange højere end målsætningen). Da den har så lille et oplandsareal er fosfor og kvælstoftilførslen forholdsvist lavt sammenlignet med søerne i Danmark som helhed. På trods af det, er fosfortilførslen alligevel for høj og den eksterne tilførsel fra det omkringliggende landbrug, skal sænkes med 2 kg årligt. Der er også en intern fosfortilførsel og det kan vise sig nødvendigt med en restaurering af Geding Sø, når flere data foreligger. Som følge af den store jordforureningsag i den nærliggende landsby Mundelstrup Stationsby, er Geding Sø blevet forurenet med arsen. Tilførslen er vurderet som standset, og myndighederne har skønnet at arsen-indholdet vil aftage i fremtiden. Sedimentet har dog fortsat et højt niveau af det giftige stof og Geding Sø er derfor under observation. Referencer Kilder By- og Landskabsstyrelsen (Miljøministeriet): Teknisk baggrundsnotat til Vandplan 1.7 Århus Bugt, Bilag 3 Geding Sø Arkiveret 4. marts 2016 hos Wayback Machine Tilst Kasted Lokalhistoriske Arkiv Eksterne links
Geding Lake

Geding Lake (Danish: Geding Sø) is a lake west of the Aarhus suburb of Tilst in Aarhus Municipality, Denmark. The stream Egå and the Egå river valley begins here. The lake is bounded by the Aarhus–Randers railway line to the west. Geding Lake is also known under the older name Gjeding Sø. The lake is connected to a myth and folk story stating that Geding Lake, Brabrand Lake and Lading Lake was created during a battle between two giants that lived in the hills Hasle Høj and Borum Eshøj. Until 1997, the hills on the eastern side of the lake were used for skiing including a ski lift provided by Aarhus SKi Club, but due to lack of snow for years these activities have stopped. Environmental conditions Geding Lake is rich in calcium. The ecosystem of the lake has experienced problems with heightened levels of chlorophyll some 3 times higher than the targeted levels. The catchment area is fairly small at just a few square kilometers so the inflow of phosphorus and nitrogen is relatively small compared to other lakes in Denmark but is still deemed too high and the surrounding agricultural areas would have to decrease runoff to the lake by some two kilograms annually to reach environmental targets. Over time it may be necessary to undertake a restoration project to return the lake to its natural condition. The neighboring Mundelstrup Stationsby has experienced a major pollution event from the fertilizer factory Mundelstrup Gødningsfabrik which was active in the area from 1870 to 1904 when it burned. The factory caused major pollution with heavy metals in Geding Lake, Geding-Kasted Bog and the river Egå, in particularly with arsenic. The factory has closed, the migration of heavy metals to waterbodies in the area has stopped and it is expected that the levels of arsenic will now decrease over time. However, the lake sediment still contains high levels of the poison and Geding Lake is under continued observation for this reason. Gallery References Publications External links
Hotel Christian IV

Hotel Christian IV er et familieejet 3-stjernet hotel beliggende ved Kongens Have i København. Hotellet har 42 værelser samt morgenmadsrestaurant. Historie Bygningen, som blev navngivet Christiansgården, er opført i 1942-1943 af arkitekterne Kay Fisker og Svenn Eske Kristensen og skulle fungere som en arkitektonisk overgang mellem de 200 år gamle huse ud mod Kongens Have og nybyggeriet Dronningegården. I efterkrigstiden husede bygningen flygtninge, men blev sidenhen omdannet til et pensionat. I 1986 blev bygningen købt af Arp-Hansen Hotel Group og lavet om til hotel. I dag drives hotellet ikke længere af Arp-Hansen Hotel Group. Hotellet har siden 2021 været drevet af Copenhagen Design Hotels som også driver Hotel Alexandra, under selskabet Danish Design Hotels. I juni 2025 har hotellet skiftet navn til Hotel Petra og har skiftet karakter til et boutique-hotel. Hotel Petra rummer 40 værelser, bar og restaurant. Eksterne henvisninger Hotel Christian IVs hjemmeside Hotel Petra hjemmeside
Køng Kirke (Vordingborg Kommune)

For alternative betydninger, se Køng Kirke. (Se også artikler, som begynder med Køng Kirke) Køng Kirke er sognekirke i Køng Sogn og ligger i landsbyen Køng. De ældste dele af Køng Kirke, koret og hovedskibet, er opført i slutningen af 1200-årene. Senere i middelalderen er tårnet kommet til, og havde i lighed med mange andre kirker kamtakkede gavle. I forbindelse med etableringen af Køng Fabrik i slutningen af 1700-tallet lod fabrikkens og kirkens ejer, Niels Ryberg, kirken udbygge med de to sideskibe, og fik de kamtakkede gavle erstattet med den kobberklædte overbygning. Kirken blev i 1990'erne restaureret indvendigt og udvendigt. Kirken kan ses fra mange af de omkringliggende landsbyer, og der er især et godt indblik fra vejen mellem Lundby og Køng. Det gule tårn vækker opmærksomhed og kan bruges som orienteringspunkt. Afgrænsningen af kirkens fjernvirkning udgøres mod syd af flere store vindmøller. Eksterne henvisninger "Køng Kirke". Danmarks Kirker. København: Nationalmuseet. 1933-35. s. 810-818 (VI, bind 2). Hentet 30. april 2014.: CS1-vedligeholdelse: Dato-format (link) Køng Kirke hos KortTilKirken.dk
Lading Sø

Lading Sø ligger i Østjylland ved landsbyen Lading i Lading Sogn og er en del af det nordlige Aarhus Å system. Syd for søen ligger Skivholme Præstegårdsskov og vest for ligger Lyngballegård Skov samt herregården Lyngballegård. Øst for søen ligger et lille moseområde. Viborgvej afgrænser søområdet mod nord. Størsteparten af Lading Sø ligger i Favrskov Kommune, mens den sydlige del hører til Skanderborg Kommune. Fortællinger og sagn Der er flere fortællinger og sagn om Lading Sø. Søen skulle for eksempel være dannet under en kølle-kamp mellem to kæmper i henholdsvis Hasle Høj og Borum Eshøj. Under den kamp slog kæmperne også Brabrand Sø og Geding Sø med deres store køller. Der går en fortælling om tre skattekister i Lading Sø. Flere har forsøgt at hente dem, men uden held. Det fortælles også, at der har ligget en vandmølle vest for søen, kaldet Gammel-mølle. Mølledammen og dæmningerne skulle efter sigende findes her endnu. På sydsiden af søen ved Troldhøj i Skivholme Skov, har der efter sigende ligget en borg med voldgrave. Troldhøj er rigtig nok et gammel voldsted; voldgravene kan ses her endnu og stedet har været fredet siden 1918. Der går en fortælling om at Niels Ebbesen skænkede "Troldborg" til Svend Trøst, som belønning for hans bistand under drabet på den kullede greve i Randers 1. april 1340. Naturen Der rapporteres om oddere i området og rørhøgen skulle også være tilstede her blandt flere andre mere udbredte fugle- og ande-arter som nattergalen, vandrikse, grågæs og hvinænder for eksempel. Lading Sø klassificeres som en kalkrig og lavvandet sø af type 9. Søen er i øjeblikket i en dårlig økologisk tilstand, med klorofylniveauer 4-5 gange over målsætningen. Der har været iværksat forskellige aktiviteter for at nedbringe niveauet, men det har vist sig svært at skabe en stabil reduktion, da fosforniveauerne fortsat er ret høje. Lading Sø og området omkring, er fredet siden 1963. Der er planer om et større motorvejsbyggeri i området; Rute 26. Det har skabt en del debat og utilfredshed blandt de lokale og bl.a. Danmarks Naturfredningsforening har gjort indsigelse. Referencer Kilder By- og Landskabsstyrelsen (Miljøministeriet): Teknisk baggrundsnotat til Vandplan 1.7 Århus Bugt, Bilag 3 Favrskov Kommune: Lading Sø Arkiveret 2. april 2015 hos Wayback Machine, Favrskov Naturportal (Hentet 3 marts 2015)
Regionshospitalet Horsens

Regionshospitalet Horsens er områdehospital for ca. 217.000 indbyggere i Horsens, Hedensted, Skanderborg og Odder. Hospitalet er en af fem hospitalsenheder i Region Midtjylland og omfatter desuden Skanderborg Sundhedshus og Livsstilscenter Brædstrup. Hospitalet er i øjeblikket omfattet af et byggeprojekt til 800 mio. kr, der både skal ombygge og udvide hospitalet. Når ny- og ombygningerne er afsluttet vil kapaciteten på Regionshospitalet Horsens være: Ca. 40 akutpladser samt skadestuer og lægevagt 16 operationsstuer og 5 endoskopistuer 9-10 intensivpladser Ca. 99 klinikrum Ca. 223 ordinære senge Røntgen og Skanning med MR-scanning, CT-scanning, røntgen og Ultralydsscanning Blodprøver og Biokemi samt apoteksfilial Projektet forventes færdigt i 2022. Se også Liste over hospitalsenheder i Region Midtjylland Hospitaler i Danmark Eksterne henvisninger Hospitalsenheden Horsens hjemmeside Region Midtjylland Regionshospitalet Horsens på Facebook Noter
Marienhøj Hede

Marienhøj Hede er en 20 ha stor, fredet hede i Marienhøj Plantage ved Hadsund. I 2013 var det gamle fredede hedeområde ved at være omdannet til skov. Heden var groet til med små birketræer, der næsten havde fået alt lyngen til at gå ud. I juni 2013 satte Mariagerfjord Kommune et større naturplejeprojekt i gang. Projektet vil blive gennemført i samarbejde med lodsejeren, og vil i første omgang bestå i, at der sættes kreaturer ud på arealet. I første omgang vil der gå 10 stykker kvæg af racen Skotsk højlandskvæg. Heden er kendt for sine store, enebærbuske. Iøjnefaldende er også gederams, hedelyng og gyvelbuske. Plantagen, der vokser ud på hedearealet, består af store bevoksninger af nåletræer og enkelte områder med bøgeskov. Der har været gravet skyttegrave på heden under 2. Verdenskrig. De er endnu synlige på højdedraget tæt på Terndrupvej. Skyttegravene blev gravet af tyskerne, da man ville beskytte flyruter fra Aalborg der gik lige over området. Marienhøj Hede blev fredet i 1956. Eksterne kilder og henvisninger Om fredningen på fredninger.dk Kilder
Kommandocentralen på Rømøvej

Kommandocentralen på Rømøvej er et militært bunkeranlæg beliggende på adresserne Rømøvej 2 og Rømøvej 4 i Kolding Tyskerne opførte de 2 store bunkers under 2. verdenskrig (1944). Den ene som en underjordisk, hvor der var telefon- og fjernskrivertjeneste. Den anden som forstærkerstation, der skulle forbedre taletydeligheden på det tyske telefonnet. Tyskerne nåede kun blive færdige med forstærkerstationen inden kapitulationen. Forstærkerstationen bunkeren (Rømøvej 2) Organisation Todt byggede bunkeren til forstærkerstationen (Rømøvej 2) som en ”Heeresbunker”. Denne type bunkers var beregnet til generalstabskvarterer, men bunkeren blev ændret til funktionen som forstærkerstation. Bunkeren var bygget som Bauwerkstype Fluko.Sk Bunkeren bestod af jernbeton med 2 m tykke ydermure og lofter, gulvet er 0,8 m tykt. Over hele bunkeren er der et 5 m tykt jordlag, der flugter med terrænets overflade. Bunkeren var beskyttet med skydeskår der kunne beskyde hele indgangen og sidefladen af bunkeren. Skydeskårene var beskyttet med en 5-6 cm tyk panserplade. Selve forstærkeranlægget var udført af Siemens AEG og Lorenz, Post- og Telegrafvæsenet besigtige anlægget den 10. maj 1945, beskrev det som et teknisk vidunder. Bygningen var fra starten forsynet med et nødelektricitetsværk. Post- og Telegrafvæsenet overtog de tyske fjernkabler og forstærkerstationer i Danmark, herunder den intakte forstærkerstation på Rømøvej 2 i Kolding I 1951 blev begge bunkers overdraget til Civilforsvaret ved Rømøvej i Kolding. Herefter blev Forstærkerstationsbunkeren benyttet af det statslige civilforsvar som distriktskommandocentral. Herunder at rumme beredskabsregionschefen (før 1992 kaldet civilforsvarsregionschefen), beredskabsregionens kommandostab, en ABC central, A/F sektion (administration og faglig tjeneste (logistik)) og sygehusberedskabet. Telefon- og fjernskrivertjeneste bunkeren (Rømøvej 4) Bunkeren var bygget som Bauwerkstype Fl 250 Ved overdragelsen til Civilforsvaret i 1951, blev bunkeren på Rømøvej 4 kommunal og fungerede som to-etages lokal kommandocentral. Den blev udstyret til at fungere som kommandocentral for den øverste kommunale administration, hvis det skulle blive nødvendigt pga. f.eks. Den Kolde Krig. I 1994 besluttede Beredskabsstyrelsen at overdrage ejendomsretten til Kommandocentralen på Rømøvej 4, inkl. materiel vederlagsfrit til Kolding Kommune. Bunkeren var tidligere udpeget til, at kongefamilien kunne bruge den i en krisesituation, når/hvis de var i denne landsdel. Museum I 2012 besluttede Kolding Byråd, at Politimuseet, Frank Hansens Besættelsestidssamling og Våbenhistorisk Selskab kunne benytte rummene i Kommandocentralen på Rømøvej 4, der derefter blev delvis tømt for det originale inventar. Referencer Eksterne henvisningerne Officiel hjemmeside Arkiveret 1. januar 2014 hos Wayback Machine http://www.gyges.dk/Kolding_Forstrkerstation.pdf http://www.gyges.dk/mystery_bunker_in_kolding.htm koldingwiki.dk
Sædding Strand Mellemfyr

Sædding Strand Mellemfyr (tidligere Sædenstrand Bagfyr) er et ledefyr beliggende i Sædding i Esbjerg. Fyrtårnet er det andet ældste jernfyr i Danmark og er en af de fredede bygninger i Esbjerg Kommune. Fredningen kom dels i stand grundet jerntårnets alder og dels, fordi typen ikke er særlig udbredt i Danmark. Tårnet er blevet forbedret flere gange. Blandt andet i 1910, hvor der blev installeret en blaugasbrænder. Referencer
Kajborg

Die Kajborg (oder auch Kegborg) ist eine abgegangene Burg am Ostende der Halbinsel Kegnæs auf der Nordseite der Flensburger Förde in Dänemark. Die Küste der Insel Als (dt.: Alsen) war im frühen Mittelalter häufigen Überfällen durch wendische Piraten ausgesetzt. Der lokale Adel errichtete deshalb eine Reihe von Burgen zur Verteidigung. Die Reste einer derartigen Burg finden sich in der Nähe des Leuchtturms von Kegnæs am südlichen Ende der schmalen Landbrücke, die Kegnæs mit dem Hauptteil der Insel verbindet. Es handelte sich dabei um eine Wallburg, deren Hügel durch das Aufschütten des Aushubs zweier konzentrischer Ringgräben geschaffen wurde. Die Burg war so nicht nur durch Wall und Mauer, sondern auch durch zwei Gräben geschützt. Die Grabenreste sind noch sichtbar. Offensichtlich besitzt die Kajborg mit ihrer Lage und ihrer runden Gestalt eine gewisse Ähnlichkeit zum Schmölwall, im nahen Broager. Man nimmt an, dass der Erbauer der Kajborg den Namen Kaj oder Keg trug, und dass die Burg und die gesamte Halbinsel nach ihm benannt wurden. Auf der gegenüberliegenden Seite der Straße liegt die „Kaj-Quelle“ („Kajs Kilde“), ein alter Backstein-Brunnen, der wohl auch aus der Zeit des Burgenbaus stammt. Weblinks Als im Lexikon auf graenseforeningen.dk asken.dk (Memento vom 12. Februar 2013 im Webarchiv archive.today) Einzelnachweise