NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dover Kirke

Dover Kirke er viet til apostlen Sankt Andreas og ligger i Dover Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt / Århus Amt. Den hørte i middelalderen under Øm Kloster, og i en periode i 1700-tallet hørte den under Skanderborg Rytterdistrikt. Skib og Kor er bygget i romansk stil af al i den sidste halvdel af det 11. århundrede. Det slanke tårn med kamgavle er fra slutningen af middelalderen. Det var oprindeligt et styltetårn, men er senere opmuret mod vest; Det er opført i munkesten; I samme periode er hvælvingerne bygget. I 1863 blev østgavlen muret om, samtidig med at der blev opført stræbepiller hele vejen rundt om kirken for at sikre murene mod udskridning. Eksterne kilder og henvisninger Dover Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Danmarks Kirker hos NatMus: Dover Kirke, Alkenvej 1, 8660 Skanderborg Arkiveret 11. januar 2020 hos Wayback Machine → tilgængelig PDF
Drabæks Mølle

Drabæks Mølle er et tidligere mølleri beliggende i et fredet område i Lunderskov, ca. 12 km vest for Kolding. Historie Drabæks Mølle er en af de ældste erhvervsvirksomheder i Danmark, drevet under samme navn siden ca. 1100. Den ældste skriftlige kilde, der omtaler Drabæks Mølle, er dog først fra 1578, hvor den omtales i Kronens Skøder, Første Bind 1535-1648, s. 189. I 1553 blev Drabæks Mølle oprettet som kongelig vandmølle . Møllen lå ved den gamle toldgrænse til Hertugdømmet Slesvig. Under Trediveårskrigen ved Wallensteins angreb (1627-1629) led Drabæks Mølle stor skade. I 1660 blev den afbrændt af "svensken" ligesom nabomøllen Rolles Mølle, som den blev drevet sammen med på den tid. I 1907 nedbrændte Drabæks Mølle og blev opbygget, som den kendes i dag. Møllen blev nu bygget med en turbinedrevet moderne valsemølle med en dieselmotor. I 1980'erne blev vandkraften erstattet af elkraft. I 1989 blev det meste af produktionen udført på en moderne mølle i Lunderskovs industrikvarter. Drabæks Mølle fortsatte herefter med bl.a. at male prins Joachims korn til mel. Dette blev brugt til Schackenborg Brød. Derudover fremstillede møllen havregryn, flager og groft mel. Drabæks Mølle startede i 1989 økologisk produktion under navnet Kornkammeret. I 1999 blev Drabæks Mølle overtaget af Havnemøllerne (ejet af det svenske Lantmännen). Drabæks Mølle blev nedlagt i 2008, men Drabæks Mølle med Drabæks Mølledam kan ses på Kornkammerets logo.. 2019 købte ægteparret Tinna Jakobsen og Michael Hjort Drabæks Mølle. Vejle Amt restaurerede i 1994 Drabæks Mølleå ved at genoprette forbindelsen mellem vandløbsstrækninger og har etableret en fisketrappe. I dag er Drabæks Mølle blevet nænsomt genoplivet og danner rammen om Café Drabæks Mølle, hvor historien og de smukke omgivelser går hånd i hånd med moderne oplevelser. Her drives der café med fokus på gode råvarer og en hyggelig atmosfære for både lokale og besøgende. Derudover tilbydes der udlejning af selskabslokaler, hvor de historiske rammer skaber en unik kulisse for alt fra bryllupper og fester til firmaarrangementer og andre begivenheder. Kilder
Dragsgaard

Dragsgaard er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1422. Gården ligger i Bælum Sogn, Hellum Herred, Ålborg Amt, Rebild Kommune. Hovedbygningen er opført i 1850 Dragsgaard er på 397,5 hektar med Smidie Brogaard, Brøndumgaard, Bavnsbo & Solbjerg Enge og forpagter 101 ha. Ejere af Dragsgaard (1404-1437) Nis Ovesen (1437-1460) Viborg Bispestol (1460-1488) Anders Stifeld (1488-1490) Margrethe Andersdatter Stifeld gift Prip (1490-1495) Jørgen Prip (1495-1499) Margrethe Andersdatter Stifeld gift Prip (1499-1509) Jep Kalf (1509-1518) Anders Bjørn (1518-1524) Jacob Andersen Bjørn (1524-1562) Anders Jacobsen Bjørn (1562-1578) Jens Kaas (1578-1581) Bjørn Jensen Kaas (1581-1623) Erik Bjørnsen Kaas (1623-1625) Anne Krabbe gift Kaas (1625-1635) Falk Gjøe (1635-1652) Palle Rodsteen (1652-1655) Ingeborg Albertsdatter Skeel gift (1) Dyre (2) Rodsteen (1655-1661) Anne Clausdatter Dyre gift Urne / Ingeborg Pallesdatter Rodsteen (1661) Anne Folmersdatter Urne gift von Deden (1661-1703) Hartvig Otto Petersen von Deden (1703-1717) Anne Folmersdatter Urne gift von Deden (1717-1750) Claus Jørgen Hartvigsen von Deden (1750-1767) Harboe Lassen Meulengracht (1767-1773) Laurids Johannes Jelstrup (1773-1798) Jens Jørgen Fædder (1798-1799) Jens Jørgen Fædders dødsbo (1799-1801) Hans Gundorph (1801-1803) Cecilie Bødker gift Gundorph (1803) Maren Gundorph gift Glud (datter) (1803-1850) Hans Juul Glud (svigersøn) (1850-1898) Hans Julius Marinus Nicolaus Hansen Glud (søn) (1898-1911) Hans Peter Hansen Glud (søn) (1911-1922) P. A. Bache (1922-1977) Kjeld Bierberg Hjorth (1977-1989) Jens Christian Hjorth (søn) (1989-1998) Jens Christian Hjorth / Niels Hjorth (søn) (1998-2017) Niels Hjorth (2017-) Susanne Ida Ramshart Lindegaard Hjorth Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug Eksterne henvisninger Hjemmeside Arkiveret 25. oktober 2020 hos Wayback Machine
Dragsbæklejren

Dragsbæklejren ligger i sydenden af Thisted, ud til Thisted Bredning, på et område som blev købt af Thisted Kommune i 1930 til rekreative formål, og fik da navnet Simons Bakker. Under 2. verdenskrig blev den overtaget af tyskerne, der oprettede en base for vandflyvere, under navnet Seefliegerhorst Thisted. En attraplejr med nogle kasserede vandflyvere blev opført øst for Thisted. Formålet med dette anlæg var at få allierede flyvere til at angribe det værdiløse anlæg i stedet for det rigtige i Simons Bakker. Efter krigen blev den omdannet til flygtningelejr; for det meste for baltere, polakker og hviderussere, men også jugoslaver, ukrainere, italienere og franskmænd. Da der ikke længere var brug for den til flygtninge, overtog Civilforsvaret lejren; det var 15. december 1950. Ved afrejsen efterlod de lithauiske flygtninge et et 3-delt mindesmærke, som stadig kan ses på lejrens område. Fra 1951 var den således hjemsted for Nordjyske CF-Kolonne, senere Beredskabscenter Nordjylland, der i 2002 tog navneændring til Beredskabsstyrelsen Nordjylland. Eksterne henvisninger Fra Seefliegerhorst Thisted til Dragtsbæklejren Arkiveret 1. februar 2018 hos Wayback Machine Historisk årbog for Thy og Vester Han Herred 1993 S. 83-90 via. arkivthy.dk Beredskabssstyrelsen Nordjyllands Historie via. archive.org.
Dragør Fort

Dragør Fort er beliggende på en lille kunstig ø med fast landforbindelse fra Dragør by. Dragør Fort blev anlagt i tiden 1910-1915. Fortets opgave var at medvirke til at hindre fjendtligt bombardement af København samt beskytte minespærringer i Drogden-renden. Fortets areal er på 32.000 m² hvoraf de 2.500 m² er bebygget. Under bygningen af Øresundsbroen (1995-2000) blev Dragør Fort benyttet til styring af skibstrafikken i området via VTS Drogden (Vessel Traffic Service Drogden). Dragør Fort er nu privatejet og benyttes som restaurant, teambuilding/events, men der er fri adgang til dele af området. På Dragør Fort findes en stor bestand af vinbjergsnegle, som er fredet. Den Store Havfrue er 2018 flyttet fra Langeliniekajen i København til Dragør Fort. Eksterne henvisninger Dragør Fort Arkiveret 12. juli 2006 hos Wayback Machine Københavns befæstning Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine Københavns Befæstning 1880-1920 Arkiveret 20. september 2020 hos Wayback Machine Fugleskydning på Dragør Fort. Arkiveret 12. marts 2007 hos Wayback Machine
Draved Skov

Draved Skov (dra-ved = sump-skov) er en ca. 250 ha stor skov 4 km syd for Løgumkloster. Den står på meget varierede jordbundsforhold, for dele af den står på Kongsbjerg bakkeø, mens andre dele breder sig ud over de tidligere hedesletters magre sandbund. Området får rigeligt med nedbør (tæt på 900 mm/år) og har høj grundvandstand. Det skaber helt specielle betingelser, som har dannet grundlaget for en fugtpræget, blandet løvskov. Af historiske grunde er Draved Skov en af de mest uberørte naturskove i Danmark. Selve skoven har i lange perioder været omgivet af moser, hvilket har gjort træhugst besværligt og urentabelt. Derfor har denne skov været næsten urørt helt op til vores tid. Kongens Mose, der ligger umiddelbart vest for skoven, er i dag en af landets største højmoser. Den har været udnyttet til tørvegravning, men er nu fredet, ligesom al landbrugsdrift er ophørt på andre arealer, der grænser op til skoven. Da dyrkning og tørvegravning ophørte, kunne man opgive at afvande mosen, sådan at store dele af den nu står under vand. Jordbund Undergrunden på bakkeøen består mest af moræneler. Under den seneste istid blev leret dækket af små flade sandklitter, som efterhånden blev skjult under et morrlag på ca. 20 cm tykkelse. Det er grunden til, at landskabet i skoven er let kuperet, og det er også derfor, at overjorden kan skifte fra muldrig (over lerbunden), via sandmuldet eller morragtig (over klitterne) til fugtig og humusrig i (i lavningerne og på mosefladen). Træbevoksning En så varieret jordbund fremkalder en mosaikagtig bevoksning, hvor hver enkelt planteart etablerer sig på netop de steder, hvor bunden passer den bedst. De dominerende arter er nu Eg, Lind og Rød-El, men også Almindelig Ask, Almindelig Hassel, Almindelig Kristtorn, Almindelig Røn, Birk, Bævre-Asp, Hvidtjørn, Skov-Æble og Tørst. Naturskov Ca. 10 ha urørt skov blev fredet i 1948 til videnskabelige undersøgelser. Området blev udvidet, da man i 1963 fredede yderligere 20 ha gammel skov. I tilgift blev 50 ha mose med skovagtig bevoksning ligeledes fredet. I 1994 besluttede man at omlægge driften af hele skoven, dvs. ca. 250 ha, til urørt skov. I samme ånd blev granplantninger ryddet væk og drængrøfterne fyldt op eller opstemmet. På den måde er Draved skov i dag den største sammenhængende, urørte skov i Danmark. Området er en del af Natura 2000-område nr. 99: Kongens Mose og Draved Skov og er både habitatområde (H88) og fuglebeskyttelsesområde (F61). Draved Skov blev i 2022 udpeget til en del af den 564 hektar store naturnationalpark Draved Skov og Kongens Mose Kilder og henvisninger Skov- og naturstyrelsen: Grænselandet Skov- og naturstyrelsen: Draved skov Arkiveret 5. oktober 2007 hos Wayback Machine (Vandretursfolder nr. 61) Peter Friis Møller og Richard Bradshaw: Draved skov – et dansk forskningsprojekt gennem mere end 50 år Arkiveret 22. juni 2007 hos Wayback Machine Om naturfredningen Arkiveret 11. oktober 2017 hos Wayback Machine på fredninger.dk
Dreslette Kirke

Dreslette Kirke er en kirke, som ligger i landsbyen Dreslette ca. 10 km SØ for Assens (Region Syddanmark). Skibets mure stammer fra en romansk kirke opført af granitkvadre over dobbeltsokkel, attisk profil over skråkant. Den romanske kirke bestod af apsis, kor og skib. De oprindelige døre og et vindue mod syd kan spores i murværket, en tympanon med 3 figurer i lavt relief er indsat i en kirkegårdsportal, den stammer muligvis fra den romanske kirke. I 1300-tallet blev det oprindelige kor erstattet med det nuværende. Sydkapellet er formodentlig opført i 1400-tallet. I sengotisk tid opførtes et tårn og et våbenhus mod syd. I anden halvdel af 1700-tallet blev konferensråd Niels Ryberg ejer til den nærliggende Frederiksgave, som Dreslette kirke hørte under. Han lod kirken ombygge i 1785-87, inden ombygningen lod han et maleri udføre, som viser kirken med sengotisk tårn og våbenhus, maleriet hænger på Fensmark. Det sengotiske tårn og våbenhus blev nedrevet og det nuværende tårn opført, tårnet har tre stokværk og en platform øverst, hvorfra der er en glimrende udsigt over landskabet. I forbindelse med ombygningen opførtes nordkapellet, som pendant til sydkapellet. På kirkegården ses en mindestøtte over Niels Rybergs første hustru Margareta Dorothea Otte (1749-67), mindestøtten er udført af Wiedewelt i 1785 og har tidligere stået på Frederiksgave. Korhvælvet stammer formodentlig fra opførelsen af det nye kor i 1300-tallet, skibets hvælv er formodentlig indbygget i 1400-tallet. Korbuen er udvidet men har bevaret de profilerede kragbånd. I forbindelse med ombygningen i 1785-87 blev kirkerummet indrettet i nyklassicistisk stil, der er bevaret. Altertavlen er et maleri, der tillægges kancelliråd Peter Brünniche. Den forestiller Jesus i Getsemane Have, hvor han før tilfangetagelsen trøstes af en engel fra Gud. Over altertavlen ses Hartvig Johum Müllers orgel, der er fra 1787 og dermed et af de ældste fungerende orgler i landet. Det er nu kun i brug juleaften, hvor man kan se den gyldne stjerne på orgelfacaden rotere, mens musikken spiller. Bag alteret er indrettet et præsterum (sakristi), adskilt ved et panelværk. På orgelfacadens topstykke står Niels Rybergs navnetræk og årstallet 1787. Det nyere orgel i kirkens modsatte ende er anbragt, hvor Niels Ryberg i sin tid havde sin loge. Prædikestolen, dåbshimlen og stoleværket stammer fra ombygningen i 1785-87. Den romanske granitkumme tillægges Horder. Ved ombygningen i 1785-87 blev den romanske font omdannet, så den kunne indpasses i rummets stil. Foden blev erstattet med en kaneleret søjle, kummen blev malet hvid og fik forgyldninger på relieffets ophøjede dele. Dette har udvisket det romanske præg, men kummen hævder sig dog stadig i kraft af sin fine form og udførelse. Kummen har tovsnoning på overkanten og akantusfrise på siden. Nederst ses et skaft, som nu danner overgang til søjlen. Indtil kommunalreformen i 2007 lå kirken i Haarby Kommune (Fyns Amt) og indtil kommunalreformen i 1970 lå det i Båg Herred (Odense Amt). Referencer Eksterne henvisninger Dreslette Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Dreslette Kirke hos KortTilKirken.dk
Drigstrup Kirke

Drigstrup Kirke ligger i landsbyen Drigstrup ca. 3 km V for Kerteminde (Region Syddanmark). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå det i Kerteminde Kommune (Fyns Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Bjerge Herred (Odense Amt). Kirken var i middelalderen viet til Sankt Nikolaus. Kor og skib er opført i romansk tid af kampesten med tilhugne hjørnekvadre over skråkantsokkel. Den retkantede sydportal er bevaret. Tårn og våbenhus er opført omkring reformationstiden, tårnet har blændingsgavle af den nordfynske type, våbenhuset har tre spidsbueblændinger i gavlen. På kirkegården ses gravsten over Fritz Syberg og hans hustru Gudrun. Ved vestmuren står et relief udført af sønnen Hans Syberg, relieffet fremstiller Fritz Syberg ved staffeliet. Relieffet var tidligere flankeret af mindre relieffer, der refererede til kunstnerens værker, disse relieffer er nu placeret i våbenhuset. På kirkegården ligger hans børn Besse Giersing og Frantz Syberg begravet. Kirken har fået indbygget hvælv i sengotisk tid. Altertavlen er en kopi efter Murillo, opsat i 1924. I skibet ses to tidligere altermalerier. Prædikestolen i barok dateres til 1703. Over korbuen hænger et sengotisk korbuekrucifiks. I 1971 afdækkede E. Lind kalkmalerier i korhvælvet, kalkmalerierne dateres til 1500-20. Her ses flere indvielseskors samt modstillet mand og kvinde, der har karakter af spottefigurer. Den romanske granitfont er en monolit med tovstav under mundingsranden, selve mundingens topflade har rille, på kummen ses rankeværk, mellem rankerne anes figurer med oprakte arme og krydsende linjer, alt ret primitivt hugget, den firkantede fod har rankeværk på siderne og tovstave samt knopper på hjørnerne. Eksterne kilder og henvisninger Drigstrup Kirke Arkiveret 7. februar 2018 hos Wayback Machine hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet). Drigstrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Drigstrup Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk
Dronningborg (gods)

For alternative betydninger, se Dronningborg. (Se også artikler, som begynder med Dronningborg) Dronningborg er en gammel hovedgård, der går helt tilbage til Gråbrødrekloster i Randers i 1236. Gården ligger i Dronningborg Sogn, Støvring Herred, Randers Kommune. Dronningborg var i flere perioder krongods og har bl.a. indgået i Dronningborg rytterdistrikt. Hovedbygningen blev restaureret i 1907, hvor den fik sit nuværende udseende. Godset drives som land- og skovbrug og bestod i 2022 af 95 ha ager og 28 ha skov. Ejere af Dronningborg (1236-1530) Franciskanerordenen (1530-1544) Mogens Gjøe (1544-1661) Kronen (1661-1683) Anna von Spreckelsen født Rentzel/ Joachim Bechmann (1683-1706) Peter von Spreckelsen (1706-1710) Jobst von Oberbech (1710-1711) Peder Thøgersen Lassen (1711-1765) Kronen (1765-1775) Ditlev Kirketerp (1775-1784) Christian Frederik Juul (1784-1800) Niels Ammitzbøll (1800-1803) Niels Ammitzbølls dødsbo (1803-1844) Tycho von Arenstorff (1844-1870) Niels Langballe (1870-1907) Henrik F. M. Langballe (1907) Vestergaard / Yde / Andersen / J. Mogensen (1907-1938) Hilmar Stilling (1938-1947) Enke Fru Stilling (1947-1975) Jørgen Stilling (1975-2018) Ejnar Stilling (2018-nu) Jakob Winsløw Stilling Dronningborg trinbræt Dronningborg havde fra 1904 trinbræt på Randers-Hadsund Jernbane (1883-1969), hvor den krydsede gårdens adgangsvej Dronningborg Alle. I maj 1952 fik den stærkt voksende Randers-bydel Dronningborg et mere centralt beliggende trinbræt på "trekanten" mellem Udbyhøjvej og Tjærbyvej, men trinbrættet ved Dronningborg Alle blev opretholdt indtil omkring 1958. Noter Eksterne kilder/henvisninger Dansk Center for Herregårdsforskning: Dronningborg Arkiveret 14. januar 2017 hos Wayback Machine
Holte Skole, afdeling Rønnebærvej

Holte Skole, afdeling Rønnebærvej, tidligere kendt som Dronninggårdskolen, er en folkeskole i Holte, i Rudersdal Kommune, beliggende mellem Kongevejen og den nordlige ende af Furesø. Skolen har eksisteret siden december 1996 og afløste det daværende Holte Gymnasium, som blev grundlagt i 1899. I skoleåret 2011 – 2012 underviser Dronninggårdskolen 653 elever, fordelt på børnehaveklasser til 9. skoleår. Fordelingen er 303 piger og 350 drenge. Skolen beskæftiger ca. 60 lærere, og i alt 90 er ansat på skolen. I kølvandet på Rudersdal Kommune og Holte Byråds sammenlægning af Nærum Skole i Nærum og Vangeboskolen i Holte, der var første led i kommunens skolesammenlægningsplan af 2020, blev Dronninggårdskolen og Ny Holte Skole som andet led i planen i august 2020 slået sammen til én skole med navnet Holte Skole, hvorefter Dronninggårdskolen skiftede navn officielt til Holte Skole, afd. Rønnebærvej. Ny Holte Skole fik lov til at beholde sit navn. Sammenlægningen har betyder, at der nu er to matrikler ganske tæt på hinanden, der begge udbyder klasser fra 0. til 9. klasse. Den 8. Januar 2023 var der videre en vejledende folkestemning i skoledistriktet om hvorvidt man skulle samle alle eleverne på Rønnebærvej (den førhenværende Dronninggårdskole), eller dele eleverne op således at 0.-5. klasse skulle gå i skole på Rønnebærvej, imens 6.-9. klasse skulle gå i skole på Grünersvej. Holte Skole, afd. Rønnebærvej har det tredje højeste karaktergennemsnit i landet blandt folkeskoler. Eksterne kilder og henvisninger Skolens hjemmeside Arkiveret 21. januar 2011 hos Wayback Machine
Dronningholm Slot

Dronningholm Slot var et dansk middelalderslot anlagt ved den fjord i Nordsjælland, som senere skulle blive til Arresø. Valdemar den Store påbegyndte bygningen af slottet, som fuldførtes under Valdemar Sejr o. 1200. Ifølge sagnet fik Dronning Dagmar slottet i morgengave ved deres bryllup. Slottet blev anlagt i traditionel stil i tegl og med voldgrave og vindebro. Vandstanden i Arresø var på den tid højere end i dag, hvor søen afvandes ved Frederiksværk kanal. Således stod der oprindeligt vand i voldgravene, som i dag er tørlagte. De originale ruiner er i dag helt forsvundet. I 1930'erne fandt man på marken, som dækkede slotsvoldene, en del mursten, som med hjælp fra Nationalmuseet blev anvendt til en delvis markering af, hvor slottet formentlig har ligget. Vindebroen havde været i den østre fløj, hvor også et porttårn skulle have rejst sig. I portgaden blev, da slottet senere havde mistet sin strategiske betydning, etableret en bageovn i kampesten. Dette kan også ses markeret. Slotsfløjene skulle have bestået af en nordvendt og en vestvendt del med hvælvede lofter. Midt i fløjene er placeret nogle fint tilhuggede granitblokke, som tjente som basis for bærende søjler midt i fløjbygningerne. I slotsholmens vestre side kan ses markering af et ottekantet tårn. Slottet menes kun at have været anvendt som forsvarsværk en enkelt gang – under et bondeoprør. Det hærgedes af brand i 1525 og blev fra 1557 ribbet for bygningsmaterialer, hvoraf en stor del gik til opførelsen af Frederiksborg Slot. Referencer Eksterne henvisninger Dronningholm Slotsruin set på Google Streetview Arkiveret 2. juli 2013 hos Wayback Machine
Dronninglund Kirke

Dronninglund Kirke er en kirke i Dronninglund Sogn, der ligger i Brønderslev Kommune. Dronninglund Kirke er bygget et sted mellem 1160 og 1200. Den ældste del af kirken blev opført som klosterkirke for Hundslund nonnekloster, der ved reformationen kom under kronen og ved Dronning Charlotte Amalies overtagelse af Hundslund kloster, skiftede kloster og kirke navn til henholdsvis Dronninglund Slot og Kirke. Nonnerne på klosteret tilhørte benediktinerordenen. Kirken er indviet til Skt. Clemens. Dronninglund Kirke er udvidet to gange. De to sideskibe er tilføjet i sidste halvdel af 1400-tallet, og den østlige fløj med alteret er bygget under Hans Johansen Lindenov med gravkammer under alteret. Kirken indeholder den ældste danske afbildning af en vindmølle i et kalkmaleri dateret til 1513-1523. Det meste af kirkens nuværende inventar skyldes Prinsesse Sophie Hedevig, der ejede Dronninglund slot fra 1716-1729 Eksterne kilder og henvisninger Dronninglund Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Dronninglund Kirkes hjemmeside Arkiveret 25. januar 2010 hos Wayback Machine Danmarks Kirkehistories artikel om Dronninglund Kirke Arkiveret 10. marts 2016 hos Wayback Machine
Dråby Kirke (Djursland)

For alternative betydninger, se Dråby Kirke. (Se også artikler, som begynder med Dråby Kirke) Dråby kirke i Dråby i Dråby Sogn ligger på Djursland i Syddjurs Kommune. Den oprindelige lille røde murstenskirke fra 1200-tallet blev erstattet af den nuværende kirke i 1400-1500-tallet. Det nuværende styltetårn blev bygget i midten af 1700-tallet. Kirken er 35 meter lang med syv krydshvælvinger og er bygget i gotisk stil. Pga. størrelsen kaldes kirken somme tider for Djurslands Domkirke. I middelalderen var Dråby antagelig en havneby ved Kattegat og lå på draget mod Ebeltoft Vig, og kirken er viet til de søfarendes helgen Sankt Nicolaus. Kirken var tidligere knyttet til godset Skærsø, som var ejet af adelsfamilien Rosenkrantz og senere slægten Gøje. Begge familiers våben ses malet i kirken. I årene 1967-71 blev Dråby kirke restaureret og Dråby gamle skolebygning blev anskaffet for at indrette kapel og andre nødvendige rum i tilknytning til kirken. Eksterne henvisninger Dråby Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos Nordens Kirker Dråby Kirke Arkiveret 19. september 2015 hos Wayback Machine hos KortTilKirken.dk Ebeltof og Dråby Kirker → Om kirkerne → Dråby Kirke Arkiveret 27. april 2018 hos Wayback Machine