NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vejlegård

Vejlegård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1467, og er nu en avlsgård under Boltinggård Gods. Gården ligger i Vejle Sogn, Sallinge Herred, Broby Kommune. Hovedbygningen er opført i 1854. Lidt nord for den nuværende hovedbygning, ligger et voldsted fra den oprindelige gård. Vejlegård er på 144 hektar Ejere af Vejlegård (1467-1474) Kronen (1474-1493) Wilhelm Frille (1493-1503) Slægten Frille (1503-1520) Ludvig Wilhelmsen Frille (1520-1525) Enke Fru Oldeland (1525-1530) Vilhelm Iversen Oldeland (1530-1538) Hans Vilhelmsen Oldeland (1538-1557) Laurids Hansen Oldeland / Hans Hansen Oldeland / Vilhelm Hansen Oldeland / Christoffer Hansen Oldeland (1557-1566) Laurids Hansen Oldeland / Hans Hansen Oldeland / Vilhelm Hansen Oldeland (1566-1580) Laurids Hansen Oldeland / Hans Hansen Oldeland (1580-1610) Laurids Hansen Oldeland (1610) Sophie Hansdatter Oldeland gift Markdanner (1610-1618) Caspar Markdanner (1618-1623) Hans Caspersen Markdanner (1623-1625) Claus Ejlersen Brockenhuus (1625-1649) Ellen Marsvin gift Munk (1649) Kirsten Ludvigsdatter Munk (datter) (1649-1650) rigsgrevinde Christiane af Slesvig-Holsten gift Sehested (datter) (1650-1666) Hannibal Sehested (ægtemand) (1666-1667) rigsgrevinde Christiane af Slesvig-Holsten (enke) (1667-1670) Peter Hansen (1670-1677) Niels Hansen Schmidt (1677-1678) Else Pedersdatter gift (1) Schmidt (2) Brochmann (3) von Klingenberg (1678-1690) Peder von Klingenberg (1690-1699) Else Pedersdatter gift (1) Schmidt (2) Brochmann (3) von Klingenberg (1699-1702) Peder Nielsen Schmidt (1702) Else Nielsdatter Schmidt gift Petersen (1702) Annike Lorentzsdatter Petersen gift von Neuberg (1702-1749) Adolph von Neuberg (1749-1752) Annike Lorentzsdatter Petersen gift von Neuberg (1752-1764) Adolphine Mathiasdatter Leth gift Fabritius de Tengnagel (1764-1808) Michael Fabritius de Tengnagel (1808-1830) Niels Rasmussen Egeløkke (1830-1842) Bodil Nielsdatter Egeløkke (1842-1852) Hans Peter Langkilde (1852-1860) Holger Christian Pedersen (1860-1863) Thomas Fritz (1863-1885) Lars Pedersen (1885-1909) Jacob Larsen Pedersen (1909-1911) Johannes Laurids Madsen (1911-1933) J. Dahlkild (1933-1953) J. Petersen (1953-1954) J. Petersens dødsbo (1954-1975) S. C. Dalsgaard (1975-1996) Knud Andersen (1996-) Peter-Vilhelm Rosenstand Ekstern henvisninger Boltinggård Gods
Vejrum Kirke (Struer Kommune)

For alternative betydninger, se Vejrum Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vejrum Kirke) Vejrum Kirke ligger i Vejrum Kirkeby, ca. tre kilometer syd for Struer. Kirken er bygget af kampestenskvadre i 1100-tallet og rummer bl.a. en middelalderlig altertavle, der er fremstillet omkring 1450 i Nottingham i England. Eksterne henvisninger Vejrum Kirke Arkiveret 28. september 2007 hos Wayback Machine Vejrum Kirke hos KortTilKirken.dk / Vejrum Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Veksø Slot (Hovevej)

Denne artikel omhandler Veksø Slot ved Hovevej. Opslagsordet har også en anden betydning, se Veksø Slot. Veksø Slot er populærnavnet på en større bygning mellem Veksø og Hove ud til Hovevej. Bygningen er egentlig ikke et slot, men har fået navnet, da dets arkitektur minder om Marselisborg Slot. Bygningen blev opført under 1. verdenskrig og fungerede fra 1930'erne og i ca. 30 år som et plejehjem for patienter fra Sct. Hans Hospital, hvorefter det har været i privat eje. Slottet fik i sommeren 2007 etableret en storkerede på den ene skorsten, hvilket en måned senere gav anledning til, at et storkepar bosatte sig der. Kilder
Vellerup Kirke

Vellerup Kirke ligger i den nordlige udkant af landsbyen Vellerup ca. 16 km SV for Frederikssund (Region Hovedstaden). Eksterne kilder og henvisninger Vellerup Kirke på KortTilKirken.dk Vellerup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vemmetofte Klosterkirke

Vemmetofte Klosterkirke ligger i Vemmetofte, Vemmetofte Sogn, Faxe Kommune, Region Sjælland. Før 1970 i Fakse Herred, Præstø Amt. Den har siden 1735 været sognekirke for det fra Spjellerup udskilte sogn. Kirken ligger i den sydlige ende af gårdens østfløj. Her har antagelig Tyge Brahe (død 1640) indrettet et kapel, hvis seks lave granithvælv bæres af to fritstående piller. Alteret, der står på sydvæggen, har som tavle et maleri forestillende dommedag, sign. H. Krock 1717; den samtidige barokke og forgyldte ramme er skåret af Jacob Rogge. Tavlen og det meste alterudstyr er skænket af prins Carl, således kalk, disk og alterstager (Augsburgerarbejde af forgyldt sølv fra omkring 1700), en messehagel af rødt silkefløjl med guldbrokade samt et lignende alterklæde er fra prins Carl i 1715. Et alterkrucifiks af elfenben fra 1600-tallet er skænket i 1893. Den forgyldte font af træ, udskåret i form af en akantuskandelaber, er med fad og kande af sølv skænket af prins Carl i 1716. Over fonten er på vestvæggen bag glas og i udskåret ramme anbragt en krucifiksgruppe fra omkring 1700. Resten af inventaret er delvis af ældre oprindelse. Prædikestolen er i renæssance fra omkring 1630, stolestaderne med låger er fra samme tid, på herskabsstolenes gavle ses Tyge Brahes og Berete Brocks fædrene og mødrene våben. De to malmlysekroner er fra begyndelsen af 1700-tallet. På væggene findes en række malerier af Krock, alle med bibelske emner, af prins Carl flyttet fra hans ”have” ved København (Blågård) til Vemmetofte i anledning af tsar Peters besøg i hovedstaden i 1716. En klokke fra 1596 er nu ophængt i moderne tagrytter. En række kisteplader over priorinder og klosterfrøkener er anbragt i kapellets østlige udbygning. Eksterne kilder og henvisninger Om Vemmetofte Kloster Arkiveret 12. september 2009 hos Wayback Machine Vemmetofte Klosterkirke hos KortTilKirken.dk Vemmetofte Klosterkirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet) Kilde Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955, side 200
Vennebjerg Mølle

Vennebjerg Mølle er en jordstående hollandsk vindmølle, der er beliggende ca. 2 km sydøst for Lønstrup, med udsigt til Vennebjerg Kirke, Børglum kloster, Rubjerg Knude, Mårup Kirke og Lønstrup by. Den første mølle på stedet blev opført i 1861 og hed oprindelig Dahl Mølle, men skiftede navn til Vennebjerg Mølle i 1888. Den nuværende mølle er bygget som kornmølle og blev oprindelig opført i Bindslev i 1842. Den blev siden flyttet til Tversted, inden den i 1934 fik sin nuværende placering. Den var i drift indtil 1962, hvorefter den stod og forfaldt i næsten 30 år. Bygningsmæssige fakta Vindmølle med jordomgang Jordstående undermølle i grundmur Ottekantet overmølle i træ beklædt med pap Hatten er bådformet og beklædt med pap Vingerne har hækværk til sejl Møllen krøjes manuelt fra omgangen Møllen istandsættes Den kendte danske maler Johannes Hofmeister havde fra 1966-1990 sin bolig i møllegården beliggende umiddelbart bag Vennebjerg Mølle. Møllen har tilhørt Fonden til Vennebjerg Mølles Bevarelse, siden Johannes Hofmeister skænkede den til fonden i 1987. I slutningen af 1980’erne tog en gruppe borgere sammen med Hjørring Kommune initiativ til en restaurering, som blev afsluttet i 1993, efter der var brugt 13.000 arbejdstimer på projektet. I 2011 stiftedes Foreningen Vennebjerg Mølles Venner, som året rundt holder mølledage, med maling af korn i den fuldt funktionsdygtige mølle og fortæller om møllen og egnen. Møllehuset restaureres I 2012 fik Møllehuset nye ejere efter at have været ejet af et ældre par som har haft hesteavl der. Ejendommen er nu restaureret og åbnede 1. juli 2013 en café og et keramikværksted i Johannes Hofmeisters gamle atelier med salg af keramik og kaffe. Møllehuset, beliggende Skallerupvej 810 og møllen, beliggende Skallerupvej 812, er i dag adskilte institutioner, som supplerer hinanden. Referencer
Venø Efterskole

Venø Efterskole er en efterskole beliggende på Venø i Struer Kommune. Den blev oprettet i 1997 af en gruppe venøboere og skolen har plads til 96 elever. Der tilbydes 9. og 10. klasse Skolens profil er skolens fire linjer: Surf & Sejlads, Natur & Friluftsliv, Forfatterlinjen og Kunst & Design. Eksterne henvisninger Venø Efterskoles hjemmeside
Veri Center

Ikke at forveksle med Vejlby/Risskov Centret. Veri Center er et indkøbscenter i Vejlby, Aarhus. Centeret ligger i krydset mellem Vejby Ringvej og Grenåvej og rummer 25 butikker og tre supermarkeder har ca. 2 millioner besøgende om året. Historie Veri Center var Jyllands første shoppingcenter og stod færdigt i 1969. Centret har en arkitektonisk sammenhæng med det gule murstensbyggeri Børglum kollegiet, der blev opført 1967 umiddelbart vest for. Butikscenteret var oprindeligt ejet af boligforeningen Arbejdernes Andels Boligforening (AAB), som købte det i forbindelse med et boligkøb. Veriparken, som består af tre boligblokke lige nord for indkøbscenteret, er desuden opført af AAB i 1959, 1961 og 1968. Veri Center blev moderniseret i 1998 og udvidet med 500 m2 i 2006. Det er i dag ulovligt for boligforeninger i Danmark at investere kommercielt, så på trods af at Veri Center er populært og en god forretning, kunne AAB ikke udvide centeret og følte sig derfor nødsaget til at sælge. Køberen blev investeringsfirmaet Nordic Real Estate Partners (NREP), som for en pris på kr. 114 mill. overtog Veri Center den 13. december 2013. De nye ejere har i 2014 igangsat en udvidelse på ca. 1000 m2, samt en renovering af de oprindelige bygninger. Lejere Antallet og karakteren af butikker og lejere i Veri Center har varieret gennem tiden. I 2016, rummer Veri Center blandt andet supermarkederne Kvickly, REMA 1000 og Netto. Her er også et apotek og et sundhedscenter. Galleri Referencer Eksterne henvisninger
Vestbad

Vestbadet (officielt Vestbad I/S) er et badeanlæg, som ejes af Rødovre og Brøndby Kommuner og ligger henover kommunegrænsen syd for Roskildevej i boligområdet Kærene. Vestbadet blev etableret i 1958-59 og er blevet udbygget i flere omgange. Rødovre Kommune ville oprindeligt etablere en branddam, men man valgte at tænke større og etablerede et svømmebassin med tilskuerpladser, samt et mindre øvelsesbassin og et morskabsbassin med vandrutsjebaner. Det store svømmebassin fik internationale mål, og det danner stadig rammen omkring konkurrencer – bl.a. den årlige Kvindetri. Badeanlægget har nu både en indendørs svømmehal, kurbad, motionscenter og saunagus, samt det store, grønne udeareal med to svømmebassiner, samt trampoliner i græshøjde. Indendørs er der både et stort 25 meter-bassin til bl.a. motionssvømning og et bassin til udspring, samt et bassin til leg og morskab, hvortil der også er en vandrutsjebane. Den ene ende af dette bassin er indrettet som plaske-/kravlebassin, der er velegnet til de helt små på 3 år og derunder. Derudover er der et mindre varmtvands-bassin, samt et større varmtvands-bassin i et lokale for sig til bl.a. babysvømning og undervisning. Udearealet er åbent i sommermånederne, mens faciliteterne indendørs har åbent året rundt med undtagelse af nogle få helligdage. Vestbadet ligger i gåafstand fra både Rødovre Station og Brøndbyøster Station. Vestbadet bliver nævnt i Gramsespektrums sang "Glenn & Shorty: Bademestrenes Storhedstid" der handler om to livreddere. Eksterne henvisninger Vestbadets website
Vestenskov Kirke

Vestenskov Kirke er den lollandske landsby Vestenskovs sognekirke og ligger i Vestenskov Sogn i Lolland-Falsters Stift. Kirken er opført i røde munkesten over flere omgange. Den ældste del af kirken er koret og den østligste halvdel af skibet, som er bygget i den senromanske periode mellem år 1250 og 1300. Mens kirken nu har et hvidt hvælvet loft, var loftet dengang et fladt plankeloft. I gotisk tid, i løbet af 1400-tallet, blev kirken om- og udbygget, som det kan ses på kirkens udvendige murværk. Skibet blev udvidet mod vest og dets længde blev næsten fordoblet. Foran indgangen i sydsiden blev der opført et våbenhus, og på korets nordside blev kirken udvidet med et sakristi. Inde i kirken blev der bygget hvælv i kor og skib. Kirkens udvidelser blev sandsynligvis finasieret af det blomstrende sildefiskeri på Albuen, som dengang hørte under Vestenskov sogn. De små romanske vinduer blev muret til, mens kvindernes indgang mod nord blev sløjfet og senere erstattet af et vindue. Døbefonten i Vestenskov kirke er ligeledes gammel og bærer præg af århundredernes slid og skriftende moder. Den lavet om på adskillige gange og har været pyntet på mange forskellige måder. Af synsforrentningen, der blev protokolført i 1883 fremgår det at: "Døbefonten, som er sandsten, må renses og bringes tilbage til sin oprindelige form." Det skete dog først i 2007, da kirken gennemgik en større indvendig restaurering. Selve kummen menes at være et gotlandsk arbejde. Dåbsfadet er fra omkring 1575. Det har et billede af en ørn i bunden, omgivet af borter og små blomster og med en indskrift, der fortæller at fru Øllegaard Pentz til Rudbjerggaard har doneret den. Altertavlen er i renæssancestil og fra 1590' erne, men er stærkt omdannet. Midt i tavlen er indsat et stort maleri af nadveren fra omkring 1650. Prædikestolen er fra 1627. I fire nicher står Johannes, Kristus, Markus og Lukas, mens Matthæus mangler. På den underste del er anbragt vældigt tidsypiske englehoveder, såkaldte diademhoveder. Over indgangsdøren hænger et epitafium (gravminde) fra omkring 1610. Indskriften er nu forsvundet, og det vides ikke længere, hvem epitafiet er sat op for, så de personerne i storfeltet er ophøjet ukendte. I 2007 er et nyt antependium opsat, vævet af kunstneren Dorthe Sigsgaard. Dets stil kan betegnes som postmodernistisk naivistisk naturalisme og viser morgenrøden over stranden. Antependiummet lyser op med sine karakteristiske klare farver i kirken. Uden for kirken står et sort tårn af træ. Det er den typiske lollandske klokkestabel, der står ved siden af kirken i stedet for at være bygget som et spir på kirken, som ellers er typisk i resten af landet. Eksterne henvisninger Vestenskov Kirke hos KortTilKirken.dk Vestenskov Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vester Hassing Kirke

Vester Hassing Kirke er beliggende i Vester Hassing i Vester Hassing Sogn i Aalborg Stift. Kirkens skib og kor stammer fra romansk periode, mens tårnet stammer fra sen middelalder. Der er to klokker, der stammer fra henholdsvis 1463 og 1642. Kirken har blytag. Kirken gennemgik en restaurering i 1887-88, hvorved hele dens ydre blev beklædt med granitkvadre. Eksterne kilder og henvisninger Vester Hassing Kirke hos KortTilKirken.dk
Vester Hæsinge Kirke

Vester Hæsinge Kirke ligger i Vester Hæsinge Sogn på Sydfyn. Historie Kirken er fra omkring år 1200. Den skal være stærkt ombygget ved reformationen i 1536. Tårnet skulle også være fra den tid. Over langhusets rygning var der tidligere et lille spir med to klokker. I forbindelse med en større restaurering i 1890 blev korgavlen ommuret, og de røde støttepiller blev etableret. Det var også ved den lejlighed, at våbenhuset ved sydsiden blev nedrevet og et nyt opført på nordsiden. Det vi kender i dag. Eksterne kilder og henvisninger Vester Hæsinge Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vester Hæsinge Kirke hos KortTilKirken.dk
Vester Mølle (Ærø)

Ikke at forveksle med Vestermølle. Vester Mølle sydøst for Søby på Ærø er en af Danmarks ældste hollandske vindmøller. Møllen er opført i 1834 som erstatning for to stubmøller og har været i brug indtil begyndelsen af 1980. Møllebygningen og undermøllen er opført i grundmur på et kampestensfundament. Overmølle og hat er stråtækt. Den har fungeret som kornmølle, og foruden mølleriet har der været drevet handel med korn og foderstoffer. Møllens lofter er bevaret med ældre bræddegulve og en enkel ligeløbstrappe i træ. En del ældre mølleinventar er bevaret herunder blandt andet stjernehjul, hjul- og vingeaksel, samt en del kværne. Møllen og Møllegården blev bygningsfredet 1964. Den grundmurede og stråtækte møllegårds stuehus og avlsbygning, nord for møllen, er fra 1800. Avlsbygningen er en enetages bygning, der er opført dels i bindingsværk og dels i grundmur. Bindingsværket er sorttjæret, mens tavl og murpartier er pudsede og hvidkalkede. Møllegårdens bygninger rummer i dag Kunsthøjskolen på Ærø med maleatelier, skulptur- og medieværksted, bibliotek og foredragssal. Eksterne henvisninger og kilder Vester Mølle er drejeklar - fyens.dk - Svendborg - Ærø www.kulturarv.dk
Vester Ulslev Kirke

Vester Ulslev Kirke er kirken i Vester Ulslev på Lolland. Kirken er bygget før år 1300. Kirken består af et romansk hus med senere tilføjet sengotisk tårn. Der er svage rester af kalkmalerier fra omkring 1300. Ditlev Gothard Monrad var præst 1846-1849 og var en af hovedforfatterne af 1849-grundloven, som er udtænkt i præstegården i Vester Ulslev. I 1849-1854 var han biskop over Lolland-Falster og blev senere minister. Kirkens orgel I året 1897 blev Laurids Jørgensen kaldet til embedet som lærer ved Strandbyernes skole. Han var uddannet organist. Der var imidlertid ikke noget orgel i Vester Ulslev Kirke, så Laurids Jørgensen gik i gang med at at skaffe penge og opbakning til et orgel. i 1904 bevilligede sognerådet et årligt honorar på 50 kr. til organisten, ligesom det vedtog at afholde udgifterne til forsikring af orglet samt til en bælgtræder. Det var ikke elektricitet i kirken. Desuden lykkedes det på forskellig vis at skaffe penge til orglet bl.a. ved i juni 1905 at afholde en fest på festpladsen i Kjeldskov. Orglet kostede 1.700 kr., som blev skaffet ved bidrag og frivilligt arbejde, og sognerådet påtog sig driftsomkostningerne. Menighedsrådet havde ikke noget at skulle sige over orglet. Det gav anledning til forespørgsler fra både amtmand og provst, der begge undrede sig over denne konstruktion. Sognerådet havde endda indført særskilte betalinger for brug af orglet uden for de normale gudstjenester. Prisen var fra 1 til 20 kr. efter lejerens ansatte rigdom. I 1982 var orglet i så miserabel stand, at det ikke kunne betale sig at reparere det. Det blev solgt for 1.000 kr. og et ny orgel installeret. Inventar Døbefonten er romansk og sandsynligvis fremstillet på Gotland. Den ene af kirkens klokker er senmiddelalderlig, den anden er fra 1860. Altertavlen er fra ca. 1616 og minder meget om den i nabosognet Fuglse. Foran tavlen er opstillet en formindsket kopi af Thorvaldsens kristusfigur. Alterbordet er nyere. Prædikestolen er fra ca. 1610 Eksterne kilder og henvisninger Otto Norn: Danmarks kirker, Maribo Amt b. 2 Krumsøarkivets årsskrift 1991 Vester Ulslev Kirke hos KortTilKirken.dk Vester Ulslev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vester Åby Kirke

Vester Åby Kirke ligger i landsbyen Vester Åby ca. 10 km Ø for Faaborg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Vester Åby Kirke på KortTilKirken.dk Vester Åby Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Vestervang Kirke (Helsingør Kommune)

For alternative betydninger, se Vestervang Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vestervang Kirke) Vestervang Kirke ligger i Helsingør. Kirken blev indviet palmesøndag 3. april 1966 og erstattede et kirkerum indrettet i kælderen under Skolen ved Gurrevej, der ligger på den anden side af Skolealléen. Kirken er tegnet af arkitekt Holger Jensen. Kirkens arkitektur mødte en del modstand i begyndelsen, hvor den i folkemunde gik under navnet Boretårnet. Sognet har dog siden taget kirken til sig, og de seneste tilbygninger får kirken til at fremstå mere arkitektonisk fuldendt. Kirkerummet har hele tiden fremstået meget smukt og harmonisk. I tilknytning til kirken er en barak placeret i det minimale skovområde. Denne benyttes af FDF/FPF 'Helsingør 3. Kreds, Vestervang'. Historie 1966 Kirken indvies bestående af hovedbygning med integreret tårn og præsteværelse. 1976 Festsalen tilføjes, en sal der støder op til kirkerummet. Samtidigt indvies to konfirmandlokaler, et kordegnekontor og toiletfaciliteterne udbygges. 1983 Kirken får sit spir, og nyt orgel, korværelse og samtalerum tilbygges. Eksterne kilder og henvisninger Vestervang Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Vestervang Kirke hos KortTilKirken.dk
Vestervang (Aarhus)

For alternative betydninger, se Vestervang. (Se også artikler, som begynder med Vestervang) Vestervang er en boligbebyggelse beliggende nord for Botanisk Have og Den Gamle By i Aarhus. Vestervang består af to højhusblokke med 600 lejligheder fra 1970. I 1982-1985 blev der yderligere opført to blokke med 350 lejligheder i samme område. Vestervang blev til i årene 1967-1971 i forbindelse med en af Aarhus Kommune udskrevet arkitektkonkurrence. Vinderen blev arkitekterne Friis og Moltke, som vandt både 1. og 3. præmie. Vestervang er beliggende på et højdedrag i byen med udsigt ind over midtbyen og Aarhusbugten. Byggeriet udgjorde en moderne arkitektur i hvidmalet beton med store rummelige lejligheder og faciliteter som elevator og underjordisk parkeringsanlæg. Bebyggelsen består af høje etagehuse med store altaner og lavere terrassehuse med store udestuer, der har udkig over græsplæne og Botanisk Have. Mellem blokkene har man beplantet og lavet fællesarealer, fx børnelegeplads.
Vestforbrænding

Vestforbrænding (officielt I/S Vestforbrænding) er det største kommunalt ejede affaldsselskab i Danmark – 19 kommuner i Københavnsområdet og Nordsjælland ejer selskabet, hvis største enkeltaktivitet er et stort forbrændingsanlæg i Ejby ved Glostrup. Selskabet, der blev etableret i 1970, har dog også andre aktiviteter end forbrænding; blandt andet driver selskabet flere genbrugspladser i oplandet og administrerer ca. 30 forskellige affaldsordninger i en eller flere kommuner. Vestforbrændings forbrændingsanlæg har med en ovnkapacitet på op til 550.000 tons affald om året. I løbet af en uge sker der ca. 2.000 indvejninger af skraldebiler med affald, naturligvis flest på hverdagene og færre lørdag-søndag. Modtagehallen har ud over aflæsse-slidskerne også en særlig stikprøvekontrol af læssets indhold. Forbrændingsanlægget er et kraftvarmeværk. Energien, der frigives ved forbrændingen af affaldet omdannes således både til elektricitet (cirka 200-300.000 MWh per år) og fjernvarme (over 1,2 millioner MWh). Der produceres el svarende til ca. 80.000 husstandes forbrug og fjernvarme til ca. 75.000 husstandes forbrug. Anlægget er blevet udvidet og udviklet med mange nye, større og mere moderne ovne og skorstene de sidste 10 år. Filtrene bliver skiftet en gang om måneden og ovnene renset to gange om året. Forbrændingsanlægget forurener væsentlig mindre end mange andre former for afskaffelse af tilsvarende materiel. Omfanget af forurening afhænger af afstanden fra forbrændingsanlægget. Således vil tunge partikler påvirke nærmiljøet og lette partikler påvirke fjernmiljøet. Røgens flyveaske (17.000 ton om året) filtreres fra og deponeres i miner i Tyskland og Norge. Fra 2019 installeres et forsøgsanlæg til 40 mio kr for at rense asken for tungmetaller så metallerne kan sælges og asken bliver ren nok til at bruges i cement. I 2022 besluttede man at investere 6,1 mia kr for at levere fjernvarme til yderligere 39.000 husstande. Skorstenen er 150 meter høj, og i toppen yngler vandrefalke undertiden. Kilder og eksterne henvisninger Vestforbrændings hjemmeside Referencer