NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kulturhuset Pilegården

Kulturhuset Pilegården er et lokalt kulturhus i Brønshøj i København. Kulturhuset Pilegården er en del af den administrative enhed Kultur Nord, som hører under Kultur- og Fritidsforvaltningen i Københavns Kommune. Pilegården huser adskillige lokale foreninger og har kulturtilbud såsom koncerter, foredrag, teater, motion, messer og markeder. Kulturhuset udlejer desuden lokaler til kurser, selskaber mm. og har ca. 100.000 besøgende årligt. "Pilegården" blev bygget i 1934 som en tilbygning til bagbygningen fra 1927, hvor bygherren var Løvens Kemiske Fabrik, som i de år flyttede deres produktion til Brønshøj på den grund, hvor "Hans Christs Gård" lå. I en af længerne på gården lå et kurvemagerværksted, og afskårne pilekviste blev fragtet dertil, og det gav senere navn til "Pilegården". Da Løvens Kemiske Fabrik flyttede i 1958, rykkede Teknologisk Institut ind i bygningerne og oprettede forskellige tekniske fagskoler. I 1978 overtog Københavns Kommune komplekset med socialcenter og andre institutioner i hovedbygningen. Bagbygningen blev samtidigt indrettet til medborgerhus og blev fra september 1983 drevet af KUC (Københavns Ungdoms Centre). Den bygning, der husede den oprindelige "Pilegård" eksisterer endnu og omtales nu som "Pilegårdens Anneks" og huser i dag en af Danmarks største rollespilsforeninger, Rollespilsfabrikken. Eksterne kilder/henvisninger Kulturhuset Pilegården Arkiveret 22. december 2015 hos Wayback Machine Noter
Kunsthøjskolen i Holbæk

Kunsthøjskolen i Holbæk er en folkehøjskole og Danmarks første kunsthøjskole. Skolen blev stiftet i 1962 af billedhuggeren Ulrikka Marseen efter inspiration fra et ophold på San Cataldo i Italien og har efter en kort overgang i Dronningmølle haft fast adresse på Holbæk Slots Ladegaard siden 1963. Skolen har de kunstneriske fag som omdrejningspunkt, og en af de grundlæggende ideer for skolen er muligheden for en krydsning af kunstarterne samt tanken om at lade det kunstneriske udtryk være bærende for vidensøgning og livsudfoldelse. Både de faste lærere og de indbudte gæstelærere er alle udøvende arkitekter, billedkunstnere, designere, forfattere, formgivere, fotografer og musikere, og det er i det spændingsfelt, hvor der udveksles ideer og diskuteres nye strømninger, at skolens undervisning får den helt særlige blanding/karakter af begejstring og aktualitet, som skolen har været kendt for gennem alle årene. Siden begyndelsen har der været undervist i maleri, tegning, fotografi, keramik, musik, arkitektur og litteratur og senere er der også kommet kurser i digitale medier. Kunsthøjskolen i Holbæk søges ofte af elever, der bruger kurserne som forberedelse til optagelse på et af de nationale eller internationale kunstakademier, design- eller arkitektskoler. Skolens forstander har siden 2010 heddet Michael Nielen. Referencer Eksterne henvisninger Kunsthøjskolen i Holbæk
Kunsthøjskolen i Holbæk

Kunsthøjskolen i Holbæk är Danmarks äldsta "kunsthøjskole", en form av konstinriktad folkhögskola i Holbæk på Själland, bildad år 1962. Kunsthøjskolen i Holbæk fungerar för många som förberedelse för vidare studier på konsthögskolor. Den inrättades som den första i sitt slag i Danmark år 1962 av skulptören Ulrika Marseen efter inspiration från Italien. År 1963 flyttade skolan in på Holbæk Slots Ladegaard, en slottsanläggning med anor från början av 1200-talet. På en byggnadsyta av närmare 9.000 kvadratmeter inryms verksamhetslokaler och bostäder för kurser inom olika kulturområden: bildkonst, samtidskonst, videokonst, musik och litteratur. Olika slags verkstäder och ateljéer kompletteras av en teater- och konsertsal. Skolan uppbär statligt verksamhetsstöd och hyser drygt 70 elever. Rektor för skolan är sedan 2010 Michael Nielen. Källor Noter Externa länkar Kunsthøjskolens i Holbæk webbplats
Kvaglund Kirke

Kvaglund Kirke (Kvaglund Sogn, Skast Herred Ribe Amt Esbjerg Kommune) er en moderne kirke, som blev bygget i midten af firserne. En midlertidig vandrekirke har stået på stedet siden 1976, men bygning af Kvaglund kirke blev først bygget i midten af firserne. Kvaglund Kirke blev indviet den 12. maj 1985 og står i den selvstændige Kvaglund Sogn, som blev stiftet den 1. december 1977. Kvaglund kirke er en del af den danske folkekirke og er derfor Evangelisk Luthersk. Eksterne kilder og henvisninger Kvaglund Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Kvaglund Kirke hos KortTilKirken.dk
Kvinderegensen

Kvinderegensen er et kollegium fra 1931-1932 for studerende på Amager Boulevard i København. Siden 1978 har mandlige studerende også kunne optages. Bygningen blev tegnet af arkitekten Helge Bojsen-Møller, og værelserne blev indrettet af arkitekten Rigmor Andersen. Litteratur Elisabeth Hude, "Hvordan Kvinderegensen blev til" i: Kvinderegensen 1932-1957, Dansk Videnskabs Forlag, 1957. Inge Lise Pedersen og Birgitte Regenberg: Kvinderegensen gennem 60 år.1932-1992. Kvinderegensen 1992. Eksterne henvisninger Kvinderegensen på Bente Rosenbeck's hjemmeside Arkiveret juli 15, 2025 fra Internet Archives Wayback Machine Kvinderegensens Blå Bog, af Bente Rosenbeck Arkiveret april 24, 2024 fra Internet Archives Wayback Machine Officiel hjemmeside
Kvistrup

Kvistrup eller Quistrup (nævnes 1163 som Quistrop, af subst. kvist eller tilnavnet Kvist og -torp 'udflytterbebyggelse'), er en hovedgård (sædegård) ca. 3 km syd for Struer i Gimsing Sogn, Region Midtjylland, tidligere Ringkøbing Amt. Herregården kendes fra 1163, da den blev ladegård under Tvis Kloster. Efter Reformationen solgte kronen gården, som derefter kom i skiftende slægters eje. Den trefløjede hovedbygning rummer rester af en renæssancebygning fra 1637, men fremstår i sin nuværende form efter en omfattende ombygning i 1800-tallet. Siden 1888 har Kvistrup været ejet af slægten Olufsen, og i tiden 1925–27 påbegyndte Svend Olufsen og Peter Bang her deres virksomhed Bang & Olufsen. Kilder Den Store Danske Eksterne henvisninger Postkort med Quistrup på privatsamler.dk
Kværndrup Kirke

Kværndrup Kirke ligger i landsbyen Kværndrup ca. 13 km NV for Svendborg (Region Syddanmark). Eksterne kilder og henvisninger Kværndrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Kværndrup Kirke på KortTilKirken.dk Kværndrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Kyllingemoderen

Kyllingemoderen er en forsamlingsbygning i Almindingen på Bornholm. Da mange møder i Almindingen var gået i vasken på grund af regn, fandt hotelejer Johs. Lyngby på at opføre en stor pavillon nord for Christianshøjkroen i 1929. Forsamlingshuset blev på 22 gange 30 meter. Navnet Kyllingemoderen fik den hurtigt i folkemunde, da den ligner den store bliktragt man sænkede ned over kyllingerne i stalden for at de skulle kunne holde varmen. Eksterne kilder og henvisninger Kyllingemoderen Arkiveret 1. september 2006 hos Wayback Machine, thebullets.dk
Kościół w Kyndby

Kościół w Kyndby – luterańska świątynia w duńskiej gminie Jægerspris, w miejscowości Kyndby, na wyspie Zelandia. Historia Kościół pochodzi XII wieku. Zbudowany został w stylu romańskim, obecnie posiada elementy gotyckie. Freski na ścianach kościoła pochodzą z około 1175 roku, uważa się, że są one dziełem malarza ze wsi Jørlunde, znanego z malowideł w wielu innych kościołach w północno-zachodniej części Zelandii. Galeria Przypisy
Kyø Hovedgård

Kyø Hovedgård er en gammel gård i Sebber Klosterskov lidt vest for Halkær Bredning. Gården nævnes første gang i 1400. Ved Kyøvej 500 m sydøst for gården findes Kyø Voldsted fra sidst i 1300-tallet. Ved Kyømarksvej 500 m vest for gården findes Store Ajstrup Kirke. 2 km nord for gården findes gården Sebber Kloster. Gården ligger i St. Ajstrup Sogn, Slet Herred, Ålborg Amt, Nibe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1875 Kyø Hovedgård Gods er på 139 hektar med Beltoftgård Ejere af Kyø Hovedgård (1400-1435) Mikkel Nielsen Tornekrans (1435-1525) Slægten Tornekrans (1525-1552) Mikkel Nielsen Tornekrans (1552-1611) Jørgen Due (1611-1623) Axel Rosenkrantz (1623-1625) Just Høg Banner (1625-1639) Christian Friis (1639-1647) Jørgen Seefeld (1647-1668) Ulrich Seefeld (1668-1688) Albrecht Itzen (1688-1711) Johan A. de Clerque (1711-1719) Peder Benzon (1719-1741) Mathias Mørck (1741-1748) Karen Gleerup gift Mørck (1748-1750) Bagge Jørgensen Gleerup (1750-1758) H. Margrethe Holst gift Gleerup (1758-1777) Matthias Johannes Wederkinck (1777-1779) H. Margrethe Holst gift Gleerup (1779-1791) Peder Lund (1791-1797) Marie Gleerup gift Lund (1797-1800) M. N. Monrad (1800-1802) Sophie Magdalene Dietrich gift Paulsen (1802-1826) Samuel D. Warburg / Wulff Salomon (1826-1858) Martin Steinthal (1858-1859) Centralkassen (1859-1863) A. F. L. greve Tramp (1863-1903) Christian greve Tramp (1903-1910) Kay greve Tramp (1910-1916) Christian greve Tramp (1916-1917) A. C. Petersen (1917-1918) Hansen-Solevad (1918-1920) V. Schjerup (1920-1923) Th. E. Brendstrup / N. P. Hansen (1923) Konsortium (1923-1924) Kisum (1924-1944) N. Vestergaard (1944-1971) Forskellige Ejere (1968-1972) George A Routledge (Ændrede Navnet fra Kyø Slot til Kyø Hovedgård. Oprindelige bygning brændte og nuværende bygning fra 1875). (1972-1973) Amerikansk Filmskole (1973-1974) George A Routledge (1974-1978) Bilforhandler Bjarne Rønnow (1978-1983) Jens & Joan Leth Petersen sammen med John Christian & Kirsten Gade (1983-1985) Christian Lomborg (1985- -) Jess Borggaard Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
MAPS - Museum of Art in Public Spaces

MAPS - Museum of Art in Public Spaces (indtil januar 2025 KØS – Museum for kunst i det offentlige rum, og før det Køge Skitsesamling) er et kunstmuseum beliggende i Køge, der indsamler og udstiller skitser og modeller, der er blevet til i forbindelse med de kunstneriske processer, der knytter sig til udsmykning i det offentlige rum. Skitsesamlingen er det hidtil eneste danske specialmuseum, som fokuserer på at dokumentere de kunstneriske processer i forbindelse med tilblivelsen af kunstneriske værker, herunder også værker, som falder under den brede overordnede betegnelse samtidskunst. Der findes kun i meget begrænset omfang endelige værker i museet, hvorimod der findes udkast, skitser og modeller, som kunstneren har anvendt undervejs i processen. På tagetagen findes Bjørn Nørgaards skitsetegninger og farvelagte kartoner i naturlig størrelse af Dronning Margrethes Gobeliner, som blev anvendt i processen med at udforme de 17 vævede gobeliner med billeder fra Danmarks historie. De færdige vævede gobeliner hænger i Riddersalen på Christiansborg. Kunstmuseet Køge Skitsesamling erhvervede efterfølgende skitser, m.m., og dette materiale udstilles i varierende omfang på museet. Foruden de permanente udstillinger, har museet skiftende udstillinger, ligesom der fokuseres på skabende processer i forbindelse med varierende børneaktiviteter. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
KØS Museum of art in public spaces

KØS Museum of art in public spaces is situated in Nørregade in Køge, Denmark. It is the only museum in Denmark focusing of art in the public realm. It boasts a collection of models and sketches for public artworks and plays host to special exhibitions about the subject. Its permanent exhibition includes the original plaster model for the Little Mermaid in Copenhagen and the cartoons for the Queen’s tapestries in the Danish parliament by Bjørn Nørgaard. The museum opened in 1977 under the name Køge Skitsesamling (Køge Sketch Collection). Its building was adapted in 2001 by local architectural firm Køge Arkitekterne. In 2009, the museum adopted its current name. See also Køge Museum References
KØS - Museum for kunst i det offentlige rum

KØS – Museum for kunst i det offentlige rum, tidigare Køge Skitsesamling, är ett danskt konstmuseum i Køge, som har samlingar och utställningar av skisser och maquetter modeller, vilka tillkommit som del av konstnärliga processer för utsmyckning i det offentliga rummet. KØS – Museum for kunst i det offentlige rum grundades 1977 som Køge Skitsesamling och ligger vid gågatan Nørregade och är Danmarks enda museum specialiserat på denna typ av konstverk. Museet har över 7 000 teckningar, maquetter och andra förarbeten till offentliga konstverk. Museet har också i begränsad utsträckning exemplar av slutligt färdigställda konstverk. I museets "taksal" i översta våningen hänger Bjørn Nørgaard teckningar och färglagda kartonger i naturlig storlek till Drottning Margrethes gobelänger, en serie av 17 vävda gobelänger med bilder från Danmarks historia som i original hänger i Riddarsalen på Christiansborgs slott. I övrigt finns bland andra Edvard Eriksens gipsmodell till ”Den lille havfrue” från 1910 och förarbeten till Constantin Hansens utsmyckningar av Köpenhamns universitet, Gunnar Westmans djurskulpturer och Per Kirkebys skisser till hans stora utsmyckning av Geologisk Museum från 2004. Källor Om KØS – Museum for kunst i det offentlige rum på Visit Køges webbplats, läst 2014-05-11 Se även Skissernas museum i Lund Externa länkar Webbplats för KØS – Museum for kunst i det offentlige rum Om KØS – Museum for kunst i det offentlige rum på Visit Køge med bildspel
Kårup Skov

Kårup Skov er ejet af Odsherred Statsskovdistrikt. Enkelte dele af Kårup Skov blev tilplantet i slutningen af 1800-tallet. Omkring anden verdenskrig blev resten tilplantet af en savværksejer. Området havde før dette været overdrev og sandede marker. Kårup skov er i dag en meget varieret skov, med dele med monotype træer i rækker, og andre dele hvor skoven fremstår som selvsået naturskov. Staten ejer Kårup skov, som den købte i 1975 samtidig med at staten begyndte at opkøbe arealer i Bjergene, som i dag er en del af den fredede Geopark Odsherred. 90 hektar af den i alt 167 hektar store skov er fredet. Inde i skoven ligger de 3 gravhøje kaldet Orhøje, samt bakkertoppene Kallebjerg og Lerbjerg. Skoven er meget kuperet. Skoven er tæt gennemkrydset af stier, inklusiv 3 mountainbike-router (rødt, blåt, og sort spor). De forskellige dele af skoven har meget forskellige udtryk. Mellem Kårup skov og Lejrebjerg Skov ligger et stort indhegnet overdrev som tidligere var skov, men som i dag sparsomt afgræsses af køer. Den nordvestlige del af Kårup Skov kaldes Næsskov, hvoraf en del er udlagt til store sommerhusgrunde. Skoven grænser op til det fredede Ordrup Næs. Literatur Naturen i sommerhusområder: Kårup Skov og Ordrup Næs - Skrevet af Berit Jakobsen, Charlotte Helsted, samt Grundejerforeningen for Kårup Skov og Ordrup Næs Referencer Eksterne links Grundejerforeningen Kårup Skov og Ordrup Næs
Kås Hovedgård

For alternative betydninger, se Kås (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Kås) Kås er en hovedgård i Lihme Sogn i det tidligere Rødding Herred, Viborg Amt, nu Skive Kommune. Kås ligger på vestsiden af Salling syd for Kås Sø og øst for den fredede halvø i Kås Hoved ved nordenden af Venø Bugt og sydenden af Kås Bredning i Limfjorden. Kås var stamsæde for den uddøde uradelsslægt Kaas, og gården er kendt tilbage til Erik Menveds tid først i 1300-tallet. Hovedbygningen på Kås er opført i 1636 af rigsråd Niels Krag og sidefløjen i 1791 af Jens de Hofman , der også opførte ladegården. Den ligger på en forhøjning omgivet af tørlagte voldgrave. Den toetages hovedbygning på en hvælvet kælder er opført af teglsten; nordøstjørnet har haft et tårn. Resten er fredet. Den middelalderlige herregård blev nedbrændt af Skipper Clement under Grevens Fejde i 1534. Den oprindelige gård lå øst for den nuværende hovedbygning. Herregården har siden 1954 været i familien Færchs eje (R. Færchs Fabrikker) og benyttes af hele koncernen til repræsentative formål, kurser og lignende. Til Kås hører 440 hektar, hvoraf de 220 er hede , søen er 55 ha, et engareal 55 ha og 110 ha skov. Eksterne kilder og henvisninger J.P. Trap: Kongeriget Danmark, 4. udg. 1925 faerch.dk Arkiveret 1. juli 2007 hos Wayback Machine gravstenogepitafier.dk Kås' historie
Kærager

Kærager er udstykket fra Klarupgaard i 1880. Gården ligger i Klarup Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune Kærager Gods er på 101,2 hektar Ejere af Kærager (1880-1907) Carl Branth (1907-1940) A. P. Petersen (1940-1995) Slægten Petersen (1995-) Jørgen Holm-Petersen Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Kærbygård (Kasted Sogn)

For alternative betydninger, se Kærbygård. (Se også artikler, som begynder med Kærbygård) Kærbygård er en herregård beliggende i Kasted Sogn, Aarhus Kommune (Hasle Herred – Århus Amt). Den var oprindelig ejet af Alling Kloster, og kom efter reformationen under kronen. Den blev mageskiftet i 1579 da Frederik 2. samlede sine besiddelser. Gården blev herefter ejet af slægterner Brun, Skade og Bielke. Christian Bielke kom i besiddelse af Kærbygård i 1664 og sandsynligvis var det i hans tid – omkring 1680 – at hovedbygningen blev flyttet til sin nuværende placering. Otto Bielke, der var den næste ejer, fik Kærbygård ophøjet til stamhus i 1708, men det blev dog ophævet igen i 1750 og gården blev solgt. Slægten Secher kom i besiddelse af Kærbygård via arv og omkring 1770 opførte A.J. Secher en ny hovedbygning med tre fløje i bindingsværk i en enkelt etage. Secher-slægten ejede Kærbygård til et stykke ind i 1800-tallet, hvorefter gården temmelig ofte er blevet handlet. De nuværende bygninger i bindingsværk er opført omkring 1770, med kraftig ombygning i 1881, hvor facaden blev genopført i murværk. Avlsbygningerne nedbrændte i 1927, men blev genopført året efter. Kærbygård Gods er på 188 hektar med Kærgård Ejere af Kærbygård (1397-1536) Alling Kloster (1536-1579) Kronen (1579) Hans Brun (1579-1584) Jens Brun (1584-1595) Ellen Mouridsdatter gift Brun (1595-1601) Bodil Jensdatter Brun gift Skade (1601-1654) Christopher Skade (1654-1655) Frederik Skade / Ove Skade (1655-1658) Frederik Skade (1658-1664) Ove Skade (1664) Judithe Cathrine Ovesdatter Skade gift Bielke (1664-1686) Christian Bielke (1686-1711) Otto Bielke (1711-1712) Beate Rosenkrantz gift Bielke (1712-1724) Jørgen Bielke (1724-1733) Ide Dorothea Rosenkrantz gift Bielke (1733-1746) Beate Dorothea Jørgensdatter Bielke gift (1) Stürup (2) Reenberg (1746-1750) Verner Rosenkrantz (1750-1751) Bertel Fædder (1751-1759) Ole Olesen (1759-1768) Edel Nielsdatter Secher (1768-1769) Ancher Jørgen Secher (1769-1803) Niels Secher (1803-1808) Markus Peter Secher (1808-1829) Niels Ancher Secher (1829-1839) Niels Knudsen Søndergaard (1839-1841) Maren Kjeldsen gift Søndergaard (1841-1842) Thomas Secher Hansen / Jørgen Mørch Secher (1842-1881) Tomas Secher Hansen (1881-1889) Oscar Secher Hansen (1889-1906) Otto Conrad Frederik Staggemeier (1906-1916) Ernst Thomas Secher Staggemeier (1916-1918) L. Flensborg (1918-1919) E.G. Tranberg (1919-1922) Mogens de Neergaard (1922-1924) Johannes Stenslund (1924-1928) Forskellige Ejere (1928-1930) A. Høyer (1930-1937) H. Hauberg (1937-1957) Aage Møller (1957-1992) Enke Fru Meta Møller (1992-) Børge Simonsen Se også Herregårde i Århus Amt Eksterne kilder og henvisninger Projekt "Gårdens bygninger – fredede landbrugsbygningers brug og bevaring" med gode billeder af Kærbygård Afsnit fra bogen Østjyske herregårde Arkiveret 20. maj 2006 hos Wayback Machine
Kærbygård

Kærbygård is a manor house and a listed building in Aarhus Municipality, Denmark. The manor was built in 1768 and was listed by the Danish Heritage Agency on 16 April 1990. The estate has been an active farm since it was built. The Kærbygård farm was moved to its present location north of Egå and the village of Kasted in 1680. In 1768 the original 3 winged half-timbered estate was built. In 1880 the facades facing the courtyard were renovated and rebuilt in brick, originally with exposed red bricks, but today whitewashed with neo-renaissance elements. In 1928 two parallel brick buildings for livestock were built in front of the manor building, held in yellow and red and with characteristic crow-stepped gables. References External links "Fredede Bygninger Marts 2018" [Listed Buildings March 2018] (PDF) (in Danish). Danish Agency for Culture and Palaces. Archived (PDF) from the original on 3 March 2018. Retrieved 3 March 2018.
Kærsgård (Brenderup Sogn)

For alternative betydninger, se Kærsgård. (Se også artikler, som begynder med Kærsgård) Kærsgård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1499. Kærsgård ligger i Brenderup Sogn, Middelfart Kommune. Kærsgård Gods er på 415 hektar med Ryesvang. Ejere af Kærsgård Gods (1480-1499) Henrik Knudsen Gyldenstierne (1499-1505) Peder Bille (1505-1555) Knud Pedersen Bille (1555-1590) Steen Knudsen Bille (1590-1601) Helvig Hartvigsdatter Ulfeldt, gift Bille (1601-1635) Erik Steensen Bille (1635-1661) Steen Eriksen Bille (1661-1665) Niels Trolle (1665-1675) Erik Steensen Bille (1675-1723) Anna Nielsdatter Trolle, gift Bille (1723) Anne Trolle, gift (1) Holck (2) von Gersdorff (1723-1759) Christian Frederik von Gersdorff (1759) Anne Christiansdatter von Gersdorff, gift Trolle (1759-1770) Herluf Trolle (1770-1807) Jacob Clausen Vedel (Holsegaard) (1807-1829) Andreas Clausen Vedel (1829-1832) Den Danske Stat (1832-1851) Johan Theodor Petersen (1851-1871) Christen Hansen (1871-1872) Clara Magrethe Elisabeth Bierfreund, gift Hansen (1872) Frederik Ludvig Vilhelm lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (1872-1909) Frederik Ludvig Vilhelm greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1909-1913) Slægten Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1913-1931) Julius greve Ahlefeldt-Laurvig-Lehn (1931-1938) G.A.F. Clausen-Kaas (1938-1941) Klampenborg Væddeløbsbane A/S (1941-1963) Ingeniør og fabrikant M.P. Pedersen (1963-2007) Henri Hage (2007-) Christoffer Hage Anna Trolle Anna Trolle var en af godsets mest berømte ejere. Hun etablerede en skole i 1712, og Brenderups nuværende folkeskole er opkaldt efter hende. Desuden sendte hun et hold bønder til Preussen i to år for at lære moderne dyrkning af humle, og egnen omkring Brenderup og Harndrup kaldes stadig "Humleegnen". Hovedbygningen Hovedbygningen er opført i 1815-17 af Johan Andreas Meyer (1783-1822), som var konstitueret stadsbygmester i København. Den er 7½ m lang og 9 m dyb, hvidkalket og med blåglaseret valmtag. Bygningen blev fredet i 1918. Fyllested Mølle Fyllested Mølle har hørt under Kærsgård siden 1520. Vandmøllen udnyttede Storås kraft til at male mel. Den nuværende bygning er fra 1878. Fra 1907 producerede møllen elektricitet, men i 1917 blev der opført et turbinehus, som bedre kunne udnytte vandkraften og fungere med den mindre vandmængde, der efterhånden kom i åen. Elproduktionen ophørte i 1961, hvor elnettet i Brenderup overgik til vekselstrøm. Vandturbine og generator kan stadig ses i møllebygningen, som i 2012 blev taget i brug som museum for den populære fynske forfatter Morten Korch. Kærsgård har desuden et "Transportmuseum" med over 60 hestevogne til kørsel og arbejde samt en større samling ældre landbrugsredskaber. Galleri Eksterne kilder/henvisninger Museum Morten Korch
Kærsgård (Tornby Sogn)

For alternative betydninger, se Kærsgård. (Se også artikler, som begynder med Kærsgård) Kærsgård eller Kjærsgaard beliggende i Tornby Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt er en herregård, som i slutningen af 1300-tallet tilhørte Hr. Niels Ovesen (Panter) og hans hustru Johanne Andersdatter (Stenbrikke) og siden deres søn væbner Anders Nielsen (Panter) I 1898 opførtes en ny hovedbygning i en etage med midterparti og sidefløj. Ejere 1400 – ca. Niels Ovesen Panter Anders Nielsen Panter Bonde Due Niels Eriksen Banner 1500 – ca. Kathrine Nielsdatter Banner Jens Nielsen Rotfeld Niels Jensen Rotfeld 1568 – ca. Bjørn Kaas Niels Kaas 1610 – ca. Anne Nielsdatter Kaas 1615 Christence Dyre Jørgen Kruse Claus Iversen Dyre og Karen Hansdatter Dyre 1671 – ca. Thomas Thomassen og Karen Dyre Thomas Thomassen og Ellen og Otte Arenfeld Thomas Thomassen og Knud Hansen Hop Thomas Thomassen og Arnold Chr. Dyssel 1715 Thomas Thomassen og Chisten v. Ginckelberg 1719 Thomas Thomassen og Enevold Heug Anne Pedersdatter Brøndlund og Enevold Heug 1720 Peder Thomsen og Enevold Heug 1726 Peder Iversen og Enevold Heugl 1728 Niels Kjær 1758 Jens Berg 1806 Jakob Jørgen Berg 1820 Eilert Hagerup Bornemann Segelcke 1856 P.B. og A.R.Segelcke 1885 E. Bruun Carl D. Nielsen 1906 Jørgen Larsen 1912 Johs. Kærgaard konsortium – og flere ejere 1922 S. Nielsen 1933 Chr. H. Nielsen 1947 O. Olsen Referencer J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 215 – 216