NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Forbrændingen

Forbrændingen er et af Vestegnens spillesteder beliggende centralt placeret midt i Albertslund ca. 200 m fra Albertslund Station, i den gamle forbrændingsanstalt. Der afholdes ca. 70 koncerter årligt på Forbrændingen i en bred vifte af stilarter, samt ca. 10 lukkede arrangementer. I huset findes også en 140 m² indendørs klatrevæg. Forbrændingen blev etableret i 1996. Kvinder i centrum I 2019 lavede Forbrændingen projektet Kvinder i centrum for at bevise, at det kan lade sig gøre at booke et helt års arrangementer med minimum én kvinde på scenen. Programmet suppleredes af en række talks (i samarbejde med Tuborgfondet, kurateret af Talk Town) om kvinder og musik, samt et samarbejde med JazzDanmark om en vestegnsversion af Jazzcamp For Piger. Forbrændingen havde også et samarbejde med Women in Live Music (WILM) om et udviklingsforløb for unge kvindelige teknikere. Eksterne henvisninger Forbrændingen Arkiveret 14. oktober 2015 hos Wayback Machine
Fornæs Fyr

Fornæs Fyr er et fyrtårn beliggende på Jyllands østligste punkt, Fornæs, 6 km nordøst for Grenaa på Djursland. Fyrtårnet er i sin fulde højde 27 meter, mens flammehøjden er 32 meter over havets overflade. Fyret blev bygget i 1839 efter tegninger af Georg Holgreen med et tårn, som var sammenbygget med fyrmesterboligen. Tårnet var forsynet med et roterende spejlapparat. 1892 opførtes det nuværende fyrtårn af granit, monteret med et linseapparat af 2. orden med 4-vægers brænder. 1902 ændredes linseapparatet til et 1. ordens med acetylengasbrænder og i 1924 ombyttede man gasbrænderen med en glødenetsbrænder af engelsk fabrikat. Fornæs fyr blev bygget på et tre meter dybt betonfundament med en diameter på 8,8 meter, på et fast kalklag. På fundamentet er der opført en halv meter høj sokkel af tilhuggede sten med skrå kant, og igen oven på denne er det 22 meter høje tårn opført af groft tilhuggede granitsten. Trappen inde i tårnet består af 84 fint tilhuggede granitsten, hvis ene ende er indstøbt i tårnets ydermur. Træværket i fyret er af teaktræ. Lanternen er opført cylindrisk af jern med 12 sprosser, og den har en diameter på 3,7 meter samt en rudehøjde på 2,8 meter. 1976-77 blev der ved siden af fyret opført en vagt- og overvågningscentral på i alt 365 m² i 2 etager. Fra denne central styrede man en lang række automatiserede og ubemandede fyr. 1. jan. 2000 blev overvågningscentralen nedlagt og kontrollen overført til København. Der er parkeringsplads ved fyret, hvorfra der er offentlig adgang på strandengene nord og syd for fyret. Fyrmesterboligen ved Fornæs fyr, er siden 2011 blevet udlejet og anvendt til feriebolig. Kilder Dansk Fyrliste 2011 Arkiveret 27. september 2013 hos Wayback Machine Søfartsstyrelsen Eksterne henvisninger Fornæs Fyr Arkiveret 27. september 2013 hos Wayback Machine Fyrets egen hjemmeside
Fornæs Lighthouse

Fornæs Lighthouse in Denmark is located on the eastern tip of the Danish peninsula, Djursland by the sea, Kattegat between Denmark and Sweden, 6 kilometers north of the town Grenaa. The lighthouse was built in 1839 based on drawings by Georg Holgreen. The tower is integrated with the lighthouse keepers house. The lighthouse is supplied with rotating mirrors. In 1892 the current lighthouse tower was built from granite. In 1902 an acetylene based lamp was installed. In 1924 it was electrified based on British lighthouse technology. Description The tower is based on a 3 meter deep and 8.8 meter wide concrete foundation resting on solid lime underground. The 22 meter granite tower is built on a 0.5 meter granite base. The stairs leading up the tower has 84 granite steps, with one end integrated in the outer granite wall of the tower. The woodwork in the tower is made from teak. The cylindrical lamp structure has a diameter of 3.7 meters, and a window height of 2.8 meters supported by 12 window bars made of iron. In 1976-77 a 365 m2 2-story control center was built next to the lighthouse. From here a number of automated lighthouses were controlled. On January 1, 2000, the control center was closed, and the automated functions where transferred to the Danish capital, Copenhagen. There is a parking area by the lighthouse giving public access to the beach and coastal fields south and north of the lighthouse. Anglers and divers also visit the area. The lighthouse keepers house has been used as a vacation rental since 2011. See also List of lighthouses and lightvessels in Denmark References External links Fornæs Fyr Fornæs Fyr website Archived 2013-09-27 at the Wayback Machine
Phare de Fornæs

Le phare de Fornæs (en danois : Fornæs Fyr) est un phare au Danemark. Il est situé à l’extrémité orientale du Jutland, à Fornæs, à 6 km au nord-est de Grenå sur le Djursland. La hauteur du phare est de 27 mètres, tandis que la hauteur de la flamme est de 32 mètres au-dessus du niveau de la mer. Le phare a été construit en 1839 selon les dessins de Georg Holgreen avec une tour qui était reliée à la résidence du gardien de phare. La tour était équipée d’un appareil de miroir rotatif. En 1892, le phare actuel a été construit en granit, monté avec un appareil à lentille de 2ème ordre avec un brûleur à 4 parois. En 1902, l’appareil à lentille a été remplacé en 1er ordre avec un brûleur à gaz acétylène et en 1924, le brûleur à gaz a été remplacé par un brûleur à manchon à incandescence de fabrication anglaise. Le phare de Fornæs a été construit sur une fondation en béton de trois mètres de profondeur et d’un diamètre de 8,8 mètres, sur une solide couche de calcaire. Sur les fondations, un socle d’un demi-mètre de haut a été érigé en pierres de taille avec un bord incliné, et au sommet de celui-ci se trouve la tour de 22 mètres de haut construite en pierres de granit grossièrement taillées. L’escalier à l’intérieur de la tour se compose de 84 marches de granit finement taillées, dont une extrémité est encastrée dans le mur extérieur de la tour. Les boiseries du phare sont en teck. La lanterne cylindrique est en fer avec 12 barreaux. Elle a un diamètre de 3,7 mètres et une hauteur de fenêtres de 2,8 mètres. En 1976-1977, un centre de garde et de surveillance d’un total de 365 m2 sur 2 étages a été construit à côté du phare. À partir de ce centre, un grand nombre de phares automatisés et sans personnel étaient contrôlés. Le 1er janvier 2000, le centre de surveillance a été fermé et le contrôle a été transféré à Copenhague. Il y a un parking au phare, à partir duquel il y a un accès public sur les prés salés au nord et au sud du phare. Depuis 2011, la résidence du gardien de phare est louée et utilisée comme maison de vacances. Voir aussi Liste des phares et de bateaux-phares du Danemark Notes et références (da) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en danois intitulé « Fornæs Fyr » (voir la liste des auteurs). Liens externes (da) « Dansk Fyrliste 2011 » [archive], sur Søfartsstyrelsen, 27 septembre 2013 (consulté le 6 décembre 2024). (da) « Fornæs Fyr » [archive], 27 septembre 2013 (consulté le 6 décembre 2024) (da) « Fornæs Fyr », sur VisitAarhus (consulté le 6 décembre 2024). (da) « Fornæs fyr », sur Danskefyr.dk (consulté le 6 décembre 2024). (da) « Fornæs Fyr », sur Fluefiskersiden (consulté le 6 décembre 2024). « Fornæs », sur fyrtaarne.dk (consulté le 6 décembre 2024). « Fornæs Fyr », sur Divesite - GODIVE (consulté le 6 décembre 2024). (da) Karl Bencke, « Fornæs Fyr », sur Lex (consulté le 6 décembre 2024). (da) « Fornæs Fyr », sur fishingindenmark.info (consulté le 6 décembre 2024). Portail des phares Portail du Danemark Portail du XIXe siècle
Fornæs fyr

Fornæs fyr är en fyr på Jyllands östligaste punkt, Fornæs, sex kilometer nordöst om Grenå i Danmark. Den första fyren på platsen ritades av arkitekt Georg Holgreen och tändes år 1839. Det var en angöringsfyr vars torn var hopbyggt med fyrvaktarbostaden. I hårt väder kunde den emellertid förväxlas med Anholt fyr så 1890–1892 uppfördes en ny, större fyr av granit från Bornholm på en grund av betong. Den gamla fyren förblev bostad för fyrvaktaren och två tegelbyggnader uppfördes åt assistenterna. Fyren är 27 meter hög och fyrapparaten visar en vit roterande blixt var tjugonde sekund. Den var ursprungligen försedd med en Fresnel-lins av andra storleken och en oljebrännare med 4 vekar. År 1902 byggdes den om till glödnätsbrännare med acetylen som bränsle som några år senare ersattes med fettgas. År 1976–1977 uppfördes en vaktcentral intill fyren varfrån flera automatiserade och obemannade fyrar övervakades och styrdes. Centralen lades ned år 2000 när övervakningen flyttade till Köpenhamn. Byggnaderna såldes till privatpersoner år 2010 men fyren drivs fortfarande av Søfartsstyrelsen. Den tidigare fyrvaktarbostaden hyrs ut till sommargäster. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fornæs fyr.
Danmarks Forsorgsmuseum

Danmarks Forsorgsmuseum er en del af Svendborg Museum. Det er et socialhistorisk museum, der hovedsagelig fortæller historien om forsorgen i Danmark. De forskellige udstillinger viser, hvordan samfundet har behandlet sine allersvageste, både børn og voksne. Udstillingerne fortæller om menneskene på livets skyggeside, og om hvad velfærdsstaten og private har gjort for at hjælpe dem. Museet har til huse i den tidligere Svendborg Kjøbstads Fattig- og Arbejdsanstalt. Komplekset fra 1872 blev ved opførelsen opfattet som en hypermoderne og fremsynet løsning på, hvor Svendborgs fattige skulle være. I 1933 gik stedet fra at være fattiggård til at blive Arbejdsanstalten Viebæltegård og i 1961 til Forsorgshjemmet Viebæltegård. Siden 1974 har Svendborg Museum holdt til i bygningerne på Grubbemøllevej. Forsorgsmuseet består af to store bygninger med udstilling, kirkesal og kapel samt tre gårdarealer med tilhørende pigtråd. Den sidste bygning huser det samlede Svendborg Museums administration og Svendborg Byhistoriske Arkiv og Svendborg Søfartsarkiv.
Danmarks Forsorgsmuseum

Danmarks Forsorgsmuseum, tidigare Danska Velfærdsmuseet, är ett danskt arbetslivsmuseum i Svendborg på Fyn, som grundades 2002 och som sedan 2024 ingår i Museum Sydfyn. I museet berättas historien om fattighjälp och omsorgsverksamhet i Danmark. Museet ligger i tidigare Svendborg Kjøbstads Fattig- og Arbejdsanstalt, som från 1961 haft namnet Forsorgshjemmet Viebæltegård. Den uppfördes 1872 och ansågs vid denna tid som ett modernt och framsynt arrangemang för att organisera stadens fattigvård. Efter det att omsorgsverksamheten där slutligen lades ned 1974, ombyggdes anstalten till nya museilokaler för Svendborg Museum, inklusive en ny socialhistorisk avdelning som invigdes 2002. År 2024 övertogs verksamheten från Svendborg Museum av den nybildade moderorganisationen Museum Sydfyn, som bildade det nya Danmarks Forsorgsmuseum. Museet har utställningslokaler i två av den tidigare anstaltens byggnader. En tredje byggnad inrymmer administration för museet och för Museum Sydfyn, samt Svendborg Byhistoriske Arkiv och Svendborg Søfartsarkiv. Källor Morten Mikkelsen (14 december 2009). ”Fattighuset var den sista utvägen”. Kristeligt Dagblad. https://www.kristeligt-dagblad.dk/historie/fattigg%C3%A5rden-var-sidste-udvej. Danmarks Forsorgsmuseum på www.kupi.com ”The Danish Welfare Museum - Svendborg Museum”. visitsvendborg. https://www.visitsvendborg.com/svendborg/svendborg/the-danish-welfare-museum-svendborg-museum-gdk632423. Noter Externa länkar Danmarks Forsorgsmuseums webbplats
Forstbotanisk Have (Aarhus)

For alternative betydninger, se Forstbotanisk Have. (Se også artikler, som begynder med Forstbotanisk Have) Forstbotanisk Have (eller Forsthaven) fra 1923 blev anlagt i Aarhus på en del af Skovridergårdens jord under ledelse af den daværende skovrider Niels Jørgen Bang. I området var der tidligere tørvegrave. Den ligger bag Marselisborg Slot og vest for Mindeparken med indgang fra Skovridervej. Som navnet antyder, er haven er et skovplantearboret. Den dækker 5 ha med over 900 forskellige træer og buske fra alle egne af verden, bl.a. Syrien, Kaukasus, det nordøstlige USA, Californien og Kina. Blandt andet findes et mammuttræ på 31 meters højde. Desuden er haven præget af gamle ege- og bøgetræer, som stod på stedet, inden det blev omdannet til forsthave. I dag består haven af tætte bevoksninger afvekslende med åbne, overdrevsagtige partier. Der er en stendal og et mosestykke, men også flere damme og en kæmpehøj. Til erstatning for væltede, syge og udlevede træer planter man stadigvæk nye eksemplarer af interessante arter. Planterne bliver kun beskåret, hvis praktiske hensyn gør det nødvendigt, og sigtet er at kunne vise planterne i deres naturlige vækstform. Der er offentlig og gratis adgang til haven på alle tider af døgnet, og det er tilladt at færdes overalt, hvis man er til fods. Det er dog ikke tilladt at indsamle plantedele i haven og det frarådes at opholde sig her i kraftigt blæsevejr, da her er mange aldrende træer. Galleri Litteratur Aarhus Kommune: På tur i Forstbotanisk Have, 2005. Referencer Eksterne links Aarhus Kommunes Naturforvaltning: På tur i Forstbotanisk Have Arkiveret 4. oktober 2013 hos Wayback Machine Vandretursfolder fra Aarhus Kommune Billedserie fra Forstbotanisk Have, optaget af Palle Finn Jensen Arkiveret 17. december 2007 hos Wayback Machine
Aarhus Forestry Botanical Garden

Aarhus Forestry Botanical Garden (Danish: Forstbotanisk Have) is a forestry botanical garden located in the south of Aarhus, Denmark. It forms a small part of the northern section of Marselisborg Forests, and is situated right next to Marselisborg Palace and Mindeparken. The cathedral is a 10-minute walk away. The botanical garden was established in 1923. The garden holds 900 different species of trees and bushes from all over the world, on just about 5 hectares (12 acres). Because of the nearby forest and the varied flora, the botanical garden also attracts a varied fauna and it is not unusual to spot roe deer, squirrels, owls and herons, amongst other animals here. Gallery References Sources Excursions in The Forestry Botanical Garden Aarhus Municipality (2006) (in Danish)
Jardin botanique forestier d'Århus

Le Jardin botanique forestier d'Århus (danois : Forstbotanisk Have) ou Arboretum d'Århus est un arboretum situé à côté du parc du Château de Marselisborg à Århus au Danemark. Il compose la partie nord de la forêt de Marselisborg dans le sud de la ville d'Århus. Il a été fondé en 1923 et abrite 900 taxons d'arbres et arbustes originaires de toute la planète sur cinq hectares. De par sa proximité avec les bois et sa flore variée, le jardin attire une faune diverse de chevreuils, d'écureuils, de chouettes ou de hérons. Sources Excursions in The Forestry Botanical Garden Municipalité d'Århus (2006) Portail de la botanique Portail du Danemark
Gammelskov Batteri

Gammelskov Batteri er ruinerne af en tysk kanonstilling fra 1. verdenskrig i Gammelskov Krat 3 km nordøst for Agerskov. Efter nederlaget i 1864 lå grænsen mellem Danmark og Tyskland ved Kongeåen ind til Genforeningen i 1920. Under 1.verdenskrig fra 1914-18 var stedet stadig tysk. Tyskland var bl.a. i krig med Storbritannien og Frankrig. Da man var bange for et britisk angreb fra Danmark i nord via havnen i Esbjerg eller andre havne, oprettede man Sikringsstilling Nord, der gik tværs over Sønderjylland, det daværende Nordslesvig. Anlægget var klar tæt på afslutningen på 1.verdenskrig. Da man mente, at briterne ville søge over mod Østjylland, blev der derfor oprettet flest batterier der. Batterierne blev opført af krigsfanger og andre fra tyske fængsler under umenneskelige vilkår. Utroligt mange døde af hårdt arbejde og dårlig kost. De forsvandt helt og kan ikke findes på kirkegårde i området. Gammelskov Batteri var det største af sikringsstillingens 8 svære batterier. Det var bestykket med 2 styk svære 24 cm marinekanoner med en rækkevidde på 16,6 km og en granatvægt på 150-190 kg og var beregnet til at kunne bekæmpe fjendtligt artilleri foran skyttegravslinjerne 4 km længere nordpå. Udover de 2 betonbrisker kanonerne var monteret på, var der i hver ende af den 250 m lange centrale løbegrav, hvor der løb et 600 mm spor, en ammunitionsbunker. Bag briskerne var der 1 dobbelt og 1 enkelt mandskabsbunker. Hele anlægget blev efter Genforeningen sprængt af den danske hær, men ikke fjernet. Det blev fredet i 1980 og kan frit beses. Referencer Se også Turist, Seværdigheder i Agerskov, Forsvarsbatteriet i Gammelskovkrat.
Forsvarsstaben

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Forsvarsstaben (FST) er en overordnet kommandomyndighed i Danmarks forsvar, der er sammensat af personel fra både Hæren, Søværnet og Flyvevåbnet. Forsvarsstaben indgår som en del af Forsvarskommandoen og har til at opgave at bistå forsvarschefen med operativ ledelse og forvaltning af forsvaret. Opgaverne er fordelt på en Operationsstab, en Planlægnings- og Driftsstab, en Økonomistab og en Strategi- og Koordinationsstab, der bl.a. indeholder et Ledelsessekretariat og et Kommunikationssekretariat. Chefen for Forsvarsstaben refererer direkte til forsvarschefen og er dennes stedfortræder. Vedkommende er desuden ansvarlig for, at forsvarets ressourcer udnyttes optimalt, således at forsvarets opgaver løses bedst muligt. Chefen for Forsvarsstaben udgør sammen med forsvarschefen forsvarets øverste ledelse. Forsvarsstaben blev oprettet i 1950 og har til huse i Århusgade 110 på Østerbro i København. Chef for Forsvarsstaben Referencer Andersen, Leif (20. august 1996). "Ny forsvarschef". Danske Nyheder. Hentet 10. oktober 2020. Balsved, Johnny (6. marts 2006). "Thiede, S. E." navalhistory.dk. Hentet 14. januar 2021. Balsved, Johnny (11. oktober 2009). "Jørgensen, Tim Sloth". navalhistory.dk. Hentet 14. januar 2021. Bjerg, Hans Christian (2011a). "Erik Rasmussen - officer". biografiskleksikon.lex.dk. Hentet 14. januar 2021. Bjerg, Hans Christian (2011b). "P.V. Hammershøy". biografiskleksikon.lex.dk. Hentet 14. januar 2021. Grooss, Poul (21. januar 2010). "Flådens historie". krigsvidenskab.dk. Hentet 14. januar 2021. Rasmussen, Peter Ernstved (21. februar 2017). ""Malt" bliver viceforsvarschef og Lollesgaard ryger til Nato". olfi.dk. Hentet 14. januar 2021. Trommer, Aage. "Einar M. Nordentoft". denstoredanske.lex.dk. Hentet 14. januar 2021. Wester, Kasper Junge (13. november 2019). "Generalmajor Kenneth Pedersen bliver ny viceforsvarschef". olfi.dk. Hentet 14. januar 2021. Håndbog for Søværnet. Forsvarsministeriet. 1967. Forsvarsstabens organisation
Defence Staff (Denmark)

The Danish Defence Staff (Danish: Forsvarsstaben) is a senior command authority within the Danish Defence, responsible for leadership, administration, and staff support. Role The Defense Staff is part of the Defense Command and supports the Chief of Defence with operational management and administration of the defense. There are five department within the Defense Staff: Executive Office Plans and Capability Joint Operations Finance and Management InterForce Executive Office Chief of the Defense Staff The Chief of the Defense Staff reports directly to the Chief of Defense and serves as his deputy. The person in question is also responsible for ensuring that the Armed Forces 'resources are utilized optimally, so that the Armed Forces' tasks are solved in the best possible way. The Chief of the Defense Staff, together with the Chief of Defense, constitutes the top management of the Defense. List References Andersen, Leif (20 August 1996). "Ny forsvarschef" (in Danish). Danske Nyheder. Retrieved 10 October 2020. Balsved, Johnny (6 March 2006). "Thiede, S. E." navalhistory.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Balsved, Johnny (11 October 2009). "Jørgensen, Tim Sloth". navalhistory.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Bjerg, Hans Christian (2011a). "Erik Rasmussen - officer" (in Danish). biografiskleksikon.lex.dk. Retrieved 14 January 2021. Bjerg, Hans Christian (2011b). "P.V. Hammershøy" (in Danish). biografiskleksikon.lex.dk. Retrieved 14 January 2021. Forsvarskommandoen (2000). Ved Forenede Kræfter. Aalborg: Nordjyllands Bogtrukkeri A/S. ISBN 87-988033-0-1. Grooss, Poul (21 January 2010). "Flådens historie". krigsvidenskab.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Kolding, Helle (June 2014). "Nye ændringer i forsvarets ledelse". CS Bladet (in Danish). 4. Centralforeningen for stampersonel. Retrieved 31 January 2021. Nielsen, Herluf; Olesen, H.B., eds. (1976). Kongelig Dansk Hof-og Statskalender: Statshåndbog for Kongeriget Danmark 1976 (in Danish). Copenhagen: J. H. Schultz. Nielsen, Herluf; Estrup, Morten, eds. (1988). Kongelig Dansk Hof-og Statskalender: Statshåndbog for Kongeriget Danmark 1988 (PDF) (in Danish). Copenhagen: J. H. Schultz. Retrieved 7 July 2022. Rasmussen, Peter Ernstved (21 February 2017). ""Malt" bliver viceforsvarschef og Lollesgaard ryger til Nato". olfi.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Trommer, Aage. "Einar M. Nordentoft". denstoredanske.lex.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Wester, Kasper Junge (13 November 2019). "Generalmajor Kenneth Pedersen bliver ny viceforsvarschef". olfi.dk (in Danish). Retrieved 14 January 2021. Håndbog for Søværnet. Ministry of Defence. 1967. External links Official website Official website (in Danish)
Fortunen

Fortunen er et gammelt skovfogedsted på kongernes jagtvej til Dyrehaven og har fået sit navn efter lykkens gudinde, fru Fortuna. Allerede tidligt blev udskænkningen den vigtigste indtægtskilde. Da Dyrehaven i sin tid blev anlagt gik hegnet nord for det mosedrag, der løber fra Fortunen mod øst til kysten. På det højeste bakkedrag, der er det højeste punkt i Dyrehaven med knap 50 m. over havet, knækkede hegnslinjen i en ret vinkel og her var den bedste vej at komme til Dyrehaven fra Ibstrup Slot, hvor kongen ofte opholdt sig. Der, hvor den gamle jagtvej gik gennem hegnet, blev der opsat en port, Ibstrupporten, og der blev bygget et skovfogedhus, kaldet Fortunen, ved den sydlige side af porten uden for hegnslinjen. Huset var beskedent i størrelse og blev bekostet af kongens kasse med en udgift på 162 rigsdaler. Fortunen lå ensomt og forblæst, den nærmeste bygning var Ermelundshuset sydvest for Dyrehaven og udsigten må have været formidabel, da den nuværende træbevoksning omkring Fortunen ikke var til stede. Lige indenfor hegnet lå et knudepunkt hvor vejene bredte sig ud i en vifte, fra nord langs hegnet Hjortekærshusvejen, mod Dyrehavens centrum vejen til Stokkerup og mod øst hovedfærdselsåren mod Klampenborg og kysten. Vejen til Hjortekærhuset blev senere omdøbt til Mandehovedvej og årsagen til dette skal sikkert findes i en hegnsstolpe, som efter sigende havde et udskåret mandehoved på toppen. En kilde angiver at der på stolpen var indskåret de to skovfogders initialer fra henholdsvis Fortunen og Hjortekærshuset, S.S. og G.W., samt årstallet 1836. Stolpen har angiveligt markeret grænsen mellem de to skovfogeders skovparter, men så vidt det fremgår af arkiverne, var Georg Weisler skovfoged i Hjortekærhuset fra 1810 til 1825 og herefter var det Hans Henrik Helgersen. Skovfogeden i Fortunen fra 1826 til 1840 hed Frederik Lohse, mens hans forgænger, så vidt vides, Ole Andersen. Så initialerne stemmer ikke overens med årstal og skovfogednavne. I dag hedder vejen stadig Mandehovedvej og i hegnet omkring haven til Hjortekærshuset står en stolpe med et udskåret mandehoved, der markerer historien om vejens navn. Den nuværende bygning blev bygget efter en brand i 1937 efter tegning af kgl. bygningsinspektør Johannes Magdahl Nielsen og huser Hotel Fortunen. Som et led i Københavns moderne befæstning blev der tæt ved Fortunen i 1891-93 opført et fort, der fik navnet Fortunfortet. Det var aktivt til 1920. Boligområdet Fortunen Området huser en eksklusiv parcelhusbebyggelse, der går fra Dyrehaven i øst mod Hjortekærsvej i vest, afgrænset ved Klampenborgvej syd og Rævehøjvej i nord. Boligbebyggelsen ved Fortunen, er en del af området Whiskybæltet. Eksterne kilder/henvisninger "Dyrehaven" af Torben Christiansen og Peter Lassen, Politikens Forlag, 2005. ISBN 87-567-7250-5 Hotel Fortunens hjemmeside Arkiveret 6. januar 2007 hos Wayback Machine