NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Asperup Kirke

Asperup Kirke er en kirke fra 1100-tallet i landsbyen Asperup, umiddelbart sydvest for Båring på Vestfyn. Kirken var i middelalderen viet til Vor Frue. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre over profileret dobbeltsokkel. Ved en restaurering i 1980'erne fandt man en oprindelig træramme i et romansk vindue, undersøgelser viste at træet stammede fra 1170, man har derfor dateret den romanske kirke til o.1180. Koret har oprindelig haft apsis, som blev nedbrudt i senmiddelalderen, da koret blev forlænget mod øst. I korets sokkel mod nord ses buede sokkelsten fra apsis. Korudvidelsen fik skibets bredde, men det oprindelige kor beholdt sin oprindelige bredde. Den nye østgavl har blændinger og trappegavl. I den oprindelige nordmur spores romanske vinduer. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid af munkesten og genanvendte kvadre, begge bygninger har blændingsprydede trappegavle, tårnet har desuden murblændinger i hele højden. I åbningen mellem våbenhuset og skibet sidder en jernbunden dør, døren er signeret 1513 Anders Smed. Det oprindelige kor og skibet har fået indbygget hvælv i sengotisk tid, korudvidelsen mod øst har ottedelt ribbehvælv. Kalkmalerierne over korbuen er fra 1400-tallet og fremstiller Dommedag, i midten sidder Kristus på regnbuen, fra hans mund udgår sværd og lilje, omkring Kristus står Maria og Johannes Døberen, de øvrige figurer er svære at identificere, muligvis er det Peter bag Maria, den anden figur bag Johannes Døberen er formodentlig Bartholomæus med kniv. Alterbordet har panel med fyldninger udført af Knud Snedker o.1580, tre fyldninger er ægte, resten er eftergjort i nyere tid. Altertavlen i bruskbarok er udført af Anders Mogensen o.1650, i topstykket er indsat et korsfæstelsesrelief, som formodentlig stammer fra en altertavle fra 1589, som har stået i kirken, storfeltets maleri er udført af Sven Havsteen-Mikkelsen i 1974. Prædikestolen fra 1580 er signeret "Knud Snedker Baarger i Melfaar", felternes relieffer er udført af Anders Mortensen i midten af 1600-tallet, rygpanelets malerier er fra 1700-tallet. På skibets nordvæg hænger en krucifiksgruppe udført af Claus Bergs værksted i Odense 1510-20. I kirken ses desuden en Madonnafigur fra 1300-tallet og Anna selv tredje fra sengotisk tid. Den romanske granitfont har cylindrisk kumme med akantusranke, på den firkantede fod ses uhyrer Indtil Kommunalreformen i 2007 lå kirken i Fyns Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Vends Herred (Odense Amt). Eksterne kilder og henvisninger Asperup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Asperup Kirke på KortTilKirken.dk Asperup Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Assendrup

Assendrup er en gammel gård, som nævnes første gang i 1407. Gården ligger i Aversi Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1878 og genopført i 1919-1920 efter en brand i 1919. Assendrup Gods er på 240 hektar. Ejere af Assendrup (1407-1437) Niels Andersen Hak (1437-1450) Anders Nielsen Hak (1450) Karen Andersdatter Hak gift Krummedige (1450-1476) Hartvig Krummedige (1476-1530) Henrik Hartvigsen Krummedige (1530) Sophie Henriksdatter Krummedige gift Bille (1530-1565) Esge Bille (1565) Hilleborg Esgesdatter Bille gift Krafse (1565-1599) Eiler Krafse (1599-1602) Hilleborg Esgedatter Bille gift Krafse (1602-1627) Esge Bille Krafse (1627-1652) Christoffer Gøye (1652-1657) Karen Lange gift Gøye (1657-1664) Axel Juel (1664-1675) Hans Wandel (1675-1679) Slægten Wandel (1679) Niels Eskildsen Lerche (1679-1680) Phillip Fleischer (1680-1681) Marie Magrethe Kieser gift Fleischer (1681-1699) Adam Levin von Knuth (1699-1703) Christian Gyldenløve (1703-1754) Dorothea Krag gift (1) Juel (2) Gyldenløve (3) von Ahlefeldt (1754-1778) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1778-1823) Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1823-1830) Johanne Henriette Valentine Kaas gift (1) Holsten (2) Danneskiold-Samsøe (1830-1869) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1869-1886) Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1886-1909) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1909) Aage Danneskiold-Samsøe (1909-1913) L. F. M. Thye (1913-1935) Christian H. Lemvigh (1935-1939) Slægten Lemvigh (1939-1963) Enke Fru Betty Petersen-Hinrichsen (1963-1965) Slægten Petersen-Hinrichsen (1965-2000) Grut-Hansen Legatstiftelse (2000-2007) Grut-Hansen Legatstiftelse / Søren Ejlekær Nielsen (2007-) Grut-Hansen Legatstiftelse Eksterne henvisninger Assendrup Gods Kilder J. P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug
Assens Miniby

Assens Miniby blev stiftet i 1990, og formålet var at skabe en historisk miniby. Der er på nuværende tidspunkt bygget cirka 60 små minihuse, som er nøjagtige til mindste detalje. Foreningen bag Assens Miniby har deres daglige virke i det gamle Gasværk, Ramsherred 52, 5610 Assens. Referencer Eksterne henvisninger Assens Minibys hjemmeside Arkiveret 16. oktober 2012 hos Wayback Machine
Assens Kirke

For kirken i købstaden Assens på Fyn, se Vor Frue Kirke (Assens). Assens Kirke er beliggende i Assens i Falslev-Vindblæs Sogn. Kirken er bygget som kapel 1923 og anneks kirke til Falslev Kirke fra 1931. Kirken er blevet udvidet i nyere tid. Eksterne kilder og henvisninger Assens Kirke hos KortTilKirken.dk
Asserstrup

Asserstrup er en gammel sædegård omtrent 5 km nord for Nakskov på Lolland, som nævnes første gang i 1350. Hovedbygningen er opført i 1847. Asserstrup Gods er på 292 hektar med Tostrupgård. Nordøst for hovedbygningen, udenfor haven, findes resterne af Asserstrup Voldsted, der er et voldanlæg på ca. 20x20 m, og en højde på omkring 3,5 m. Gården lå i Sandby Sogn, Lollands Nørre Herred, Maribo Amt, Ravnsborg Kommune. Ejere af Asserstrup (1350-1360) Johannes Svinekul (1360-1390) Jacob Pedersen Gjøe (1390-1400) Enke Fru Gjøe gift Bang (1400) Godtfred Bang (1400-1407) Jens Jacobsen Gjøe (1407-1437) Folmer Jacobsen Lunge (1437-1458) Tyge Lunge (1458-1460) Benedix Jepsen / Jens Jepsen (1460-1479) Slægten Lunge (1479-1505) Vincents Iversen Dyre (1505-1552) Niels Vincentsen Dyre (1552-1570) Iver Nielsen Dyre Lange (1570-1606) Knud Venstermand (1606-1640) Jørgen Grubbe (1640-1650) Morten Mormand (1650-1657) Christoffer Steensen (1657-1695) Jochum Frederik Steensen (1695-1696) Johan H. Hofman (1696-1706) Luttemette Peters gift (1) Vinterberg (2) Hofman (1706-1714) Joachim Brockdorff (1714-1728) Ditlev Brockdorff (1728-1744) Schack Brockdorff (1744-1747) Niels Siersted (1747) Peder Hemmingsen Buchalff (1747-1752) Carl Wilhelm Gjedde (1752-1763) Laurids Pedersen Smith (1763) Ida Margrethe Reventlow gift von Knuth (1763-1784) Christian Frederik von Knuth (1784) Adam Christopher von Knuth (1784-1786) Heinrich Bolten (1786) Søren Andersen Dons / Joachim Barner Paasche (1786-1797) Søren Andersen Dons (1797-1803) Claus Seidelin Jensen (1803-1843) Christen Thorsen (1843-1847) Christen Thorsens dødsbo (1847-1888) Gustav Ferdinand Jessen (1888-1904) C.K. Engelsted (1904-1925) Johannes Bentzen (1925-1929) Johannes Bentzens dødsbo (1929-1931) Aage Hackmann (1931-1965) Johannes Bachevold (1965-1984) Erik Bachevold (søn) (1984-2005) Erik Bachevolds Slægtsfond (2005-) Hans-Henrik Jul-Petersen (søsters søn) Referencer Eksterne henvisninger Asserstrup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. februar 2017 hos Wayback Machine Kilder J. P. Trap: Danmark, Kraks Landbrug
Assistens Kirkegård (Lyngby)

Denne side handler om Assistens Kirkegård i Lyngby. For andre kirkegårde med samme navn, se Assistens Kirkegård (flertydig). Lyngby Assistens Kirkegård blev anlagt i 1851 på "Hestebakken" og skulle i sin tid "assistere" Lyngbys gamle kirkegård, der lå rundt om Lyngby Kirke. Kirkegårdens areal var ejet af Postgården (Lyngby Hovedgade 11) og Lyngby Kommune skulle således først købe grunden af daværende postmester Hvidt. På grund af Lyngby Præstegård og Gentofte-Lyngby Hospital kunne man ikke anlægge en direkte vej mellem kirken og den nye kirkegård før 1875. Før da skulle man gå ad Lyngby Hovedgade til "Det Hvide Palæ" og dernæst ned af markvejen "Bag om Byen" (i dag Toftebæksvej). Stien i 1875 går fra Lyngby Kirkestræde mod øst og drejer dernæst vinkelret til højre mod syd hvor den fortsætter i lige linje ind på Assistenskirkegården, hvor den fortsætter som kirkegårdens hovedsti med to sving mod hhv. øst og syd hvorefter den ender ved lågen ud til Toftebæksvej. Da Fæstningskanalen blev anlagt mellem Ermelunden og Lyngby, som en del af Københavns moderne befæstning i 1880'erne blev der bygget en bro der første stien over kanalen. Broen blev stående efter kanalens dræning i 1920 og blev først taget ned i 1980 ifm. en renovering af kanalområdet. Broen skulle derefter være blevet sat op igen, men den blev ved en fejltagelse kørt til skrotning og man anlagde derfor de nutide trapper på begge sider af kanalstien. I dag foregår der ikke længere begravelser på kirkegården, der efter planen nedlægges som begravelsesplads i 2020, hvorefter det er hensigten, at kirkegården skal omdannes til kirkegårdspark som Assistens Kirkegård på Nørrebro. Kirkegårdsmonumenter En stor del af gravstederne tilhører gamle håndværkerslægter i Lyngby, men også offentlige personer der har præget både det lokale og nationale liv i 1800- og starten af 1900-tallet. Kendte personer begravet på Lyngby Assistens Kirkegård Henrik Cavling Viggo Cavling Hartvig Frisch Martin Kaalund-Jørgensen Thomas Lange Gyrithe Lemche Just Sondrup Peter Liep Eksterne kilder/henvisninger Jeppe Tønsberg (2008). Lyngby-Bogen 2008. Kongens Lyngby: Historisk-topografisk Selskab for Lyngby-Taarbæk Kommune. ISBN 978-87-87298-40-7 Kirkegårde Arkiveret 16. juni 2008 hos Wayback Machine – Lyngby-Taarbæk Kommune Assistens Kirkegård på gravsted.dk
Assistens Kirkegård (Svendborg)

Assistens Kirkegård er en kirkegård beliggende i Svendborg. Den blev indviet i 1821. Dengang erstattede den to mindre kirkegårde ved Vor Frue Kirke og Sct. Nicolaj Kirke, som begge lå i den ældste del af Svendborg. Assistens Kirkegård er udvidet af flere gange og udgør i dag et areal på fem hektar. Her er både traditionelle gravsteder og urnegravsteder samt en fællesplæne. Derudover findes en urnelund, et columbarium og en børneplæne. Området har karakter som park med gamle træer, alléer og haveanlæg. Svendborgs ældste kirkegård rummer flere historiske anlæg. Her er grave og et mindesmærke for faldne danske soldater i krigene 1848-50 og 1864. På kirkegården er der også begravet ni personer fra Royal Air Force. De stammer fra to fly, et Lancaster ND365 og et MG-L, der blev skudt ned i 1944. Der er derudover grave for store personligheder som eksempelvis forfatteren Johannes Jørgensen. I 1896 indviedes kapellet, tegnet af Kristoffer Varming og Johannes Magdahl Nielsen, på kirkegården. Det første krematorium blev taget i brug i 1932. Kirkegården drives af Svendborg Kirkegårde sammen med Fredens Kirkegård og Sct. Jørgens Kirkegård i Svendborg. Kendte begravet på kirkegården Jacques Pierre Devantier A.L.H. Elmquist John Eriksen Johannes Jørgensen Bjørn Uglebjerg Theobald Weber Eksterne henvisninger Svendborg Kirkegårde om Assistens Kirkegård Arkiveret 17. marts 2013 hos Wayback Machine Reference
Assurandørernes Hus

Assurandørernes Hus, også kaldet Forsikringens Hus, er en bygning, der ligger på Amaliegade 10 i i Frederiksstaden i København. Bygningen er opført for Assurandør-Societetet i 1960 og tegnet af arkitekterne Ejner Graae og Henning Helger. Tidligere lå teatret Casino på stedet.
Astrup (Grinderslev Sogn)

For alternative betydninger, se Astrup. (Se også artikler, som begynder med Astrup) Astrup er en gammel hovedgård i Grinderslev Sogn, Salling, Nørre Herred, nordøst for Skive. Den tilhørte i midten af 1400-tallet Juul'erne (med stjernen i våbnet), senere Friis'erne. Claus Reventlow havde den fra 1735 indtil 1749, hvor han solgte den til Peder Malling (fader til statsministeren Ove Malling), men solgtes atter 1766. Hovedbygningen (1773) og den toetages pavillonbygning mod øst (1786) samt hegnsmur og småhuse (ca. 1800) er fredet. Tobaksfabrikant Thomas Funder købte Astrup i 1840. Fredningen blev gennemført 1918 og udvidet 1964. Eksterne henvisninger Astrup (Grinderslev Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning Arkiveret 11. august 2016 hos Wayback Machine Referencer
Astrup (Bjergsted Sogn)

For alternative betydninger, se Astrup. (Se også artikler, som begynder med Astrup) Astrup Gods er et gods umiddelbart vest for Skarre Sø ved Jyderup, Kalundborg Kommune. Det har også heddet Skarsholm og kan føres tilbage til omkring 1240. I 1952 købte firmaet Poul Bergsøe & Søn godset. Senere blev godset opkøbt af Henrik Schrøder som er en af arvingerne af Radiometer Copenhagen. Ejere af Astrupgaard (1670-1683) Vilhelm Gyldenkrone (1683-1699) Arvinger efter Vilhelm Gyldenkrone (1699- ) Severin Rasmussen ( -1705) Peder Lauritzen (1703-1722) Carl Ahlefeldt (1722-1724) Grevinde Walter (1724-1729) Christoffer Watkinson (1729-1742) John Thornton (1742-1757) Christian Lerche (1757-1766) Amalie M.C. Leiningen-Westerburg, gift Lerche (1766-1804) Georg Flemming Lerche (1804-1852) Christian Cornelius Lerche (1857-1881) F.Fr. Lerche (1881-1895) Vilhelm C.M. Lerche (1895-1907) Gustav Lerche (1907-1910) Christian Cornelius Lubbi Lerche (1910-1917) Christian Lotzbeck (1917-1934) Jens Schou (1934-1952) E. Gammeltoft-Schougaard (1952-1985) Poul Bergsøe & søn (1985-2022) Henrik Schrøder (2022-) Anne Kirstine Schrøder Hart-Hansen Se også Skarsholm
Astrup Kirke (Aarhus Kommune)

For alternative betydninger, se Astrup Kirke. (Se også artikler, som begynder med Astrup Kirke) Astrup Kirke ligger på en bakke øst for Solbjerg i Astrup Sogn i Ning Herred (Århus Stift). Galleri Eksterne kilder og henvisninger Astrup Kirke Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Astrup Kirke hos KortTilKirken.dk Astrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
Auderødlejren

Auderødlejren er en tidligere kaserne nær Frederiksværk. Den ligger ved landsbyen Auderød på halvøen Arrenæs i Arresø. Søværnets Grundskole (oprindeligt Søværnets Eksercerskole) har haft til huse på kasernen indtil dennes lukning ved udgangen af 2007. Nu er skolen slået sammen med Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole i Frederikshavn og hedder Søværnets Sergent- og Grundskole. Naturlejren Auderød er lokaliseret på den tidligere militærlejr, Auderødlejren. I mange år fungerede stedet som træningslejr for det danske forsvar, der lukkede og slukkede Auderødlejren i 2008. Sidenhen har dele af lejren været anvendt som asylcenter. Stedet står mange steder som den dag militæret forlod det – med indtørret kaffe i kaffekopperne, telexstrimler i sækkevis, støvede telefonbøger og ting og sager i massevis.
Aunsbjerg

Aunsbjerg eller Avnsbjerg er en herregård i Sjørslev Sogn i Silkeborg Kommune. Gårdens tilliggender udgør 304 ha agerjord, 25 ha eng, 150 ha skov, 7 ha park og 8 huse. Hovedbygningen rummer rester af et større trefløjet anlæg fra 1500-tallet, som engang i 1700-tallet blev kraftigt reduceret. Den nuværende vestfløj i bindingsværk er opført på kælderen af Mogens Gøyes gamle hus ved genanvendelse af gamle materialer fra denne bygning. En ny nordfløj i munkesten opførtes 1917-18 af arkitekterne C.M. Smidt og Harald Lønborg-Jensen. Gården er især kendt for at digteren Steen Steensen Blicher tilbragte nogen tid der i sin barndom. Gården var ejet af hans grandonkel, Steen de Steensen. Novellen "Skytten på Aunsbjerg" er inspireret af hans ophold der. Se også: Viggo Bøegh Nielsens: “Historiske steder på Kjellerupegnen”. Aunsbjerg trinbræt Rødkjærsbro-Kjellerup Banen (1912-68) – fra 1924 Silkeborg-Kjellerup-Rødkærsbro Jernbane – gik i den vestlige kant af Bakkeskov syd for Sjørslevvej. Nord for vejen lå Aunsbjerg trinbræt med et muret venteskur knap 1 km øst for herregården. Ejere af Aunsbjerg Referencer
Aurehøj Gymnasium

Aurehøj Gymnasium (Tidligere Aurehøj Amtsgymnasium og Aurehøj Statsgymnasium) er et gymnasium, der ligger i Gentofte, nord for København. Gymnasiet er kendt for sit alsidige musikliv. Historie Skolen opstod som en privat pigeskole, Ingeborg Helms' Skole, i 1906. Et godt ry gjorde, at skolen hurtigt fik flere elever, og allerede i 1908 åbnede skolen sit eget skolehus på Gersonsvej i Hellerup, tegnet af arkitekt Christen Larsen (siden overtaget af Gunnar Jørgensens Skole og nedrevet). I 1919 blev skolen imidlertid statsskole og skiftede navn til Aurehøj, efter en nærliggende høj. I 1944 tvang den trange plads dog skolen til at flytte til dens nuværende placering i Gentofte. Den tidligere Gentofte Skole, opført 1904-06 af Andreas Thejll og udvidet 1919, blev overtaget til formålet, og anlægget blev i tiden 1941-44 udbygget. I 1986 overtog Københavns Amt gymnasiet, men gymnasiereformen af 2004 betyder, at skolen er blevet selvejende. Skolens tidligere rektor, Marianne Zibrandtsen, er bl.a. kendt for sit arbejde i Gymnasieskolernes Rektorforening, hvor hun bl.a. markerede sig i forbindelse med gymnasiereformen af 2004. I forbindelse med Venstre-regeringens nedskæringer på gymnasieområdet i 2015-16 trådte Aurehøjs Elevråd i karakter. Skolens elever nedlagde undervisningen flere gange i protest mod regeringens sparelinje. Referencer Eksterne henvisninger Aurehøjs hjemmeside Arkiveret 9. januar 2006 hos Wayback Machine
Ausumgård

Ausumgård eller Avsumgård er en hovedgård mellem Holstebro og Struer. Den ligger i Vejrum Sogn, Hjerm Herred, Ringkøbing Amt. Jordtilliggendet er på 277 ha., hvoraf 31 ha. er skov. Hovedbygningen er opført ca. 1777. Ausumgård nævnes første gang som bondegård i 1476. I 1554 overdrog Mogens Munk, der også ejede Volstrup, Ausumgård til elskerinden Marine Jensdatter og de to døtre, han havde med hende. I 1600-tallet blev Ausumgård lagt ind under Quistrup som ladegård. I 1709 købte Jens Jermiin, præst i Hjerm, Ausumgård. Præsten ejede i forvejen en del jord, og fra den 1. januar 1710 blev Ausumgård nævnt som komplet sædegård. Jens Jermin døde i 1742, hvorefter hans søn Thomas Just Jermiin efterfulgte faderen som både godsejer, præst og provst. Han blev adlet i 1750. Det trefløjede ladegårdsanlæg, den trefløjede hovedbygning og det store haveanlæg udgør et storstilet herregårdsanlæg, der stort set har stået uforandret siden. Ladegården blev fornyet i 1901, hvor gennemkørselsporten med tårn blev opført. I 1942 gik Ausumgård ud af Jermiin-slægtens eje, da den blev købt af Ivar og Knud Lundgaard. Ausumgård ejes i dag af fru Kirsten Lundgaard-Karlshøj, Kristian Lundgaard-Karlshøj og Maria Lundgaard-Karlshøj. Gården udfører bl.a anderledes metoder i landbruget. Henvisning Om Ausumgaards historie Arkiveret 5. marts 2016 hos Wayback Machine Referencer
Avedøre Kirke

Avedøre Kirke er en kirke beliggende på Tredrejerporten 6, Hvidovre, i Avedøre Sogn, Helsingør Stift. Den er tegnet af arkitekten Palle Rydahl Drost (Hoff & Windinge) og opført i 1977. Kirken ligger i den vestlige ende af stationsbyen Avedøre. Den har murede flader af rødbrune teglsten med små vinduesåbninger og adskiller sig dermed fra den omkringliggende betonbebyggelse. Kirkeanlægget består af forskellige bygninger, der alle har et tagfald ind mod gårdhaven. Mod vest ligger kirkerummet og menighedssalen. Mod øst ligger to konfirmandlokaler under hvilke der er indrettet to ungdomslokaler. Mod nord ligger et kapel og et mindre mødelokale. I sydfløjen ligger en pejsestue og kontorer. Mellem sydfløjen og kirkerummet står tårnet, der er en jernbetonkonstruktion med en skalmur. Kirkerummet er kvadratisk og har rødbrune keramiske fliser som gulvbelægning. Bænkene i rummet er indrettet i en u-form omkring et alterbord, der også er i en u-form. Ved en foldevæg kan menighedssalen tilsluttes, hvorved antallet af faste siddepladser øges fra 200 til 300. Kirkerummet har et alterbord, en prædikestol, kirkestole og et orgel med 19 stemmer, udført af Frobenius Orgelbyggeri, der alle står i blank fyr. Derudover er der en døbefont, lavet med brunglaseret stentøj, udført af Allan Schmidt. Bag alteret hænger et vævet billedtæppe, med motiv fra den første pinsedag, udført af Ulrich og Mette Lise Rössing. Præstetavle Eksterne kilder og henvisninger Avedøre Kirke hos KortTilKirken.dk Referencer
Avernakø Kirke

Avernakø Kirke er en kirke i Avernakø Sogn, Fåborg Provsti (Fyens Stift). Den ligger på øen Avernakø, ca. 8 km syd for Faaborg. Avernakø Sogn blev oprettet i 1536 som det første nye sogn efter Reformationen med kongebrev fra Christian 3. af 31. oktober 1536, der gav tilladelse til, at Avernakø blev egen menighed med egen kirke og præst. Kirken blev indviet i 1542, og var oprindelig et bindingsværkshus af munkesten og marksten. I 1631 til ca. 1670 blev der foretaget en større ombygning af kirken, og i 1876 fik kirken sin nuværende form med klokketårn. I 1913 overgik kirken fra Hvidkilde til Avernakø menighed. To malmstager på alteret er de ældste genstande, der stod i den oprindelige trækirke. Maleriet på altertavlen er en kopi af Tizianos Skattens Mønt. Den alsiske lokalhistoriker Christian Knudsen var præst ved kirken fra 1871 til 1900. Hans portræt hænger i kirken. Noter Eksterne kilder og henvisninger "Danmarks første reformationskirke" Arkiveret 20. juli 2011 hos Wayback Machine fra Avernak.dk med kongebrevet på tillempet nudansk Tegninger Arkiveret 26. februar 2005 hos Wayback Machine af de forskellige kirker Avenakø Kirke hos KortTilKirken.dk
Aversi Kirke

Aversi Kirke ligger i landsbyen Aversi ca. 11 km S for Ringsted (Region Sjælland). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Storstrøms Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Tybjerg Herred (Præstø Amt). Kirken nævnes i skriftlige kilder fra o.1370, men der findes ikke spor efter en romansk kirke i murværket. Den nuværende kirke består af kor og skib opført i gotisk tid samt tårn, våbenhus og sakristi mod nord opført i sengotisk tid, alt i munkesten. Koret hviler på en dobbelt skråkantsokkel og har mod nord en savskiftegesims bag sakristiet, i korets østgavl anes en tilmuret vindues-tregruppe, taggavlen er fornyet i 1876-77. Fra tårnets mellemstokværk kan man se den oprindelige vestgavls blændingsdekoration. I våbenhuset er opstillet gravsten over præsten Wellas Mogensøn (død 1618) og præsten Søren Rasmussen Lund (død 1690). Korets hvælv er formodentlig oprindeligt, skibets hvælv er fornyet. Altertavlen er opstillet i 1840 men indeholder ældre dele fra 1720, Gethsemane-gruppen er en efterligning af altertavlen i Vor Frelser kirke i København. Prædikestolen er udført på Abel Schrøders værksted 1625-30, på hjørnerne ses dydehermer, i felterne ses Kristus og de fire evangelister. Prædikestolen bærer våben for Eske Krafse og Pernille Banner. I skibet er opstillet et epitafium over Eggert Christopher Tryde (død 1789) og familie. I koret er opstillet en gravsten med anevåben over Eske Krafse (død 1627) og Pernille Banner samt sønnen Eiler (død 1618), desuden ses en gravsten med våben over Henrik Krafse (død 1562) udført på Hans Malers værksted i Roskilde. Den romanske granitfont er en monolit, under mundingsranden ses en tovsnoning og derunder cirkler, der mødes i et kors, derunder ses en omløbende stav krydset af fire lodrette stave, hulningen er ret lille, så muligvis er der tale om et vievandskar. Eksterne kilder og henvisninger Aversi Kirke på gravstenogepitafier.dk Aversi Kirke Arkiveret 30. januar 2011 hos Wayback Machine på nordenskirker.dk Aversi Kirke på KortTilKirken.dk Aversi Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Avnøgård

Avnøgård (tidligere stavet Agnø) er en hovedgård i Køng Sogn i det tidligere Hammer Herred Præstø Amt, nu i Vordingborg Kommune, beliggende ved halvøen Avnø, syd for Næstved. Den var en af de 12 hovedgårde, hvori Vordingborg Rytterdistrikt deltes ved auktionen 1774. Avnø købtes af baron Reinhard Iselin og oprettedes 1781 tillige med Rosenfeldt til et stamhus, der dog allerede 1803 blev erstattet af en fideikommiskapital.