NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aarhus Valgmenighed

Aarhus Valgmenighed (ÅVM) blev dannet i 1990 som en valgmenighed i den danske folkekirke. I foråret 2005 kunne Aarhus Valgmenighed indvie sin egen kirkebygning i Åbyhøj (Mjølnersvej 6, 8230 Åbyhøj) med kirkesal, møderum, præstekontorer og sekretariat. I sommeren 2017 havde kirken fernisering på maleriet, Den Store Fortælling, af kunstneren Arne Haugen Sørensen. Maleriet er Haugen Sørensens hidtil største maleri og måler mere end 3 m × 10 m. Maleriet viser flere af de bibelske fortællinger, blandt andet Jesu fødsel samt korsfæstelse. Nationale netværk Menigheden har siden starten plantet flere menigheder, bl.a. Byens Valgmenighed i København, og i 2008 dannede Aarhus Valgmenighed et landsdækkende netværk kaldet Kirke Planter Netværk. Netværket sætter fokus omkring udvikling og etablering af nye menigheder. Kirken er også selv en del af netværket DanskOase, som arbejder med fornyelse i folkekirken. Medarbejdere Menigheden har cirka 10 ansatte, herunder tre præster: Cand. Theol. Anders Michael Hansen, valgmenighedspræst Cand. Theol. Keld Dahlmann, international præst Cand. Theol. Hans-Christian Vindum Pettersson, studenterpræst Ekstern henvisninger Aarhus Valgmenigheds hjemmeside Kirke Planter Netværk Arkiveret 29. oktober 2020 hos Wayback Machine Kilder
Aars Church

Aars Church (Danish: Aars Kirke) is a Lutheran church in Aars, Vesthimmerland Municipality, North Denmark Region, Denmark. History and description The original church on the site, the church of the mediaeval Aars parish, was a Romanesque granite building dating from the first half of the 13th century. By the 20th century the town of Aars which had grown up round it was much larger and it was necessary to expand it. In 1921, it was enlarged and extensively re-built on a cruciform plan; the re-build included the construction of a new nave. At the same time it was painted white. The baptismal font was made by Christian Andersen in 1937 from a re-cycled steam roller; it includes the symbols of the four evangelists. The church also contains a large 18th-century crucifix and an altarpiece by Rudolf Petersen dated 1923 representing the Lord's Supper. The top of the communion table is a tombstone of blue slate. The churchyard contains a runestone. References External links Aars Church website (in Danish)
Aarup Mølle

Aarup Mølle er en hollandsk vindmølle der ligger i Aarup på Fyn. Den blev oprindelig opført på en nærliggende lokalitet, Rokkebjerg i 1875 og flyttet til sin nuværende placering i 1894. Møllen var i brug indtil 1960. I forbindelse med møllen lå der tidligere en bygning der fungerede som bageri. Bageriet fortsatte en tid efter mølleriet stoppede, men i dag eksisterer bygningen ikke mere. Møllen havde brødudsalg i de omkringliggende landsbyer, bl.a. Hjerup og Ørsbjerg. Der blev ugentligt kørt brød ud fra møllebageriet. Møllen malede desuden mel til bl.a. bageren i Aarup. Den er blevet restaureret løbende siden 1990'erne, fortrinsvis for private midler og tilskud fra fonde. Referencer Aarup Mølles Hjememside Arkiveret 7. maj 2021 hos Wayback Machine
Aastrup (Soderup Sogn)

For alternative betydninger, se Åstrup. (Se også artikler, som begynder med Åstrup) Aastrup i Soderup Sogn (med store dele i Kirke Saaby Sogn), er en herregård mellem Tølløse og Kirke Hvalsø, der drives af Det Grevelige Dannemandske Stift under navnet Aastrup Kloster. Det er beliggende i Elverdamsdalen og har tidligere ejet den nu fredede Tadre Mølle. Historie Aastrup omtales først i midten af det 16. århundrede som Erik Krabbes ejendom. Frem til 1664 tilhørte godset forskellige adelsfamilier, men her overgik det til ikke-adelige personer. I 1842 blev det købt af Frederik 6.'s søn Frederik Vilhelm Dannemand. Han udbyggede Aastrup kraftigt og besluttede, at herregården skulle overgå til en stiftelse, da han ikke havde nogen børn. Derfor oprettede han i 1857 "Det Grevelige Dannemandske Stift Aastrup", der skulle fungere som jomfrukloster – dvs. som bolig for ugifte kvinder af Dannemands slægt. Således blev herregården i 1886 ved Dannemands død jomfrukloster, og var det frem til en ændring af stiftelsens fundats i 1988. Bygningerne er i dag fredede. Aastrup Gods er på 688 hektar med Nyrupgård Ejere af Aastrup (1550-1610) Erik Krabbe (1610-1641) Enevold Kruse (1641-1664) Jørgen Seefeld (1664) M. Friis (1664-1685) Peder Lauridsen Scavenius (1685-1714) Niels Benzon (1714-1731) Gregers Juel (1731-1736) Peder Juel (1736-1743) Just Valentin Eichel (1743-1744) Elisabeth Hedevig Eichel (1744-1765) Caspar Christopher Bartholin (1765-1799) Johan Bartholin-Eichel (1748-1799) (1799-1803) Johan Bartholin-Eichel (1780-1819) (1803-1810) Christian von Schmidten (1810-1812) Hans Peter Kofoed (1812-1838) Marie Kofoed (1838-1842) Siegfred Raben (1842-1886) Frederik Wilhelm Dannemand (1884-1890) Frederik Brockdorff (købet siden erklæret ugyldigt) (1890- ) Det Grevelige Dannemandske Stift (Aastrup Kloster)
Abild Kirke

For alternative betydninger, se Abild (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Abild) Abild Kirke er en kirke fra ca. 1200 i den lille by Abild nord for Tønder. Skibet blev dog nedrevet i 1709 og derefter genopbygget. Referencer Eksterne henvisninger Byggeår for kirker Arkiveret 14. august 2009 hos Wayback Machine Abild Kirke hos KortTilKirken.dk Abild Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Kerk van Abild

De Kerk van Abild (Deens: Kirke Abild) is een kerkgebouw van de Deense Volkskerk aan de westkant van het dorp Abild, circa 5 kilometer ten noorden van Tønder. Het kerkgebouw stamt oorspronkelijk uit circa 1200, echter het kerkschip werd in 1709 afgebroken om vervolgens te worden herbouwd. Bouwgeschiedenis Het kerkschip en het koor van het witgekalkte kerkgebouw werd rond 1200 gebouwd. In 1709 werd het schip gesloopt en herbouwd. Als gevolg van deze herbouw zijn er geen fresco's in de kerk te zien. De toren is uit 1749, hetgeen de muurankers onder het zadeldak bevestigen. De toegang tot de kerk werd in 1886 verplaatst van het schip naar de torenruimte. Sinds 1860 wordt het dorp door de weg Tønder-Ribe doorsneden. De tegenwoordig drukke A11 zorgt voor een enigszins geïsoleerde ligging van het kerkgebouw ten opzichte van het grootste deel van het dorp, dat oostelijk van de weg is gelegen. De kerk biedt plaats aan circa 300 gelovigen. Interieur Het altaarstuk is een laatgotische kast met houtsnijwerk uit circa 1500. In het midden bevindt zich een genadestoel met (vanuit het perspectief van de kijker) links een beeld van Maria met Kind en rechts de oorspronkelijke kerkpatroon Sint-Nicolaas. In de beide vleugels staan de beelden van de apostelen met hun attributen opgesteld. Het processiekruis dat voor de restauratie als altaarkruis diende heeft nu een plaats bij het doopvont aan de noordelijke muur. De preekstoel is uit 1585, maar werd later herhaaldelijk veranderd. Vanaf 1886 bevond de preekstoel zich tot de hereniging in 1920 in een museum te Kiel. Daarna verbleef de preekstoel in het museum van Tønder en ten slotte werd de preekstoel in 1931 in de kerk teruggeplaatst. Boven het granieten doopvont uit de romaanse tijd hangt een houten deksel uit 1692 met een voorstelling van Johannes die Jezus doopt. Het orgel werd in 1873 door Marcussen & Søn uit 1873 en werd in 2001 gerenoveerd. Externe link (da) Website van de Kerk van Abild
Abildgårdskolen

Abilgårsskolen er en skole i Frederikshavn nordby. Skolen er delt op i 5 klynger: Gul: Børnehaveklassen 0.A og 1.-3. klasse A og en del af Abilgård SFO. Grøn: Børnehaveklassen 0.B og 1.-3. klasse B og en del af Abilgård SFO. Blå: Børnehaven og de 5 specialklasser. Lilla: Mellemtrinet: 4.-6. klasse A og B. Rød: Udskolingen: 7.-9. klasse A og B. Skolen har desuden 4 DAMP-klasser og tandlægen. Skolen har i alt ca. 450 elever. Eksterne henvisninger Abilgårdskolens hjemmeside Arkiveret 28. november 2010 hos Wayback Machine
Absalon's Church

Absalon's Church (Danish: Absalons Kirke) is a defunct church in the Absalons Sogn of Copenhagen, Denmark. It was begun in 1926 to designs by Arthur Wittmaack and Vilhelm Hvalsøe. It opened on 2 September 1934. It is named after bishop Absalon. In 2013 Absalon's Church was one of the six churches in Copenhagen to be closed by the Ministry of Culture of Denmark, however, it was bought by Danish entrepreneur Lennart Lajboschitz for 10 million Danish krone and transformed into a community house (folkehuset) that houses a bar and organizes various activities, including an evening dinner. References
Addit

Addit er en lille landsby i Østjylland beliggende i Sønder Vissing Sogn. Den ligger i Region Midtjylland og hører under Horsens Kommune. Den eneste industri i området er udvinding af kvartssand i nærheden af Addit. Addit ligger ved landevejen mellem Silkeborg (17 kiometer) og Horsens (28 kilometer) nær store skove og Salten Langsø. Eksterne henvisninger Gamle fotos fra Addit by
Addithus

Addithus er oprettet i 1828 af Rasmus Secher til Mattrup Gods. Addithus er nu avlsgård under Løndal Gods. Gården ligger i Sønder Vissing Sogn, Tyrsting Herred, Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1894-1896 af den senere landbrugsminister Knud Sehested (1850-1909). Hovedbygningen er opført som et tårnprydet dobbelthus i to etager med opfindsomme bygningsdetaljer Ejere af Addithus (1828-1835) Rasmus Secher (1835-1870) Dines Pontoppidan Møller (1870) Enkefru Christiane Møller (1870-1882) Niels Frederik Bernhard Sehested (1882-1884) Charlotte Christine Linde gift Sehested (1884-1909) Knud Nielsen Sehested (1909-1941) Ellen Sophie Magdalene Bech gift Sehested (1941-1954) Jørgen Knudsen Sehested (1954) Niels Peter Arnstedt (1954-1970) Carl Christian Johan Arnstedt (1970-1994) Peter Michael Christian Arnstedt (1994-1997) A/S Potagua (1997-) Lars Kolind / Vibeke Riemer Ekstern henvisning Hjemmesiden Løndal Arkiveret 2. maj 2017 hos Wayback Machine
Adsbøl Kirke

Adsbøl kirke er en kirke i landsbyen Adsbøl nord for Nybøl Nor. Den er fra 1200-tallet og har gennemgået flere ombygninger op gennem tiderne og senest restaureret i 1998. Den hvidkalkede kirke består af et romansk kor og et skib med gotisk vestforlængelse. I 1926 opførtes ved skibets vestgavl et klokkehus i træ. Kirken har 3 klokker; en middelalderlig messeklokke og en stor klokke fra 1503. Adsbøl har fælles menighedsråd med Gråsten og deler præst med Gråsten og Kværs. Adsbøl kirkegård var fælles for både Adsbøl og Gråsten indtil 1940 hvor Gråsten fik sin egen kirkegård. 1879 blev kirkegården ved Adsbøl kirke for lille og i 1879 blev kirkegården nord for landevejen indrettet. På begge kirkegårde er der både kiste- og urnegravsteder. På kirkegården ved kirken er der krigergrave fra begge de slesvigske krige, hvor både danske og tyske soldater hviler. Et mindesmærke har på kobberplader navnene på sognets faldne i første verdenskrig. Kirkens inventar 1856 fik kirken som som erstatning for den tidligere altertavle et alterbillede der forestillede "Kristus og den kananæiske kvinde" Billedet blev 1926 udskiftet med en kopi udført af Ernst Laddey i 1885 forestillende "Fra Bartholemæus korsnedtagelse". Alterstagerne er sengotisk arbejde. De er nævnt i kirkeinventarium fra 1589. Glasmosaiken i koret fungerer indefra som en anderledes altertavle. Døbefonten fra 1924 er udført i sandsten af billedhuggeren M.H. Ploug. Den nuværende prædikestol fra 1698 blev flyttet i 1884. Alterkalken er stykket sammen af et bæger fra ca. 1700 og en fod, dateret 1829. Orgelet med 6 stemmer fra 1965, er bygget af Brdr. Bruhn og erstattede et orgel fra 1898. 1997 blev prædikestolen flyttet tilbage til sin oprindelige plads, og fik ny trappe. Kirken fik nyt alter og østvinduet genåbnet. Alterbilledet fra 1856 hænger i kirken. Der kom nyt teglgulv samt trægulve under bænkene. Gravstenen, som blev fundet under gulvet i 1925-26 blev flyttet til våbenhuset, så den kan ses. Desuden fik kirken nyt sakristi og nye lysekroner. Kirkeskibet "Christina Dorothea" er en model af et én-mastet skib (en slup) af samme navn, der som toldkrydser sejlede på Flensborg Fjord. Ved en gudstjeneste i 1961 blev skibet båret ind og ophængt. Kirkens historie Kirken blev beskadiget under svenskekrigen i 1658-59, men man fik hurtigt gjort kirken anvendelig igen. 1768 blev kirken endelig sat i gennemgribende i stand, med blandt andet et nyt tag. 1798 blev der igen foretaget betydelige reparationsarbejder. 1925-26 blev korgulvet sænket, og under gulvet i skibet fandt man en gravplads. Desuden fandtes en del gamle kalkmalerier, som det desværre ikke var muligt at restaurere. Kirkens gulv blev belagt med bornholmske kliker. Alterbord, alterskranke, orgel og lysekroner blev fornyet. En mindre sengotisk klokke måtte under første 1. verdenskrig afleveres til omsmeltning til brug for den tyske krigsindustri. Som erstatning herfor modtog kirken en "Genforeningsklokke". Messeklokken hænger i dag i våbenhuset. Galleri Referencer Eksterne henvisninger Adsbøl Kirke Adsbøl Kirke hos KortTilKirken.dk Adsbøl Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Adventkirken Ebenezer

Adventkirken Ebenezer, Suomisvej 5 (tidl. Margrethevej) på Frederiksberg, er en kirke, der tilhører Syvende Dags Adventistkirken. Bygningen huser menighederne Adventistkirken København og Cafékirken. Bygningen, i røde mursten, 3 etager og i historicistisk stil, er opført 1895-96 for ca. 75.000 kr (1900-kroner) ved arkitekt D.W. Leerbeck og indeholder bl.a. en stor og en mindre sal, nogle lejligheder, tidligere også skole og forlag. Kirkesalen er i 2000'erne renoveret med nyt interiør og caféborde. Kilder Adventkirken Ebenezer i J.P. Trap: Kongeriget Danmark, udarbejdet af H. Weitemeyer (3. udgave, 1. bind, 1906) Adventistkirken Københavns hjemmeside Arkiveret 13. februar 2012 hos Wayback Machine Cafékirkens hjemmeside
Adventskirken

Adventskirken, også kendt som Ungdommens Kirke, er en kirke i den danske folkekirke, som ligger på hjørnet af Jyllingevej og Sallingvej i Vanløse. Historie Kirken blev opført efter en arkitektkonkurrence udskrevet af Kirkefondet i 1940. Kirkens arkitekt var kongelig bygningsinspektør Erik Møller. Kirken blev rejst af Kirkefondet for midler indsamlet blandt kristne ungdomskorps og foreninger i Danmark. Bygningen stod færdig i 1944. Kirkebygningen Kirken har mønstermurede facader bestående af røde mursten samt rudeformet mønstermuring på med lysere sten på de vinduesløse langsidder. På sydsiden er ligger indgangen, som er en bred fladbuet portal omgivet af små korsformede lysglugger. Tårnet er bygget i en H-form og fungerer som en åben klokkestol. Det er hvidkalket og anbragt asymmetrisk i forhold til kirkebygningen. Kirkerummet, der ligeledes er hvidkalket, har en åben tagstol med hvidmalede trædragere. Kirkens skib og kor er samlet i ét stort, næsten kvadratisk rum, hvor der er en tæt forbindelse mellem præsten og menigheden. I den vestlige side er der to store vinduer med glas. Den østlige side af rummet er en foldevæg, der giver forbindelse til den tilstødende menighedssal. Herved kan de 285 pladser øges til op mod 500. Alterbordet, placeret i nordenden, er af lys kalksten og er hævet to trin over klinkegulvet foran det. Over alteret hænger et kors af ubehandlet eg. Prædikestolen er ligeledes af ubehandlet eg, mens døbefonten er af Fakse-marmor. Orgelet, der har 22 stemmer, er fra 1957 og er bygget af Theodor Frobenius. Referencer Eksterne kilder og henvisninger Adventskirken hos KortTilKirken.dk
Adventskirken

Die Adventskirche (dänisch Adventskirken), auch Kirche der Jugend (dänisch Ungdommens Kirke) genannt, ist eine Kirche der Dänischen Volkskirche. Sie liegt an der Ecke Jyllingevej/Sallingvej im Kopenhagener Stadtteil Vanløse. Geschichte 1938 schlug der Kirkefondet (Kirchenstiftung) vor, dass die christliche Kopenhagener Jugend eine Kirche bauen sollte. Das Bauprojekt hieß „Kirche der Jugend“; später wurde die Kirche zu Adventskirche umbenannt. Die Kirche wurde nach einem Architekturwettbewerb gebaut, den die Kirchenstiftung 1940 ausgeschrieben hatte. Der Architekt der Kirche war der königliche Bauinspektor Erik Møller. Die Kirche wurde von der Kirchenstiftung mit Geldern gebaut, die von christlichen Jugendkorps und Vereinen in Dänemark gesammelt wurden. Der Bau wurde 1944 fertiggestellt. 1991 erhielt die Adventskirche eine Turmuhr, die ebenfalls von dem Architekten Erik Møller entworfen wurde. Im Jahr 2009 entwarf die Architektengruppe Regnbuen einen einstöckigen Anbau von 312 m 2 {\displaystyle ^{2}} und einen 24 m 2 {\displaystyle ^{2}} großen Fahrrad- und Abfallschuppen. Beschreibung Die Fassade der Kirche zeigt an den fensterlosen Längsseiten ein Rautenmuster aus hell- und dunkelroten Ziegeln, wobei die helleren Steine die Ränder der Rauten bilden. An der Südseite befindet sich der Eingang, ein breites Flachbogenportal, das von kleinen kreuzförmigen Oberlichtern umgeben ist. Der H-förmige Turm als offener Glockenturm ist weiß getüncht und asymmetrisch zum Kirchengebäude angeordnet. Der ebenfalls weiß getünchte Chor hat einen offenen Dachstuhl mit weiß gestrichenen Holzbalken. Schiff und Chor sind zu einem großen, fast quadratischen Raum zusammengefasst. An der Westseite befinden sich zwei große verglaste Fenster. An der Ostseite des Raumes befindet sich eine Faltwand, die eine Verbindung zum angrenzenden Gemeindesaal herstellt. Dadurch können die 285 Sitzplätze auf bis zu 500 erweitert werden. Inventar Der Altartisch an der Nordseite besteht aus hellem Kalkstein und erhebt sich zwei Stufen über den Fliesenboden davor, als Altarornament dient zum Teil eine große Holzkreuz aus unbehandelter Eiche an der Wand, teils zwei flankierende Gemälde von Elle-Mie Ejdrup Hansen aus dem Jahr 2000. Die Kanzel ist ebenfalls aus unbehandelter Eiche, das Taufbecken aus Faxe-Marmor. Große Teile des übrigen Inventars stammen aus dem Jahr 2004 von der Künstlerin Susanne Te-shu Chang, einschließlich der Kanzel, Reliefs und Kreuzen. Die Orgel mit 22 Registern stammt aus dem Jahr 1957 und wurde von Theodor Frobenius erbaut. Pfarrer der Kirche In den ersten beiden Jahren des Bestehens der Kirche hatte sie nur einen Pfarrer, aber 1942 wurde ein weiterer Pfarrer eingestellt und seitdem hat die Adventskirche zwei Pfarrer gleichzeitig beschäftigt. 1940–1951: Johs. Reich. Randskov 1942–1973: Aage Fredbo-Nielsen 1951–1970: Arne Vejborg 1970–1974: Svend Lytthans 1973–1981: Karl Erik Wienberg 1975–1979: Jakob Hvidt 1979–1983: Inge Marie J. 1981–1988: Sven Cristensen 1984–1996: Julia Bridgwater 1989–: Erik Meier Andersen 1996–2018: Lene Hjére Cstergaard 2019–: Camilla Diderichsen Weblinks Website der Adventskirche Einzelnachweise
Aeromøllen

Aeromøllen var en vindmølle, der blev opført i 1942 af FLSmidth for Bogense El-værk på Bogense Havn. Den blev indviet 21. januar 1943 og leverede jævnstrøm. Det var den første vindmølle i Danmark, der udelukkende var beregnet på produktion af elektricitet. Møllen havde tre vinger med en rotordiameter på 23 meter og som noget helt nyt anbragt på et knap 30 meter højt betontårn. I 1944 producerede den ca. 103 MWh og kunne høres i hele byen. Der var 29 møller af typen i Danmark, men kun fire var så store som den i Bogense. De 25 andre havde kun to vinger og et vingefang på 17 meter. Aeromøllen var ustabil. I 1953 overgik byens el-værk til vekselstrøm hvorefter Aeromøllen blev taget ud af drift og vingerne afmonteret. I 1972 blev den privatejet og har siden stået uvirksom hen. Møllen bruges i dag som klatre- og rappellingtårn for byens søspejdere. Kilder Informationstavle ved møllen Aero-Møllen i bogense – – Nordfyn Referencer
Agdrup (Sulsted Sogn)

For alternative betydninger, se Agdrup. (Se også artikler, som begynder med Agdrup) Agdrup hørte ved enevældens indførelse under kronen, var en avlsgård under Sønder Elkær fra 1665 til 1873. Gården ligger i Sulsted Sogn, Kær Herred, Ålborg Amt i Vendsyssel og Aalborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1845 Agdrup Gods er på 132 hektar Ejere af Agdrup (1660-1665) Kronen (1665-1686) Ejler Holck (1686-1689) Peder Rodsteen (1689-1719) Kirsten Beck gift Rodsteen (1719-1730) Else Elisabeth Frederiksdatter Rodsteen (1730-1733) Kirstine Birgitte Bille gift Holck (1733-1776) Schack Vittinghof greve Holck (1776-1785) B. G. Vittinghof greve Holck (1785-1788) Mariane Dorothea Trappaud gift (1) Holck (2) von der Lühe (1788-1798) C. G. J. von der Lühe (1798-1805) Mariane Dorothea Trappaud gift (1) Holck (2) von der Lühe (1805-1807) Hans Svanholm (1807-1818) Peder Tøgersen Mollerup (1818-1820) Johannes Otto Andersens dødsbo (1820-1830) Severin Gleerup (1830-1835) Else Cathrine Hastrup gift Gleerup (1835-1859) Herman Rudolf Hastrup (1859-1860) Enke Fru Hastrup (1860-1867) J. M. A. Thorlund (1867-1873) E. S. Kellermann (1873) A. Branth (1873-1878) Harald Branth (1878) Julius M. Gleerup (1878-1884) H. F. Andresen (1884) Th. Christensen (1884-1894) H. Hartvigson (1894-1903) William Gleerup (1903-1910) Christian Svendsen (1910) L. Svendsen (1910-1912) Th. P. Therkildsen (1912-1915) Pedersen (1915-1916) Frederik Grotrian (1916-1918) Henriksen (1918-1923) A. Rokkedahl (1923-1974) Enke Fru Ellen Rokkedahl (1974-1985) Steen Reventlow-Mourier (1985→) Jørgen Kirkegaard Kimø Kilder J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
Agernæsgård

Agernæsgård er dannet i 1787 af greve Joachim Godske Moltke som en avlsgård til Kørup og Egebjerggård. Gården ligger i Krogsbølle Sogn, Skam Herred, Otterup Kommune. Agernæsgård Gods er på 146,7 hektar Ejere af Agernæsgård (1787-1795) Joachim Godske Adamsen greve Moltke (1795-1810) Ulrik Wilhelm lensgreve de Roepstorff (1810-1813) Christian Alexander Ulriksen lensgreve von Petersdorff nr1 (1813-1839) Gregers Christian Frederik Christiansen lensgreve von Petersdorff (1839-1846) Ulrik Wilhelm Gregersen lensgreve von Petersdorff (1846-1915) Christian Alexander Gregersen lensgreve von Petersdorff nr2 (1915-1919) Paul Ludvig Gregersen lensgreve von Petersdorff (1919-1926) Theodor Sigismund lensgreve Wedel-Heinen (1926-1929) Karen Middelboe gift lensgrevinde Wedel-Heinen (1929-1931) V. Jørgensen (1931-1951) S.E. Ingemann (1951-1999) Søren Bøegh (1999-) Anders Bay Thomsen
Agersbøl

Agersbøl er en hovedgård ca én km øst for byen Lindved, der blev dannet i 1528 af Mogens Gøye. Gården ligger i Sindbjerg Sogn (før 1970 Øster Snede Sogn), Nørvang Herred, Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1845 og et tårn er tilbygget i 1884. Agersbøl Gods var i 2011 på 160 ha heraf 120 ha ager, 19 ha skov. Ejere af Agersbøl (1528-1545) Mogens Gjøe (1545-1595) Slægten Gjøe (1595-1600) Margrethe Høg Banner gift Quistzow (1600-1638) Just Høg Banner (1638-1667) Jørgen Juul (1667-1676) Ellen Anenfeldt gift Juul (1676-1681) Laurids Brorson (1681-1728) Kaj de la Mare (1728-1735) Enke Fru Pernille de la Mare (2) Jørgensen (1735-1753) Mourids Jørgensen (1753-1769) Poul Marcussen (1769-1779) Peder Marcussen (1779-1797) Inger Saabye gift Marcussen (1797) Marcus Pauli Marcussen (1797-1799) Poul Marcussen / Ulrich Christian von Schmidten (1799-1801) Ulrich Christian von Schmidten (1801-1807) Erik Christian greve Hoppe (1807-1811) Johan Otto Andersen (1811-1813) John Smith (1813-1816) Jane Johnsdatter Smith (1816-1821) Johannes Peter Ingwersen (1821-1862) Martin Johansen Ingwersen (1862-1880) Johannes Peter Martinsen Ingwersen (1880) Enke Fru Ingwersen (1880-1888) Harald Hastrup (1888-1911) M. F. Zahn (1911-1917) Juan A. Rothaus (1917) Konsortium (1917) Holm (1917-1918) A. P. Eriksen (1918-1920) Ravn / Albertsen (1920-1924) C. I. Petersen (1924-1925) Jydsk Landhypotekforening (1925-1928) Andreas Jensen (1928) Konsortium (1928-1931) Malte Vestergaard (1931-1966) William Jensen (1966-1971) Enke Fru Marie Lovise Jensen (1971-1972) Aage Dé Neergaard (1972-1981) Axel Dé Neergaard (1981) Anton Einhoff (1981-1989) Fuglede Jørgensen (1989-2015) Knud Bogh Bisgaard (2015-) Anders Kirk Johansen Eksterne kilder og henvisninger