NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kystdirektoratet

Kystdirektoratet är en dansk myndighet under Miljøministeriet, som organisatoriskt är en del av Miljøstyrelsen och är lokaliserad till Lemvig i Västjylland. Kystdirektoratet grundades 1868 som Statens Vandbygningsvæsen. År 1973 omorganiserades det som Kystinspektoratet, från och med 2001 under namnet Kystdirektoratet. Det sammanslogs 2017 med Naturstyrelsen. Det svarar för strandskydd och naturskydd i klittområden vid kusterna i Danmark samt i vissa inlandsområden som Limfjorden. Kystdirektoratet svarar för bland annat: Kustskydd för Nordsjökusten mellan norr om Thorsminde till söder om Hvide Sande Uppehållande av vattendjup i farleder och inseglingsrännor Underhåll av slussar och hamnanläggningar Underhåll av Rømødæmningen vid Rømø i Vadehavet Stormflodsberedskap på den jylländska västkusten Kystdirektoratet har 90 personer anställda. Källor Om os på Kystdirektoratets webbplats Externa länkar Kystdirektoratets webbplats
Københavns Roklub

Københavns Roklub stiftes 20. oktober 1866 som Handels- og kontoristforeningens Roklub men skiftede i 1880 navn til det nuværende Københavns Roklub. Klubben blev stiftet som den anden roklub i Danmark, en lille måned efter Danmarks ældste roklub, Roforeningen KVIK. Københavns Roklubs første bådehus lå på Appelbys Plads på Christianshavn, lidt syd for den nuværende Langebro. I 1884 indvies et nyt bådehus i Tømmergraven, der hvor Politigården i dag ligger. Det første bådehus på Sjællandssiden indvies 1902. Klubbens nuværende bådehus, beliggende tæt på Fisketorvet Shopping Center, på Vesterbro i København, indvies i 1941 i forbindelse med klubbens 75-års jubilæum og klubbens robassin bygges i 1950. I 1891 stiftes Københavns Roklubs atletikforening, der dog hurtigt nedlægges da flere af klubbens medlemmer stifter Københavns Fodsports Forening der senere bliver til Københavns Idræts Forening. Da Dansk Idræts-Forbund stiftes i 1896 bliver Eugen Schmidt fra Københavns Roklub DIF's første formand. I 1896 deltog Schmidt som en af tre danske aktive ved OL i Athen. Han deltog på 100 meter, hvor han blev slået ud i de indledende heat samt i riffelskydning over 200 meter, hvor det blev til en 12. plads. I OL-1900 i Paris blev Schmidt olympisk mester i tovtrækning med et hold bestående af tre danskere og tre svenskere , men det var ikke meningen at han skulle have deltaget, da han var i Paris som leder af det danske OL-hold. I OL-1912 i Stockholm var han leder for de danske roere. Københavns Roklub var i over 100 år en klub kun for mænd men efter nogle års diskussioner besluttes det på generalforsamlingen i 1975 at kvinder skal have adgang til optagelse i klubben. OL-deltagelser Københavns Roklub har haft 43 deltagere med til de Olympiske Lege Kilder Københavns Roklub – KR's historie Arkiveret 27. februar 2014 hos Wayback Machine
Sankt Nicolai Kirke (Køge)

Sankt Nicolai Kirke i Køge (der også betegnes Køge Kirke) er viet til de søfarendes skytshelgen Sankt Nikolaus. Kirken er, som så mange andre kirker, bygget af flere omgange. Kirken ligger lidt nord for byens torv med vestgavlen mod Kirkestræde og østgavlen mod Nørregade. Straks ved byens erhvervelse af købstadsrettigheder gik byen borgere i gang med at opføre en kirke, der nu er næsten helt forsvundet. Murrester mellem den nuværende kirkes tårn og skib, der dateres til 1250-1300, stammer formentlig fra denne første kirke. Af fundamentrester ses at den har været 7 m bred, 17 m lang og med et kor på mindst 8 m. Allerede i 1300-tallet begynder man at udvide kirken. Det kvadratiske tårns første del med samme bredde som den oprindelige kirke, menes opført i 1324. Tårnet opførtes med 4 stokværk (etager), idet det 5. stokværk (det nuværende klokketstokværk) blev bygget til omkring 1450, hvorved tårnet nåede højde på 43 m. Østsiden af tårnet øverste stokværk er forsynet med en muret karnap, der har fungeret som fyrlygte. Omkring år 1400 begyndte man på en ny udvidelse af kirken som i løbet af begyndelsen af dette århundrede stort set fik det udseende den har i dag. Man byggede først det nye kor ud mod Nørregade og rev derefter den gamle kirke ned og byggede den nye treskibede kirke frem til tårnet. Ved udvidelsen øgedes kirkens areal fra 175 kvadratmeter til ca. 1400 kvadratmeter. Gravminder over kendte personer Denne liste er ufuldstændig; hjælp gerne med at udfylde den. Laurids Christoffer Ulfeldt og Catharine Due Galleri Eksterne kilder og henvisninger Sankt Nicolai Kirke hos KortTilKirken.dk Sankt Nicolai Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
Lerbæk (Hover Sogn)

For alternative betydninger, se Lerbæk. (Se også artikler, som begynder med Lerbæk) Lerbæk var i væbneren Niels Stangebergs besiddelse fra 1434. Gården ligger fem km nord for Vejle ved landevejen til Jelling. Lerbæk ligger i Hover Sogn i Vejle Kommune. Hovedbygningen er opført i 1793 og ombygget i 1890-1891. Lerbæk Gods er på 1000,3 hektar med Grund, Røjkjærgaard, Kjerkegård og Stoubylund På Lerbæk mark afholdt Frederik 7. den 18. september 1848 revy over de hjemvendende soldater fra hæren. Ejere af Lerbæk (1434-1478) Niels Stangeberg (1478) Maren Nielsdatter Stangeberg gift Brockenhuus (1478-1495) Peder Brockenhuus (1495-1512) Johan Pedersen Brockenhuus (1512-1520) Anne Kjeldsdatter Juel gift Brockenhuus (1520-1587) Johan Johansen Brockenhuus (1587-1616) Kjeld Johansen Brockenhuus (1616-1648) Johan Kjeldsen Brockenhuus (1648-1664) Erik Johansen Brockenhuus (1664) Lauge Rodsteen (1664-1672) Otto Pogwisch (1672) Margrethe gift (1) Boysen (2) Nissen (1672-1684) Nicolaj Nissen (1684-1690) Margrethe gift (1) Boysen (2) Nissen (1690-1695) Nicolaj Nissen (1695-1704) Herman Lorens Nissen (1704-1706) Mathias Moth (1706-1730) Christian Güldencrone (1730-1743) Christian 6. (1743) Emanuel Thygesen (1743) Henrik Ammitzbøll / Clemen Marcussen (1743-1755) Clemen Marcussen (1755) Bonde Simonsen / Mogens Nellemann (1755-1783) Mogens Nellemann (1783-1800) Jens Mogensen Nellemann (1800-1803) Emanuel de Thygeson / Peter von Paulsen (1803) Jens Schoutrup (1803) Iver Nyboe / P.G. Langeballe / Jens Sørensen (1803-1818) Johan Conrad Stautz (1818-1828) Margrethe Magdalene Winckelmann gift Stautz (1828-1843) Rasmus Ingwersen (1843-1874) F.A. Søltoft (1874-1925) Georg Sass (1925-1956) Anders Runsti Dinesen (1956-1962) Thomas Fasti Dinesen (bror) (1962-1982) Hans Vincent Dinesen (søn) (1982-2003) Jens Kraft Dinesen (fætter) (2003-2005) Boet efter Jens Kraft Dinesen (2005-) Birgit Bech gift Pilegaard / Jørgen Lund Pilegaard
Lorry

Lorry er et tidligere forlystelsessted i Allégade på Frederiksberg, i dag hjemsted for TV 2 Kosmopol, teatret Riddersalen og Café Grock. Stedet har sit navn efter dets grundlægger, Frederik Laurentius Feilberg, der også blev kaldet Lorry (1858-1917). Historie I løbet af 1800-tallet blev området omkring Frederiksberg Runddel - Allégade, Pile Allé og en del af Frederiksberg Allé - til Københavns forlystelseskvarter. Gården Enighedslyst i Allégade fik ligesom nabogården Håbet havde det, en serveringshave. I 1877 overtog Julius Carl Otto Kehlet (1856–1907) Enighedlyst og indrettede en sangerindepavillon, Café Chantant. I 1896 købte den lidt fallerede akademiker og skandalejournalist Laurentius Feilberg både Håbet og Enighedslyst med sangerindepavillion, som omdøbtes til Operetten. Kehlet solgte sin etablissement, da han skulle drive den nybyggede restauration i Zoologisk Have. Feilbergs nyerhvervede etablissementet blev kaldt Lorry da Failberg altid underskrev sig som Lorry Feilberg. I 1909 og 1913 etablerede han flere kabaret- og varietérestauranter i nabohusene, Drachmann Kroen, Guldaldersalen og Landsbyen. Inspirationskilden var Haus Vaterland på Potsdamer Platz i Berlin. I 1914 lukkedes sangpavillionen og i stedet åbnedes det endnu eksisterende teater Riddersalen. Efter Lorry Feilberg drev den legendariske københavnske restauratør Valdemar ”Jernskæg” Nielsen fra 1920 Lorrys etablissement til nye højder med populære revyer og forestillinger i Riddersalen, samt store folkelige sammenkomster i etablissementets restauranter. I 1940 opførtes i Riddersalen Poul Henningsens og Kjeld Abells revykomedie Dyveke med Liva Weel i den ledende primadonna-hovedrolle, hvor hun sang besættelsestidens elskede "Man binder os paa Mund og Haand" med melodi af Kai Normann Andersen. På grund af stedets popularitet under WWII blev Lorry udsat for Schalburgtage tidligt om morgenen til den 20. april 1945. Da der var spærretid, sov meget af personalet og de optrædende kunstnere i etablissementet, men det lykkedes en funktionær at overtale Schalburg-sabotørerne at få lov til, at vække de sovende og få dem ud. Iført nattøj og overfrakker kunne de fra den anden side af Allégade se dele af det gamle forlystelsesetablissement blive sprængt. Københavnernes forlystelsesvaner ændrede sig og i 1977 gik Lorry i betalingsstandsning. Nogle år senere blev det overtaget af Frederiksberg Kommune. Efter omfattende istandsættelse blev etablissementet udlejet til blandt andre Jesper Klein og hans Klyder. Ved etableringen af TV 2/Lorry i 1989 lejede tv-stationen sig ind i bygningerne og lukkede restauranten. I 1999 købte TV 2/Lorry stedet af kommunen. Jytte Abildstrøms teater overlevede i Riddersalen og i dag rummer komplekset tillige en café, Café Grock. Litteratur Poul Holst, Lorry – Bidrag til Frederiksbergs forlystelses- og kulturliv gennem ca. 175 år, Lindberg-Pedersens Boghandel, 1978. Referencer
Magasins Torv

Magasins Torv (tidligere Magabang) er en plads i Indre By i København, nemlig pladsen mellem Magasin du Nord og A.C. Bang – nord for Lille Kongensgade og syd for Østergade, hvor Bremerholm går fra Kristen Bernikows Gade. Pladsen er officielt en del af Bremerholm men skiltes også som Magasins Torv. Pladsen benyttes blandt andet til handel med blomster men præges i øvrigt stærkt af gennemkørende trafik på den egentlige del af Bremerholm langs med pladsen. Historie Hvor pladsen ligger i dag, lå der tidligere et stræde med navnet Integade, der løb mellem Østergade og Lille Kongensgade. Da den nye gade Bremerholm blev anlagt i 1930'erne, blev husene på strædets vestside revet ned for at skabe plads til den nye brede gade. Til gengæld blev husene på strædets østside bevaret og eksisterer stadig i dag, hvor de udgør pladsens østside. Da der var et stykke plads til overs mellem Integades bevarede husrække og den nye gades kørebane, opstod der en ny lille plads foran den gamle husrække, der uformelt blev kendt som Magabang, da den lå mellem pelsvarefirmaet A.C. Bang og stormagasinet Magasin du Nord. I dag kaldes den Magasins Torv. Se også Integade Noter Kilder Møller, Jan (1988). "Bind 3: Strøget og Gammel Strand". I Bramsen, Bo (red.). København, før og nu - og aldrig. København: Forlaget Palle Fogtdal A/S. ISBN 87-7248-031-9.
Mariakirken

Ikke at forveksle med Mariakirken (Oslo). Mariakirken ligger på Istedgade på Vesterbro i København. Kirken blev indviet 31. maj 1909 og er tegnet af Andreas Clemmensen. Da den blev indviet havde den 1050 siddepladser, men den er senere blevet bygget om således at der i dag er 500 siddepladser. Mariakirken er hjemsted for Mariatjenesten, der tilbyder hjælp, støtte og vejledning til særligt migranter, stofbrugere, prostituerede, hjemløse og psykisk syge. Mariakirken er kendetegnet af socialt engagement og forankring i lokalområdet. Kirken ser og forholder sig til den nød, der findes lige uden for kirkens dør. Billeder Eksterne kilder og henvisninger Mariakirken Arkiveret 31. januar 2011 hos Wayback Machine hos nordenskirker.dk Mariakirken hos KortTilKirken.dk
Metropolitanskolen

Metropolitanskolen ("The Metropolitan School") was a school in Copenhagen, Denmark founded in 1209 by the Bishop Peder Sunesen, and for centuries one of the most prestigious schools in the country. History The school was founded in 1209 next to the Church of Our Lady built at the same time by Peder Sunesen, Bishop of Roskilde, and was named "The School of Our Lady" (Vor Frue Skole) or the "Cathedral School" (Domskolen). In 1802 it was renamed The Latin Cathedral School of Copenhagen (Kjøbenhavns Latinske Cathedralskole), but this caused problems since there was already one Cathedral School in the bishopric, that in Roskilde. So in 1817 it was renamed The Metropolitan School (Metropolitanskolen). In 1728 the building burned and was reconstructed in its current form. In 1838 the school left its original building on Vor Frue Plads, to move to a larger building in Struenseegade on Nørrebro, the original building was taken over by the University of Copenhagen. In 2010, one year after its 800 anniversary, the school was united with another school to form Gefion Gymnasium. During its years of functioning hundreds of prominent Danes graduated from the school, and it acquired iconic status as the school portrayed in Hans Scherfig's famous novel, "Stolen Spring" (Det Forsømte Forår). Notable alumni 1984 - Mads Mikkelsen, actor 1985 - Lars Mikkelsen, actor 1933 - Svend Asmussen, jazz violinist 1923 - K. E. Løgstrup, theologian 1910 - Kaj Birket-Smith, philologist and anthropologist 1895 - Ove Jørgensen, philologist and ballet critic 1889 - Christian X of Denmark, King of Denmark 1865 - Holger Drachmann, poet and painter References External links Source Source
Mølleåen

Le fleuve Mølleåen est un cours d'eau qui coule au Danemark à une quinzaine de kilomètres au nord de Copenhague. Géographie Le fleuve Mølleåen s'écoule au centre de l'île de Seeland au Danemark. Il prend sa source entre les lacs Buresø et Bastrup Sø à 29 mètres d'altitude, puis traverse de part en part le lac Furesø qu'il alimente. Le fleuve traverse les villes de Furesø dans la municipalité de Farum dans l'amt de Frederiksborg, de Lyngby-Taarbæk où il longe le parc du palais Sorgenfri et de Rudersdal. Son cours longe le nord de l'agglomération de Copenhague. Histoire Le Mølleåen a permis le développement de nombreuses industries, métallurgiques, textiles et papeteries notamment avec ses nombreux moulins à eau. Les usines ont toutes fermées au cours des années 1950. Aujourd'hui, ce cours d'eau est un lieu de villégiature pour les promenades, les randonnées et le canoé. Liens externes (da) Présentation du fleuve Mølleåen (da) Le fleuve Mølleåen Portail des lacs et cours d'eau Portail du Danemark
Mølleåen

Mølleåen – rzeka w Danii na Zelandii. Jej długość wynosi 36 km. Mølleåen ma swoje źródło w Hettings Mose na północ od Ganløse Eged, pomiędzy jeziorami Buresø a Bastrup Sø, uchodzi zaś do Øresund. Rzeka płynie w systemie dolin roztopowych pozostałych po ostatnim zlodowaceniu. Mølleåen przepływa przez trzy jeziora: Farum Sø, Furesø i Lyngby Sø. Mølleåen w języku duńskim oznacza „młyńską rzekę”; jej pierwotna nazwa to Lughn, czyli „spokojnie płynąca”. Spadek Mølleåen wynosi 29–30 metrów (w dolnym biegu rzeki na 12 kilometrowym odcinku między Furesø i ujściem spadek ten jest równy 20 metrów), dlatego też już od wieków średnich budowano (i rozbudowywano) tam liczne młyny wodne – do dziś zachowało się ich 9. W XVI–XVII wieku nad rzeką powstawały manufaktury; rozwój produkcji przemysłowej (m.in. fabryka odzieży w Brede i fabryka noży w Raadvad) nastąpił w XIX wieku. Rezerwat przyrody Mølleåen obejmuje obszar o powierzchni 50 km² wokół doliny górnego biegu rzeki. Zobacz też rzeki w Danii Przypisy
Mølleå

Mølleå eller Mølleåen är ett vattendrag på ön Sjælland i Danmark. Ån ligger i Region Hovedstaden, i den östra delen av landet, 15 km norr om Köpenhamn. Mølleå är cirka 30 km lång och den passerar tre stora sjöar: Farum Sø, Furesø och Lyngby Sø, på sin väg mot Öresund. Fallhöjden är 29-30 m vilket sedan 1600-talet har givit möjlighet for vattenkvarnar och annan industriell produktion längs ån. Mølleå betecknas därför som den danska industrins vagga. Klimatet i området är tempererat med en årsmedeltemperatur på 8 °C. Den varmaste månaden är augusti, med en medeltemperatur på 18 °C, och den kallaste januari, med 0 °C. Litteratur Jan Møller, Mølleåen, Forlaget Cicero, 1992. ISBN 87-7714-108-3. Källor
Nibe Kirke

Nibe Kirke ligger i Nibe Sogn i Aalborg Kommune. Den hører til Støvring Provsti og Aalborg Stift. Kirken er bygget i 1. halvdel af 1400-tallet og gennemgik en omfattende restaurering, der afsluttedes i 1996. Eksterne kilder og henvisninger Nibe Kirke hos KortTilKirken.dk
Nordkraft (kulturhus)

For alternative betydninger, se Nordkraft. (Se også artikler, som begynder med Nordkraft) Nordkraft er et kulturhus indrettet i Aalborgs nedlagte kraftværk ved havnen. Nordkraft åbnede i 2009 og kommunen forestiller sig kulturel synergi med naboerne Musikkens Hus i Nordjylland og Utzon Center på den centrale havnefront. Nordkraft afgrænses af Teglgårds Plads, Østerbro, Jakob Ejersbos Plads (indtil juni 2021 Kjellerups Torv) og Nyhavnsgade. Beboere Aalborg Kulturskole Aalborg Kunstpavillon Aalborg Martial Arts Aalborg Taekwondo Klub Soo-Bak Aalborg Universitet Idræt og Universitetsbibliotek Azzurra Nordkraft Biffen Art Cinema Den Rytmiske DGI Nordjylland DGI-Huset Nordkraft Dreamhouse FOKUS Folkeoplysning I. H. Aalborg Jydsk Håndbold Forbund KUL Kulturforeningen Baghuset Kunsthal NORD NORD craft Nordkraft Event Samvirkende Idræts-Foreninger Aalborg (SIFA) Skråen Sportskarate.dk Sundhedscenter Aalborg TapaTapas - Spansk tapasbar Teater Nordkraft - fusion mellem Jomfru Ane Teatret og JakoBole Teatret VisitAalborg - Administration VisitAalborg - InfoCenter Aalborg Eksterne henvisninger NORDKRAFTs hjemmeside Noter
Nordkraft (Aalborg)

Nordkraft is a cultural centre in the Danish city of Aalborg. Opened in 2009, it is located in a former electricity generating station close to the waterfront in an area designated for cultural development. Neighbouring buildings include the Utzon Center and Musikkens Hus. Nordkraft is home to several cultural institutions including Skråen, a venue for jazz and rock concerts, Teater Nordkraft, the Biffen Art Cinema, the Kunsthal Nord art gallery and Dreamhouse, an innovative creation facility. It also has a multipurpose hall with seating for up to 1,500. References
Nordmandsdalen

Nordmandsdalen er et skulpturanlæg i Fredensborg slotshave, der ligger i havens vestlige del. Det består af et amfiteatralsk opbygget skulpturanlæg, hvor 70 norske og færøske bønder, fiskere og andre folkefigurer er afbildet i sandstensfigurer i naturlig størrelse. Anlægget blev skabt under Kong Frederik 5. og Dronning Juliane Marie i årene 1764-1784, hvor Danmark og Norge var et fællesrige. Historie Nordmandsdalen påbegyndtes i 1764, som et af mange anlæg i den fransk inspirerede slotshave. Man mener, at kongen selv var idemanden bag anlægget. For at finde oprindelsen til Nordmandsdalen, skal man tilbage til midten af 1700-tallet, da Danmark og Norge var et og samme rige. I Bergen boede Jørgen Christensen Garnaas. Han var postkører og uddelte post på Norges vestkyst. I sin fritid snittede han små trædukker og iklædte dem de dragter, han iagtog på sin postrute. Derefter sendte han dukkerne til Det kongelige Kunstkammer i København. Efter nogle år fik Garnaas foretræde for kong Frederik V og fik en bestilling på udførelsen af små elfenbensdukker på baggrund af trædukkerne. Disse figurer skulle så danne grundlag for udførelsen af en serie sandstensskulpturer i naturlig størrelse, forestillende norske bønder, fiskere og andet godtfolk, udført af hofbilledhugger Johann Gottfried Grund. Fra 1764 og fremefter blev figurerne opstillet amfiteatralsk i en gammel grusgrav i Fredensborg slotshave. Nordmandsdalen blev præsenteret for enkedronning Juliane Marie i 1773, sammen med et kobberstik af anlægget, stukket af Heckel, på baggrund af Grunds tegninger. Selve anlægget blev dog først færdiggjort i 1784. Restaurering En undersøgelse, som blev foretaget af anlægget i 1976, viste, at figurerne var alvorligt skadet af vejr og vind. I 1984 besluttede Slots- og Ejendomsstyrelsen, at de originale skulpturer måtte sikres mod yderligere forvitring – og at der skulle hugges kopier og sættes ud i barokanlægget. Anlægget blev i 2000 genskabt i sin oprindelige form – og i 2002 kunne Dronning Margrethe indvie det restaurerede anlæg. De originale skulpturer opbevares nu indendørs i Christian 4.s Bryghus i København. Galleri Referencer Eksterne kilder og henvisninger "Nordmandsdalen" Arkiveret 24. februar 2015 hos Wayback Machine hos Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme Folder fra Slots- og Ejendomsstyrelsen (Fås på stedet)
Nyborg Vandtårn

Nyborg Vandtårn er et vandtårn opført i 1898-99 beliggende i Nyborg på Dronningens Bastion. Vandtårnet administreres af Fonden for Nyborg Fæstning, som havde prinsgemalen som protektor, og denne ønskede at renovere tårnet, så det kan åbnes for besøgende. Vandtårnet har kapacitet til 200 kubikmeter vand. I 1997 blev vandtårnet fredet på trods af dets på det tidspunkt knap 100 år. Arkitektur Vandtårnet er rundt og opført i rødt murværk på et støbt fundament. Taget er kegleformet beklædt med skifer og kronet af en vindfløj. Et stykke over indgangspartiet findes Nyborg byvåben i relief. Rundt om vandbeholderen er et galleri. Se også Esbjerg Vandtårn – et andet fredet vandtårn fra 1890'erne Vandtårnet på Randersvej – et vandtårn med mange af de samme elementer Eksterne henvisninger Skånska vattentornssällskapet Arkiveret 24. november 2010 hos Wayback Machine Referencer
OXA

OXA er kystradiostationen på Flådestation Holmen, og er Danmarks ældste. I 1908 opførte Orlogsværftet på Frederiksholm, Holmen, en bygning, som skulle rumme Danmarks første egentlige kystradiostation, med kaldesignalet OXA. Radiostationen, som blev udvidet i 1915, betjente såvel flåden som handelsflåden indtil slutningen af 1940'erne, og bygningen anses for at være et vidnesbyrd om, og et enestående monument for, den trådløse kommunikations pionertid. Den nedlagte radiostation blev i 2003 flyttet fra Frederiksholm til Nyholm, lige bag Frederik 5.´s Mastekran, og genindviet som museum for Danmarks ældste kystradiostation. Historisk kom senere kystradiostationerne OXB Blåvand Radio, OXZ Lyngby Radio, OXP Skagen Radio og OYE Rønne Radio. OXA er nu indviet som museum på Nyholm. I søværnets gamle arresthus fandt man en gammel forstærker af mærket Skovmand & Pedersen fra omkring 1917-1918. Den var forsynet med 3 radiorør af mærket Skovmand & Pedersen. Radiorørene stammede fra Lee De Forest (1873-1961). Pedersen blev senere kendt som M. P. Pedersen fabrikant af maritimt radioudstyr. Eksterne henvisninger Foreningen til bevarelse af Danmarks ældste Kystradiostation OXA Kystradiostationen OXA - Naval Museum of Wireless Telegraphy Fotos af OXA før 1999 Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine OXA er kaldesignalet på Danmarks første kystradiostation beliggende på Holmen Arkiveret 18. december 2005 hos Wayback Machine