NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vysoký Újezd (okres Beroun)

Vysoký Újezd (Duits: Hochaujest of Hochaujest bei Bern) is een Tsjechische gemeente in de regio Midden-Bohemen, en maakt deel uit van het district Beroun. Het dorp ligt 10 kilometer afstand van de stad Beroun, in de buurt van Praag. Vysoký Újezd telt 1995 inwoners (2025). Geografie De gemeente Vysoký Újezd bestaat uit de volgende plaatsen: Kenmerkend aan de gemeente is dat Kozolupy een soort van exclave vormt. De Karlickýbeek (Duits: Karlicker Bach) en Švarcava (Duits: Schwarzau) stromen door de gemeente. In en naast het dorp zijn enkele naamloze vijvers gesitueerd. Geschiedenis De eerste schriftelijke vermelding van Vysoký Újezd dateert van 1324. Sinds 1960 maakt Vysoký Újezd volledig deel uit van het district Beroun. Het wapen en de vlag werden op 19 januari 2007 aan de gemeente toegekend na besluit van de voorzitter van het Tsjechische parlement. Verkeer en vervoer Autowegen Vysoký Újezd is te bereiken via diverse regionale wegen. Spoorlijnen Er is geen station in de gemeente. Het dichtstbijzijnde station is in Loděnice, op zo'n 4,5 kilometer afstand, aan spoorlijn 173 van Praag naar Beroun. Buslijnen Er zijn vijf bushaltes in de gemeente (juli 2026): Bezienswaardigheden Kasteel van Vysoký Újezd, gedurende de achttiende eeuw ontstaan door de verbouwing van een oudere vesting, doch met neorenaissance aangezicht uit 1897; Albatross Golf Resort, een golfterrein pal naast het dorp, dat in 2009 is aangelegd; Dorpskapel; Sint-Antonius van Paduakapel, net buiten het dorp; Voormalige synagoge; Monumentale boerderij op nummer 9. Galerij Externe links Website van de gemeente Monumentenregister van Vysoký Újezd Bronnen en referenties
Високи Ујезд (Бероун)

Високи Ујезд (чеш. Vysoký Újezd) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Бероун, у Средњочешком крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 681 становника. Референце Спољашње везе
Vysoký Újezd, Beroun

Vysoký Újezd är en ort i Tjeckien. Den ligger i distriktet Beroun och regionen Mellersta Böhmen, i den centrala delen av landet, 19 km sydväst om huvudstaden Prag. Vysoký Újezd ligger 428 meter över havet och antalet invånare är 532. Terrängen runt Vysoký Újezd är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad. Vysoký Újezd ligger uppe på en höjd.Runt Vysoký Újezd är det ganska tätbefolkat, med 192 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Prag, 18,6 km nordost om Vysoký Újezd. Trakten runt Vysoký Újezd består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vysoký Újezd.
Koruna (okres Svitavy)

Koruna (německy Mariakron) je obec v okrese Svitavy v Pardubickém kraji. Žije zde 164 obyvatel. Historie V době vnitřní kolonizace místního kraje kolem poloviny 13. století byl roku 1267 nedaleko dnešní obce byl významným šlechticem v královských službách, místním nadátorem Borešem z Rýzmburka (Borso de Risenburch) založen augustiniánský klášter Coronae sanstae Mariae (Koruna Panny Marie, odtud název obce Koruna) a obdařil ho polnostmi, lesy, mlýnem a vesnicemi v Třebařově, Krasíkově, na Sázavě, částečně také v Tatenicích. Historie kláštera je podrobně zaznamenána v pracích Clemense Janteschka, Ludwiga Hofmanna a dalších z minulého a předminulého století. Nejnovější pozoruhodná práce s dosud nepublikovanými poznatky o klášteru vychází v Kronice obce Třebařov od PhDr. Jiřího Šmerala na podzim 2020. Po husitských válkách kolem roku 1424 byli mniši a pracující klášterníci nuceni místo opustit. Později se na několik let vrátili a vykonávali funkce svatostánku, ale kolem roku 1550 klášter definitivně zanikl. Pozemky a hospodářství kláštera zabrali a zchvátili místní páni. Roku 1771 byl také třebařovský dvůr zrušen a pozemky byly přiděleny novým osadníkům. Část z nich vybudovala osadu asi 1,5 kilometru na východě nad klášterem v náhorní vyvýšenině. Až do roku 1883 patřily obce Třebařov i Koruna stále k okresu Zábřeh, teprve uvedeného roku byly připojeny k Moravské Třebové. Obyvatelstvo Po druhé světové válce byli původní němečtí obyvatelé vyhnáni a místo nich přišli čeští osadníci. Místní občané dojíždějí za prací do obce Třebařov, Moravské Třebové, Lanškrouna, Zábřeha na Moravě a České Třebové. Několik firem pak sídlí přímo v obci. Obecní symboly Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 23. března 2021. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Tatenice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koruna na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Koruna (obec) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Oficiální stránky Koruna v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN) Obec Koruna a její historie
Koruna (Svitavy District)

Koruna is a municipality and village in Svitavy District in the Pardubice Region of the Czech Republic. It has about 200 inhabitants. Koruna lies approximately 21 kilometres (13 mi) north-east of Svitavy, 71 km (44 mi) east of Pardubice, and 167 km (104 mi) east of Prague. Demographics References External links Official website
Koruna (Svitavy)

Koruna es una localidad del distrito de Svitavy en la región de Pardubice, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 140 habitantes. Se encuentra ubicada al sureste de la región, cerca de la frontera con las regiones de Moravia Meridional y Olomouc, y del río Svitava (cuenca hidrográfica del Danubio).​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Koruna.
Koruna (district de Svitavy)

Koruna (en allemand : Mariakron) est une commune du district de Svitavy, dans la région de Pardubice, en République tchèque. Sa population s'élevait à 157 habitants en 2024. Géographie Koruna se trouve à 11 km au nord-nord-est de Moravská Třebová, à 19 km au sud-ouest de Svitavy, à 53 km au sud-est de Pardubice et à 138 km à l'est-sud-est de Prague. La commune est limitée par Krasíkov et Tatenice au nord, par Hynčina à l'est, et par Třebařov au sud et à l'ouest. Histoire La première mention écrite du village date du XIIIe siècle. Transports Par la route, Koruna se trouve à 14 km de Lanškroun, à 17 km de Zábřeh, à 36 km de Svitavy, à 95 km de Pardubice et à 210 km de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie Portail de la Moravie
Koruna (Svitavyi járás)

Koruna település Csehországban, a Svitavyi járásban. Koruna Hynčina, Krasíkov, Tatenice és Třebařov településekkel határos. Lakosainak száma 164 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Коруна

Коруна (чеш. Koruna) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Свитави, у Пардубичком крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 139 становника. Референце Спољашње везе
Koruna (ort)

Koruna är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Pardubice, i den östra delen av landet, 170 km öster om huvudstaden Prag. Koruna ligger 402 meter över havet och antalet invånare är 130. Terrängen runt Koruna är kuperad österut, men västerut är den platt. Terrängen runt Koruna sluttar västerut. Runt Koruna är det ganska glesbefolkat, med 27 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Zábřeh, 11,9 km öster om Koruna. Trakten runt Koruna består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Vojenská nemocnice Brno

Vojenská nemocnice Brno je zdravotnické zařízení v Brně. Sídlí ve Zábrdovicích v Zábrdovické ulici a disponuje 253 lůžky. Historie Brněnská vojenská nemocnice byla zřízena v roce 1756 a sídlila vedle městského špitálu svatého Štěpána v Křenové ulici, přibližně v místě dnešního kostela Neposkvrněného početí Panny Marie. Roku 1782 byla kvůli nevyhovujícím prostorám přesunuta do právě zrušeného kláštera dominikánek v Pekařské ulici (dnes prostor Fakultní nemocnice u sv. Anny). Ani tato stavba pro účely nemocnice nevyhovovala, proto došlo v roce 1784 k definitivnímu přesunu do budovy rovněž zrovna zrušeného zábrdovického kláštera premonstrátů. Roku 1805 byla vojenská nemocnice, stejně jako ostatní brněnské, zaplněna raněnými z bitvy u Slavkova. V rámci reorganizace vojenského zdravotnictví byla Posádková nemocnice Brno v 70. letech 19. století označena číslem 5. Na začátku listopadu 1918, kdy měla tři odbočky, byla předána československé branné moci. V roce 1921 předala jednu ze svých odboček, Zeměbraneckou nemocnici na Žlutém kopci, zemi Moravské. Zbylé dvě odbočky byly také předány jiným institucím a samotná zábrdovická nemocnice byl roku 1922 sloučena se Záložní nemocnicí ve Střelecké ulici (dnes Domažlická ulice) do Divizní nemocnice 6, sídlící v zábrdovickém klášteře. Od roku 1937 nesla označení Sborová nemocnice 6. Ve 30. letech také došlo k rozšíření areálu, roku 1936 byla vedle bývalého kláštera postavena současná budova C. Za druhé světové války zde sídlil Reserve Lazarett I, Brünn Wehrmachtu a po osvobození Brna zde přes léto 1945 fungoval polní lazaret Rudé armády. Areál byl československé armádě předán v září 1945. Roku 1950 byla nemocnice výrazně doplněna rozsáhlou čtyřpodlažní budovou B podél ulice Lazaretní, která byla v následujících desetiletích dále rozšiřována. V areálu nemocnice se nachází původní zábrdovický kostel svaté Kunhuty, který byl po zrušení kláštera v roce 1784 odsvěcen a využíván jako skladiště. Od roku 1939 byla jeho budova rozdělena na kapli a márnici a v 70. let 20. století byla znovu stavebně upravena, tentokrát na šatnu a skladiště. Při celkové rekonstrukci objektu v letech 2001–2002 byl bývalý kostel renovován a byla v něm zřízena moderně zařízená Lékárna U svaté Kunhuty. Vojenská nemocnice Brno fungovala do 90. let 20. století jako rozpočtová organizace Ministerstva obrany. Od roku 1994 je příspěvkovou organizací Ministerstva obrany České republiky a kromě ošetřování a hospitalizace armádních příslušníků slouží i veřejnosti jako spádová nemocnice pro část Brna. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vojenská nemocnice Brno na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Bečváry

Bečváry (German: Betschwar) is a municipality and village in Kolín District in the Central Bohemian Region of the Czech Republic. It has about 1,100 inhabitants. Administrative division Bečváry consists of five municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Hatě and Horní Jelčany form an exclave of the municipal territory. Etymology The name is derived from the word bečvář, i.e. 'cooper'. It was a village where coopers lived. Geography Bečváry is located about 11 kilometres (7 mi) southwest of Kolín and 40 km (25 mi) east of Prague. It lies in the Upper Sázava Hills. The highest point is at 430 m (1,410 ft) above sea level. The Bečvárka Stream flows through the municipality and supplies the fishpond Podbečvárský rybník. History The first written mention of Bečváry is from 1265. Demographics Transport The I/2 road from Prague to Kutná Hora and Pardubice passes through the municipality. Transport Bečváry is located on the railway line Kolín–Ledečko. Sights The main landmark of Bečváry is the late Baroque castle. Construction of the castle started in the mid-18th century, but the building remained unfinished until the rule of Ernst Gideon von Laudon, who had the castle rebuilt and expanded between 1766 and 1774. Nowadays, the castle is not accessible to the public and is being gradually reconstructed by a private owner. References External links Official website
Bečváry

Bečváry es una localidad del distrito de Kolín en la región de Bohemia Central, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 1010 habitantes. Se encuentra ubicada al este de la región y de Praga, a poca distancia del río Elba y de la frontera con las regiones de Pardubice y Vysočina.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Bečváry.
Bečváry

Bečváry (en allemand : Betschwar) est une commune du district de Kolín, dans la région de Bohême-Centrale, en République tchèque. Sa population s'élevait à 1 036 habitants en 2020. Géographie Bečváry se trouve à 9 km au nord d'Uhlířské Janovice, à 12 km au sud-ouest de Kolín, à 14 km à l'ouest de Kutná Hora, à 20 km au sud-ouest de Kolín et à 48 km à l'est-sud-est de Prague. La commune est limitée par Dolní Chvatliny au nord, par Kořenice au nord-est, par Suchdol à l'est, par Rašovice au sud, par Drahobudice au sud-ouest et par Zásmuky à l'ouest. Les quartiers de Hatě et Horní Jelčany forment une section séparée du reste de la commune, limitée par Zásmuky au nord-ouest, par Drahobudice au nord-est et à l'est, par Rašovice au sud-est, et par Vavřinec au sud et au sud-ouest. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1265. Administration La commune se compose de cinq quartiers : Bečváry Červený Hrádek Hatě Horní Jelčany Poďousy Notes et références Lien externe (cs) Informations de l'Office statistique tchèque (Český statistický úřad) Portail de la Tchéquie
Bečváry

Bečváry település Csehországban, a Kolíni járásban. Bečváry Rašovice, Suchdol, Zásmuky, Drahobudice, Dolní Chvatliny, Kořenice és Vavřinec településekkel határos. Lakosainak száma 1070 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Bečváry

Bečváry – gmina w Czechach, w powiecie Kolín, w kraju środkowoczeskim. Według danych z dnia 1 stycznia 2013 liczyła 994 mieszkańców. W miejscowości jest stacja kolejowa Bečváry. Podział gminy Bečváry Červený Hrádek Hatě Horní Jelčany Poďousy Przypisy
Бечвари

Бечвари (чеш. Bečváry) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Колин, у Средњочешком крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 1.006 становника. Референце Спољашње везе
Bečváry

Bečváry är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Mellersta Böhmen, i den centrala delen av landet, 50 km öster om huvudstaden Prag. Bečváry ligger 331 meter över havet och antalet invånare är 982. Terrängen runt Bečváry är lite kuperad, och sluttar norrut. Runt Bečváry är det ganska tätbefolkat, med 52 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Kolín, 11,7 km nordost om Bečváry. Trakten runt Bečváry består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bečváry.
Metropolitní odborná umělecká střední škola

Metropolitní odborná umělecká střední škola Praha 4 s.r.o. je střední škola v Nuslích v Praze. Byla založena v roce 1992. Zaměřuje se na studium kadeřnictví, vlásenkářství a maskérství,rekondiční masér, kosmetických služeb a na tyto obory navazujících maturitních nástaveb. Ve školním roce 2016/2017 zde studuje zhruba 250 žákyň a žáků. Studijní obory 69-51-H/01 Kadeřník – denní tříleté studium s výučním listem 82-51-H/05 Vlásenkář a maskér – denní tříleté studium s výučním listem 69-41-L/01 Kosmetické služby – denní čtyřleté studium s maturitním vysvědčením 69-41-L/52 Vlasová kosmetika – denní dvouleté nástavbové studium s maturitním vysvědčením 64-41-L/51 Podnikání – denní dvouleté nástavbové studium s maturitním vysvědčením 82-51-L/51 Umělecké řemeslné práce – denní dvouleté nástavbové studium s maturitním vysvědčením Historie Škola byla založena v roce 1992 a nejprve sídlila ve Štúrově ulici v Praze 4 a později na Náměstí Míru v Praze 2. Dnes sídlí v novobarokní budově, která přímo sousedí s neorenesanční budovou Nuselské radnice. Zpočátku vzdělávala pouze kadeřníky a teprve časem přibylo studium kosmetických služeb a ještě později byl zaveden umělecký obor – vlásenkář a maskér. Škola se původně nazývala Soukromé střední odborné učiliště kadeřnické. Současný název byl zaveden v září 2015. Škola zajišťuje žákům praxe na čtyřech místech odborného výcviku, které slouží zároveň jako provozovny pro veřejnost. Škola se také ve výše zmíněných oborech účastní mnoha soutěží. Odkazy Externí odkazy Metropolitní odborná umělecká střední škola Praha 4 s.r.o. – oficiální stránky školy
Nemocnice Ivančice

Nemocnice Ivančice je zdravotnické zařízení v Ivančicích v okrese Brno-venkov. Sídlí v Široké ulici a disponuje 214 lůžky. Nemocnice funguje jako příspěvková organizace Jihomoravského kraje. Historie Ivančická nemocnice vznikla roku 1859, kdy byla v Široké ulici, v domě Františka Reisingra, zřízena spolková nemocnice s 22 lůžky. Ta byla nahrazena novým a větším objektem, postaveným v témže místě v letech 1871–1872. K rozšíření došlo v roce 1897, kdy byl postaven infekční pavilon. Od roku 1904 je nemocnice veřejná. V roce 1924 byl vybudován nový infekční pavilon, který byl v roce 1951 přestavěn na gynekologicko-porodní oddělení. Roku 1959 byl zprovozněn nový pavilon interního oddělení, o 10 let později bylo rozšířeno chirurgické oddělení a další pavilon byl vybudován v letech 1987–1994. Mezi lety 2002 a 2005 došlo k celkové rekonstrukci nemocnice a zároveň výstavbě nového komplementárního pavilonu v centrální části areálu. Za socialismu byla nemocnice součástí OÚNZ Brno-venkov, osamostatnila se v roce 1991 jako Nemocnice s poliklinikou Ivančice, jejímž zřizovatelem se stal okresní úřad. Od roku 2003 je jejím zřizovatelem Jihomoravský kraj, ve stejném roce rovněž získala nemocnice současný název. Odkazy Reference Externí odkazy Oficiální stránky
Kostel svatého Stanislava (Smidary)

Kostel svatého Stanislava je římskokatolický orientovaný kostel ve Smidarech. Je farním kostelem farnosti Smidary. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Je dominantou obce. Historie Barokní kostel postaven roku 1749 na místě původního gotického dřevěného kostela (s dřevěnou zvonicí) z roku 1540 s neznámým zasvěcením, který vyhořel roku 1749. Od třicetileté války je zasvěcen sv. Stanislavu, hlavnímu polskému světci, protože v té době zde kvůli nedostatku českých katolických kněží působili polští duchovní. Nový kostel se západní věží znovu vyhořel již v roce 1752 a konečné datum dokončení je tak až roku 1769. Opraven byl v roce 1847, věž byla opravena v sedmdesátých letech 20. století. Architektura Prostý kostel je zvláště v interiéru blízký tvorbě Františka Kerbera, jako polír je však uváděn knížecí černínský stavitel Jiří Jirsák z Dymokur a tesař J. Kubálek ze Svídnice u Dymokur. Stěny uvnitř jsou členěny mohutnými polopilíři se sdruženými pilastry, presbytář je sklenut českou plackou, triumfální oblouk je půlkruhový. V lodi jsou dvě pole valené klenby s výsečemi do pasů, v západní části lodi stojí konvexně prohnutá kruchta na dvou sloupech. Na klenbě presbytáře je freska Nejsvětější Trojice, hlavní oltář a čtyři boční oltáře mají malovanou iluzivní architekturu z doby kolem roku 1770, vše asi od Václava Kramolína. Věž měla původně barokní cibuli s lucernou, v 19. století byla přestavěna novorenesančně a ukončena vysokou stanovou střechou. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kostele nekonají. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Stanislava na Wikimedia Commons
Miska (rybník)

Miska je název rybníka, který se nachází na Řežabineckém potoce v katastru obce Ražice v jižních Čechách. Rybník je nepravidelného tvaru s dlouhou hrází orientovanou jihovýchodním směrem. Hráz měří 310 m. Délka rybníka je asi 250 m. V okolí rybníka jsou pole. Na jeho západním břehu a na hrázi prochází cesta. Je napájen od jihu Řežabineckým potokem tekoucím z rybníka Kočkov. Pokračuje stejnojmenným potokem stavidlem a přepadem k severovýchodu, kde napájí daleko větší rybník Řežabinec. Rybník vznikl před rokem 1885. V roce 2018 byl rybník letněný a na jeho vypuštěné západní části dna byla nalezena velmi bohatá populace kriticky ohrožené rostliny trojřadky Micheliovi (Cyperus michelianus). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Miska na Wikimedia Commons
Kočkov

Kočkov je název rybníka, který se nachází na Řežabineckém potoce v katastru obce Ražice v jižních Čechách. Rybník se nachází asi 1 kilometr vzdušnou čarou od centra obce. Má nepravidelný tvar. Hráz je orientována z východu na západ a měří přibližně 151 m. Délka rybníka je 275 m. Na hrázi jsou vzrostlé stromy, v okolí rybníka pastviny dobytka. Rybník je napájen dvěma potoky od jihu. Jeden bezejmenný se stéká z několika ramen od vsi Štětice, druhý nazývaný Řežabinecký teče z východu, kde pramení v lesích pod Zlatou horou. Voda odtéká hrází na sever do rybníka Miska, který je vzdálen asi 610 m. Rybník vznikl před rokem 1885. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kočkov na Wikimedia Commons
Kościół św. Józefa Robotnika w Zawidowie

Kościół świętego Józefa Robotnika – rzymskokatolicki kościół parafialny należący do dekanatu Leśna diecezji legnickiej. Historia i architektura Jest to budowla wzniesiona w stylu neogotyckim. Budowa świątyni została rozpoczęta w 1894 roku i zakończona została w 1896 roku. Współczesne wyposażenie kościoła m.in. ołtarze, ambona, witraże, konfesjonały, chrzcielnica i organy jest nawiązaniem do architektury neogotyckiej z XIX wieku. Podczas obchodów tysiąclecia Chrztu Polski, kościół otrzymał dwa dzwony: „Józef” i „Maria”, które na początku lat 80. XX wieku zostały wyposażone w napęd elektryczny. Ostatni remont wnętrza budowli został przeprowadzony w 1987 roku, założono wtedy nową polichromię. Przypisy
Quadrio (Prague)

Quadrio is a multifunctional complex in the centre of Prague, Czech Republic, at metro station Národní třída. It serves mainly as shopping centre, and it is also containing offices and residential building. It is also connected with Shopping house Máj, which was built in 1975. Construction of Quadrio complex took place between 2012 and 2014. The building has three underground and eight above-ground floors. Investor of the project was European real estate investor CPI Property Group. It was designer by Czech architectonic atelier Jakub Cigler Architects. The kinetic sculpture Head of Franz Kafka by David Černý is located next to the complex. References External links Official website
Střední škola uměleckoprůmyslová Ústí nad Orlicí

Střední škola uměleckoprůmyslová Ústí nad Orlicí (přezdívaná „umprumka“) je střední odborná škola se sídlem v Ústí nad Orlicí. Od založení její předchůdkyně, C. k. odborné školy tkalcovské, založené v roce 1892, procházela postupně složitým vývojem, se kterým se měnily její názvy i odborné zaměření. Budova školy je umístěna v centru města souběžně s ulicí Husovou, průčelí školy je na ulici Zahradní, naproti budovy Okresního soudu. Historie Názvy školy Počátky Škola vznikla v reakci na rozvoj textilního průmyslu na Orlickoústecku v roce 1892. Prvním otevřeným oborem bylo dvouleté studium tkalcovství. Škola měla v této době dvě učebny, jednu kancelář a dílnu a učili na ní pouze tři učitelé. První republika Státní odborná škola pro průmysl textilní vyrobila v letech 1922–1929 celkem 39 kusů ručně tkaných standart o rozměrech 3 × 3 a 2 × 2 metry pro prezidenta T. G. Masaryka. Tkaní jedné standarty trvalo tkalci 12–13 týdnů. 1961–1993 V letech 1961–1993 nesla škola název Střední průmyslová škola textilní. 21. století Od roku 2006 se škola jmenuje Střední škola uměleckoprůmyslová Ústí nad Orlicí, což odkazuje na skutečnost, že se na škole vyučují různé umělecké obory. V únoru 2017 byl v depozitáři školy nalezen fragment středověkého brokátového pohřebního roucha o velikosti 20 × 30 cm, které pravděpodobně patřilo Karlu IV. V době rekonstrukce hrobky českých králů na Pražském hradě v roce 1932 škola tento kus látky dostala, aby na jeho základě utkala repliky, které pak byly použity k novému uložení ostatků českých králů po rekonstrukci hrobky a některé také k výrobě historických divadelních kostýmů. Původní kus roucha však zůstal neevidován v depozitáři školy. Po jeho objevení jej ředitel školy v březnu 2017 předal Odboru památkové péče Kanceláře prezidenta republiky, jenž přislíbil jeho vystavení v Ústí nad Orlicí při příležitosti výstavy ke 125. výročí školy ve dnech 9. a 10. června 2017. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Střední škola uměleckoprůmyslová Ústí nad Orlicí na Wikimedia Commons Oficiální stránky