Planetárium Praha

Planetárium Praha je vzdělávací a kulturní instituce v Praze, která slouží k popularizaci astronomie, přírodních věd a techniky. Nachází se v Královské oboře (Stromovce) v městské části Praha 7. Správu planetária zajišťuje příspěvková organizace Planetum – Hvězdárna a planetárium hl. m. Prahy zřizovaná hlavním městem Prahou. Budova byla postavena podle návrhu architekta Jaroslava Fragnera a veřejnosti zpřístupněna 20. listopadu 1960. V letech 2023–2025 prošla rozsáhlou rekonstrukcí, během níž byla vybavena nejmodernější LED projekční kopulí v Evropě o průměru 22 metrů a novým digitálním systémem, který využívá technologie Digistar 7 a Unreal Engine. Planetárium dnes patří k technologicky nejvyspělejším zařízením svého druhu na světě. Historie Na místě dnešního Planetária existoval poplužní dvůr (čp. 21), který byl nájemcem dvora Josefem Bukovským roku 1890 přeměněn na restauraci. V roce 1916 zde začal provozovat první podnik Jindřich Vaňha. Impulzem ke vzniku planetária bylo představení Velkého Zeissova projekčního planetária (přístroj) firmou Carl Zeiss z Jeny na veletrhu v Lipsku v roce 1954. Tuto výstavu navštívili i bratislavský a pražský primátor Václav Vacek. Oba primátoři přímo na výstavě podepsali závaznou smlouvu na dodávku dvou přístrojů v hodnotě 10 milionů Kčs – pro Prahu a Bratislavu. Budovy pro přístroje neexistovaly, ale s jejich stavbou se počítalo. Zatímco v Praze se s výstavbou začalo v roce 1958, v Bratislavě k realizaci nedošlo. Výstavba budovy pražského planetária byla zahájena v roce 1958 a autor projektu Jaroslav Fragner se nevyhnul některým atributům monumentálního stylu, známého jako sorela (římsy, vstupní portikus). Stavbu měla zdobit i mozaika, která se ale v době výstavby jevila poněkud anachronicky a nakonec provedena nebyla. Na rozdíl od bratislavského planetária byla pražská budova a na objednávku vyrobený přístroj Velkého Zeissova projekčního planetária zpřístupněny veřejnosti dne 20. 11. 1960. Od roku 1960–1999 byl ředitelem pražského Planetária astronom a kartograf Antonín Rükl. Do roku 2017 byl ředitelem Marcel Grün a od roku 2018 Jakub Rozehnal . Firma Carl Zeiss z Jeny dodala do Československa oba přístroje, ale představitelé města Bratislavy budovu stavět ani nezačali a svůj přístroj nechali v bednách ve skladu na Žitném ostrově. Při povodni byly tyto bedny zaneseny bahnem. Týmy Antonína Rükla a firmy Carl Zeiss přijely a napravily vzniklé škody, ale Bratislava přístroj na bezpečnější místo nepřestěhovala a stavbu budovy znovu odložila. Když se situace s bahnem opakovala podruhé, přestalo se o bratislavském planetáriu mluvit. V roce 1979 bylo torzo bratislavského planetária součástí výstavy ve foyeru planetária pražského, kam bylo převedeno „na součástky“. Součástí budovy planetária bylo v době jejího zřízení čtyřicetikilové Foucaultovo kyvadlo a telurium. Před budovou byl květinový záhon se slunečními hodinami, které vyprojektoval Pavel Příhoda, zaměstnanec a autor stejnojmenné knihy. Velké Zeissovo projekční planetárium sloužilo veřejnosti a školám v letech 1960–1991. Do roku 1979 spadalo pražské planetárium pod Park kultury a oddechu Julia Fučíka; od roku 1979 je planetárium součástí příspěvkové organizace Hvězdárna a planetárium hlavního města Prahy. Kromě planetária patří do této organizace i Štefánikova hvězdárna na Petříně a Hvězdárna Ďáblice, které vystupují pod společnou značkou Planetum. Rekonstrukce 2023–2025 V letech 2023–2025 prošlo Planetárium Praha největší modernizací ve své historii. Rekonstrukce zahrnovala jak technické, tak stavební úpravy celé budovy. Součástí prací byla výměna původní projekční plochy kopule, modernizace jeviště a hlediště, odstranění teluria z foyer, změna výstavních prostor i zázemí personálu. Celkové náklady na rekonstrukci dosáhly přibližně 300 milionů korun, z čehož samotná nová projekční technologie (LED kopule a výpočetní technika) stála okolo 180 milionů korun. Při rekonstrukci byly modernizovány i podpůrné systémy budovy, včetně ventilace, ozvučení a osvětlení. Nový systém rekuperace tepla umožňuje efektivně využívat odpadní teplo generované LED technologií k vytápění prostor planetária, čímž přispívá k celkové energetické úspornosti budovy. Do kupole se po rekonstrukci nově vejde 280 diváků, před rekonstrukcí to bylo 230. Planetárium Praha bylo znovu otevřeno pro veřejnost 14. června 2025. Technické vybavení Planetárium Praha prošlo od svého otevření v roce 1960 několika zásadními technologickými změnami, které reflektují vývoj v oblasti projekční techniky – od optomechanických přístrojů až po digitální systémy a LED kopuli. Optomechanické systémy Při otevření planetária v roce 1960 byl použit přístroj Velkého Zeissova projekčního planetária od firmy Carl Zeiss Jena. Tento optomechanický systém promítal hvězdnou oblohu pomocí více než stovky projektorů zabudovaných do konstrukce tvaru koule. V roce 1991 jej nahradil modernější přístroj Cosmorama od firmy Carl Zeiss AG, který zůstal v sále až do roku 2023. Cosmorama byla využívána především pro specializované pořady a vzdělávací programy, v posledních letech však spíše plnila funkci historického artefaktu. Přístroj byl umístěn na pohyblivých ramenech, aby mohl být skryt a nestínil při modernějším digitálním promítání. Digitální systém SkySkan Definiti V roce 2009 byl do sálu instalován digitální projekční systém SkySkan Definiti. Umožňoval promítání tzv. fulldome filmů – tedy celokopulových projekcí vytvářených digitálně. V roce 2014 byl systém modernizován na šest digitálních projektorů Sony SRX-T615, které dohromady vytvořily obraz v rozlišení až 8K. Tím se Planetárium Praha zařadilo mezi technologicky nejvyspělejší planetária v Evropě. LED kopule (od 2025) V rámci rozsáhlé rekonstrukce budovy v letech 2023–2025 byla původní projekční plocha kopule o průměru 23,5 metru nahrazena moderním LED systémem o průměru 22 metrů. Nová kopule je tvořena více než 45 miliony mikro-LED diod a jedná se o první instalaci svého druhu v Evropě. Technologii dodala americká společnost Cosm. Na rozdíl od tradičního systému s vícero projektory využívá LED kopule aktivní emisní plochu – obraz se nevytváří promítáním světla na povrch, ale vyzařuje přímo z něj. To umožňuje extrémně vysoký jas, hlubší kontrast, širší barevný rozsah a bezprecedentní plynulost obrazu bez viditelných spojů či deformací. Rozlišení přesahuje standardní 8K a umožňuje plnohodnotné zobrazení vědeckých simulací i filmových projekcí. Řízení systému zajišťuje kombinace softwaru Digistar 7 a enginu Unreal Engine, což umožňuje nejen přehrávání předem připravených pořadů, ale i interaktivní vizualizace a živé astronomické simulace. Díky variabilnímu sálu je možné kromě astronomických pořadů pořádat i koncerty, filmové premiéry, přednášky nebo vizuálně působivé imerzivní instalace. Přehled projekčních systémů Další prostory Součástí budovy je také samostatný kinosál vybavený klasickým plátnem, směrovým ozvučením a digitální projekcí. Slouží pro doplňkový program mimo hlavní kopuli – například pro přednášky, školní pořady, filmové projekce či kulturní akce. Kapacita kinosálu je 94 míst. Sál je vybaven systémem Digistar 3. Projekce probíhá na plátno o rozměrech 8 × 4 metry, se zvukovým systémem Digital Surround 5.1. Odkazy Reference Literatura FUCHS, Martin. První LED planetárium světa I. Astropis. 2026, roč. XXXI, čís. 147, s. 6–9. ISSN 1211-0485. RAJCHL, Rostislav. Pražské Planetárium otevřeno. Říše hvězd. 1961, roč. 42, čís. 1, s. 1–4. Dostupné online. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Planetárium Praha na Wikimedia Commons Oficiální stránky