NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nanebevstoupení Páně (Josefov)

Kostel Nanebevstoupení Páně je dominantou Masarykova náměstí v Josefově. Původně byl vojenským posádkovým kostelem. Postaven byl v empírovém slohu v letech 1805–1810 podle projektu architekta Heinricha Hatzingera a hraběte Julia ď Andreise.[1] Projekt byl prakticky beze změn použit i v současně budovaném kostele Vzkříšení Páně v sesterské pevnosti Terezín. Vysvěcen byl 8. září 1811. Základní kámen kostela vysvětil biskup Trauttmansdorff. Nad portálem průčelí kostela jsou na počest císaře Františka II. písmena F II MDCCCV. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Stavba Stavba kostela je jednolodní, na západě mírně přechází v apsidu, s hranolovou věží na východní straně o výšce 54 metrů, která je význačným orientačním bodem. Po obvodu lodi a presbytáře jsou čtyři postranní oltáře. Kněžiště je ve tvaru půlkruhovité apsidy dlouhé 7,5 m a široké 14 m. V sakristii je cenný obraz Večeře Páně od G. Hallera z roku 1747 ze zrušeného románského kostela svatého Jiljí v Plesu, který musel ustoupit stavbě pevnosti Josefov. Interiér Dominantou kostela je hlavní oltář, který počátkem 20. století nahradil původní empírový. Na stěně nad oltářem visí olejomalba na plátně Nanebevstoupení Páně od Josefa Berglera, prvního ředitele Akademie výtvarných umění v Praze. Po stranách hlavního oltáře jsou nadživotní polychromované sochy od Břetislava Kafky, vlevo Panny Marie Fatimské a vpravo Božského Srdce Ježíše Krista. Byly pořízeny za Msgre. Antonína Sýkory v letech 1949–1952. Vpravo nad křtitelnicí je do zdi zapuštěna busta maršálka Mořice Lacyho. Vpravo od vstupního portálu je umístěna pamětní deska generála duchovenstva Metoděje Kubáně. Věž kostela je pokládána za jedno ze stanovišť, odkud mohl 27. února 1826 setník 18. pěšího pluku a amatérský astronom Vilém z Biely konat pozorování, na jejichž základě stanovil dráhu periodické komety 3D/Biela. Pravděpodobněji však tato pozorování uskutečňoval na půlbastionu No. XXXVII (součást josefovských Korunních hradeb). Bohoslužby Bohoslužby se konají v neděli v 9.30, dále ve středu a v pátek. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevstoupení Páně na Wikimedia Commons Josefov - kostel Kostel Nanebevstoupení Páně Kostel Josefov Archivováno 8. 2. 2017 na Wayback Machine. Farnost Josefov Archivováno 29. 6. 2012 na Wayback Machine. Královéhradecká diecéze Archivováno 3. 10. 2019 na Wayback Machine.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bezdědice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je nejstarší dochovaná památka v Bezdědicích na Berounsku. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Velkou cenností je tabernákulum na oltáři, jež bylo darováno Karlem IV. Dnešní funkce Bohoslužby se zde konají dodnes, vždy první sobotu v měsíci s polským farářem Stefanem Wojdylou. Přifařená sídla Přifařenými sídly jsou Bezdědice, Lhotka a Radouš. Do 17. stol pod bezdědickou faru patřily i obce Hostomice a Lštěň. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Blučina)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v obci Blučina v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka. Je farním kostelem blučinské farnosti. Historie Ze zmínky o blučinském plebánovi k roku 1240 lze předpokládat, že již v této době zde stál kostel. Jádro současné stavby pochází ze třetí čtvrtiny 13. století. Dochovaly se románské obvodové zdi lodi, která byla původně plochostropá, a spodní část věže, na severní straně chrámu stál karner. Pravděpodobně v první čtvrtině 14. století došlo k prodloužení lodi východním směrem, kde byl postaven pětiboký závěr. Zřejmě na přelomu 14. a 15. století byl zbořen karner a na jeho místě byla postavena kaple svaté Barbory, přibližně o 100 let později byla z jižní strany lodi přistavěna další kaple, kostel byl také zaklenut. K dalším úpravám došlo na přelomu 16. a 17. století, kdy byla věž zvýšena vybudováním zvonicového patra. Asi o 100 let později vznikl další přístavek u severní zdi lodi, po roce 1767 došlo k úpravám části lodi, možná podle projektu Františka Antonína Grimma. Na začátku 19. století byl postaven polygonální nástavec věže, v roce 1848 byla postavena sakristie, na konci 19. století byly provedeny některé novogotické úpravy. Kolem kostela se do roku 1895 nacházel hřbitov. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bohdalice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický farní kostel v Bohdalicích. Který byl postaven ve stylu klasicismu ještě s prvky pozdního baroka v letech 1807 až 1814. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem bohdalické farnosti. Historie Původní kostel, údajně dřevěný, stával na Malé straně, někde poblíž dnešní staré fary. Nový kostel byl postaven dle rozhodnutí Johanna Mannera syna majitele obce rytíře Raimunda Mannera. Základní kámen byl položen v roce 1807 a stavba byla dokončena roku 1814. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bohdalicích na Wikimedia Commons Literatura NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. MAŇHALOVÁ, Dagmar. Z dějin Bohdalic - 666. let od první písemné zmínky o obci. [s.l.]: OÚ Bohdalice, 2003. Reference
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bučovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický farní chrám v Bučovicích, Jihomoravském kraji, okrese Vyškov, slavkovském děkanství . Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je součástí římskokatolické farnosti Bučovice Popis Ve výklencích v průčelí jsou sochy sv. Petra a Pavla, před kostelem pak sv. Jana Nepomuckého z roku 1722 a sv. Jana Sarkandera z roku 1720. Po pravé straně před kostelem je sousoší sv. Cyrila a Metoděje z roku 1885, které sem věnovala místní Občanská záložna v roce 1885 při příležitosti 1000. výročí úmrtí sv. Metoděje. Po levé straně kostela je socha sv. Floriána z roku 1900. Historie Kostel byl postaven v letech 1637–1641 za Maxmiliána z Lichtenštejna švýcarsko-italským architektem Giovannim Giacomem Tencallou v barokním slohu. V roce 1642 kostel vysvětil olomoucký kanovník Kašpar Karas z Rhomsteinu. Oratoř a kruchta byly přistavěny roku 1748 podle rakouského architekta Antona Erharda Martinelli (1684–1747). Ve 20. letech 19. století došlo ke klasicistní přestavbě a byly vystavěny boční lodě. Odkazy Reference Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno : odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567 Petr Fidler, Architektur dei Seicento (habilitační práce), Innsbruck 1990, s. 134 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Stránky farnosti https://theses.cz/id/1e1new/Hana_Mysliveckova_Moravska_sakralna_architektura__1590-16.txt, s. 77 ad.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bukovinka)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v Bukovince v okrese Blansko z roku 1773. Jde o filiální kostel ve farnosti Křtiny. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Barokní jednolodní orientovaný kostel byl postaven v roce 1773 na jižním okraji obce. Nechal jej zřídit opat zábrdovického premonstrátského kláštera (kterému ves patřila) Kryštof Jiří Matuška jako náhradu za starý kostel Panny Marie, který o rok dříve vyhořel. Nový chrám vznikl asi 100 metrů jihozápadně od původního kostela. V roce 1979 byla ke kostelu přistavěna sakristie podle návrhu Karla Ochmanna. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Filiální kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bukovince na krtiny.katolik.cz
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Hemže)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je poutní kostel v Hemžích. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Poloha kostela Kostel je umístěn v jižním cípu Orlické tabule; nedaleko od měst Choceň (1,5 km severovýchodně) a Brandýsa nad Orlicí (3 km západně). V blízkosti se také nachází řeka Tichá Orlice. Historie Kostel Panny Marie nechal postavit v roce 1683 v barokním slohu J. B. Trauttmansdorff. Poutní tradice vznikla díky milostné sošce Panny Marie s Ježíškem, kterou do kostela věnoval hrabě Kurze. Sám ji přivezl již v roce 1662 z Uher. Architektura Kolem kostela se nachází hřbitov, který je obehnán zdí. V ní jsou zabudovány tři kaple tak, že čelní strana míří směrem dovnitř (směrem ke kostelu). Nedaleko kostela se nachází též volně stojící zvonice. Samotný kostel je obdélníkového půdorysu. Po stranách jsou mělké kaple. Boční stěny člení arkádami. Presbytář je půlkruhový, na bocích se nachází sakristie a oratoř. Z vnitřního vybavení je zajímavý oltář ze 17. století, na kterém je uložena ve skříni milostná soška Madony a obraz Nanebevzetí Panny Marie v nástavci. Sochy sv. Jana Křtitele a sv. Františka jsou umístěny po stranách oltáře. Boční oltáře zdobí obrazy od J. Umlaufa (z roku 1880). Nemělo by se též zapomenout na sochu "Ecce homo" a trojdílné varhany (oboje z 18. století). Hlavní pobožnost (pouť) Neděle po 15. 8. (svátek Nanebevzetí Panny Marie). Galerie Reference Literatura Zdeněk Boháč. Poutní místa v Čechách. Praha: Debora, 1995. 286 s. ISBN 80-85923-07-6. Kapitola Hvězda. (čj) Irena Dibelková. Navštivte poutní místa v Čechách. Praha: Olympia, 2004. (Katalogy 38). ISBN 80-7033-844-x. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Odkaz na farnost Choceň (spravuje kostel v Hemži)
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Kbel)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kbelu v okrese Kolín je gotická jednolodní kamenná omítnutá orientovaná stavba z konce 14. století. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel Nanebevzetí Panny Marie Gotický kostel vystavěný na počátku 14. století, podle nalezených dokumentů nákladem vladyků z okolí; například Parduse ze Kbelu (doložen 1295), Oldřicha z Velimi nebo Maršíka a Rudolta z Radovesnice. Po poškození švédskými vojsky v roce 1634 byl kostel opraven renesančně v letech 1664–1666 nákladem Hanuše Fridricha z Trauttmansdorffu. V roce 1874 kostel silně poničil požár, při kterém také shořel vzácný barokní oltář s obrazem od Petra Brandla. Kostel byl v letech 1885–1886 velmi necitlivě opraven v novogotickém stylu, přičemž došlo ke zničení mnoha středověkých památek. Protože ale nebyl v nadcházejícím období řádně udržován, postupně chátral. Před dalším chátráním byl ušetřen až poněkud amatérsky prováděnými opravami kolínských patriotů, bratrů Jana a Ladislava Kamarýtovými. Popis V západním průčelí je čtyřboká dvoupatrová věž se zazděným přístupem. Na východě je mnohoúhelný chór z pěti stran osmiúhelníku, bez nárožních opěráků. Při severním boku leží jednoduchá novější sakristie. Vchod do lodi, s lomeným gotickým obloukem, je na jižní straně. Loď má rozměry 13,30 × 7,62 metru. Strop je rovný. Po každé straně je pár novogotických oken. Triumfální lomený gotický oblouk má rozpětí 4,25 m a odděluje kněžiště s rozměry 4,72 × 4,90 metru. Klenba je křížová, žebra spočívají na pětibokých římsových konzolách a protínají se v hladkých terčových svornících. V severní zdi je umístěn gotický obložený vstup do sakristie. Sakristie má valenou, v oblouku lehce lomeném, klenbu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze http://www.varhany.net/cardheader.php?lok=1757 http://cestyapamatky.cz/kolinsko/kbel/kostel-nanebevzeti-panny-marie
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Kladno)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický kostel z let 1897 až 1899, dříve arciděkanský (do roku 1994). Nachází se v centru města na náměstí starosty Pavla, jehož je dominantou. Výrazný nárůst počtu obyvatel Kladna v 19. století si vynutil výstavbu nového, kapacitně dostačujícího kostela. Předsedou Spolku pro postavení nového kostela Nanebevzetí Panny Marie byl stavitel a starosta Josef Hrabě, výstavbu podpořil i další kladenský starosta MUDr. Jaroslav Hruška. Kostel byl postaven podle projektu Ludvíka Láblera v letech 1897–1899 na místě původní gotické jednolodní stavby, která stála již v roce 1352, byla ve větší míře opravována v 16. století a v letech 1675, 1690, 1695, 1739–1740, 1771 a 1842 a v roce 1897 byla zbořena, aby uvolnila místo novému kostelu; hřbitov kolem kostela byl zrušen v roce 1814. Trojlodní bazilika s věží s hlavním vstupem a věží na jižní straně a kněžištěm na severní straně byla vysvěcena 7. června 1900. Zdejší farnost byla 13. června 1900 povýšena na děkanství a v roce 1937 na arciděkanství. Přestože je od roku 1978 kostel zapsán v seznamu kulturních památek, v 70. a 80. letech 20. století se jeho stav natolik zhoršil, že došlo ke zřícení části stropu a kostel byl z bezpečnostních důvodů uzavřen. Po rekonstrukci, která proběhla ve druhé polovině devadesátých let 20. století, byl kostel 3. června 2000 znovu vysvěcen kardinálem Vlkem. V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v roce 1996 na opravu památky čerpáno 1 900 000 Kč. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl VII. Vikariát Slanský; část XVI. Vikariát Slanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1913. 350 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 6. Kladno, děkanství, s. 46 – 67. Související články Kaple svatého Floriána (Kladno) Kostel svatého Jana Křtitele (Kladno) Kostel svatého Mikuláše (Hnidousy) Kostel svatého Mikuláše (Vrapice) Kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova (Kročehlavy) Kostel svatého Václava (Rozdělov) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kladně na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie v Kladně
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Klánovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Praze-Klánovicích byl postaven v letech 1911–1912, původně jako kaple Matky Boží. Klánovice měly v té době před sebou období největšího rozkvětu. Kostelík je novorománskou stavbou s věžičkou a několika vitrážovými okny – každé z nich věnovala jedna z místních starousedlických rodin a jejich jméno je tu zaznamenáno. Největší, kruhová vitráž v průčelí znázorňuje Pannu Marii. Loď obchází plastická křížová cesta, nachází se zde sochy Svatého Josefa a Panny Marie. Autor stavby je neznámý. V letech 2004–2005 proběhly úpravy interiéru kostela, byla provedena nová elektroinstalace včetně topení v lavicích a oprava vstupního schodiště. V roce 2005 byly do kostela pořízeny varhany, které nahradily dosud používané harmonium. Celý kostel byl vymalován. V příštích letech je naléhavě potřeba vyměnit dlažbu lodi kostela a zajistit odvlhčení zdiva. Po 1. světové válce byl poblíž kaple vybudován pomník padlým vojínům. Za okupace roku 1939 bylo německými úřady nařízeno pomník odstranit. Pomník v dnešní podobě, kdy připomíná oběti obou světových válek, byl na stejném místě slavnostně odhalen 28. října 1945. 28. října 2018 byla v parku u kostela vysazena Lípa republiky k 100. výročí vzniku Československé republiky. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Lišany)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je kamenná orientovaná stavba. Stojí v Lišanech v okrese Rakovník u silnice, na hřbitově. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Od roku 1867 byl farním kostelem místní farnosti. Po jejím zániku roku 2004 je jako filiální kostel spravován z farnosti Rakovník. Stavební podoba Kostel má loď o třech polích, z východu přiléhá presbytář o jednom poli a na západě je umístěna dvojpatrová věž. Na východ od kněžiště je polygonální sakristie. Venkovní zdi jsou oživeny pilastry. Nad nimi se táhne kladí se silně vyloženou římsou, která obíhá i kolem věže. Střecha je sedlová, krytá taškami. Do kostela vedou vchody na západní a severní straně. Vchod do sakristie je z východu. Okna jsou segmentová. V lodi jsou umístěny tři páry oken. Na věži jsou umístěny hodiny. Interiér Stěny jsou hladké, bez ozdob. Strop je rovný. Kněžiště je odděleno vítězným obloukem. Na západní straně se rozkládá kruchta na dvou pilířích. Vybavení je ve slohu pozdního baroka. Hlavní oltář je dřevěný, částečně zlacený a sahá až ke klenbě kněžiště. U oltáře je obraz Nanebevzetí Panny Marie od Josefa Huebera z roku 1763, obraz Svaté Trojice s sochy svatého Josefa a Jana Křtitele. Na bočních oltářích jsou obrazy svaté Ludmily učící svatého Václava, obraz svaté Barbory. Na jižním oltáři je obraz svatého Jana Nepomuckého modlícího se k Panně Marii Boleslavské a obraz svatého Antonína. Kazatelna stojí na spirálovém sloupku. Ve výplni je svatý František Xaverský jako kazatel. Na stříšce je socha svatého archanděla Michela s mečem v pravici a vahami v levici. Varhany jsou trojdílné, zdobené řezbami pod zprohýbanou hlavní římsou. Odkazy Reference Literatura CECHNER, Antonín. Soupis památek. Politický okres rakovnický. Svazek II. Praha: Archaeologická kommisse při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1913. 329 s. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-11-27. Kapitola Lišany – Kostel Nanebevzetí Panny Marie, s. 55–59. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Moravský Beroun)

Farní kostel Nanebevzetí Panny Marie v Moravském Berouně je trojlodní halová stavba přechodného slohu s prodlouženým kněžištěm a závěrem. V koutě mezi severní lodí a kněžištěm stojí hranolová věž s vnějším válcovým schodištěm. Mezi opěráky kněžiště v ose kostela je grotta s Kristem v Getsemanské zahradě z roku 1750. Vnitřní zařízení kostela pochází z 18. a 19. století, kamenná křtitelnice je z konce 17. století a zvon na věži je z roku 1584 a pochází ze zaniklé vesnice Jestřebí. Historie Kostel dal postavit v letech 1607–1610 kníže Karel z Münsterbergu jako evangelický luterský kostel Nejsvětější Trojice. Díky tomu se zachovaly původní empory, tedy tribunové vybavení, velmi časté u protestantských kostelů. Pravděpodobně při opravě kostela a jeho rekatolizaci roku 1672 bylo zasvěcení změněno na současné Nanebevzetí Panny Marie. Kostel byl opravován po požárech v roce 1744 a 1799. Při opravě 11. října 1960 kostelní báně byla otevřena makovice, z níž bylo vyjmuto velké válcové pouzdro, obsahující pět rukopisných celků z let 1610, 1672, 1751,1848 a 1922, postihujících časové období přes 350 let. Mezi dokumenty byl přehled správců moravskoberounské fary od roku 1571, byly zde potravinové lístky z přelomu let 1919/1920, náboj do pušky z 1. světové války, tři mince z přelomu 19. a 20. století a propagační plakát vyzývající k účasti na oslavách svěcení zvonů 15. srpna 1922. Poslední opravář Karel Zimmer pak vložil do pouzdra krabičku s jedinou cigaretou s přáním „pro toho, kdo další válec otevře“. Účastníci pamětihodné události: Pracovníci komunálních služeb Miroslav Pálka, Štefan Csőgör, předseda MNV Lubomír Drápal, farář Alois Mazánek, pracovník Vlastivědného ústavu v Bruntále, redaktorka Květa Javorská, kronikář Josef Kalva a kulturní referent ONV Bruntál J. Piňos. Odkazy Literatura B. Samek, Umělecké památky Moravy a Slezska 2. Praha: Academia 199. Str. 579-580 Reference Související články Moravský Beroun Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Kostel na stránkách města[nedostupný zdroj]
Kościół Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny w Neratovie

Kościół Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny w Neratovie – zabytkowy kościół wybudowany w Neratovie. Historia Kamień węgielny pod budowę barokowego kościoła położył właściciel majątku Rokytnice Johann Karl hr. von Nostitz-Rhieneck (1673-1740) 14 sierpnia 1723, w wigilię Wniebowzięcia NMP. Stało się to w obecności zarządcy majątku, proboszcza i kapelana, a także mistrza budowlanego Karla Antona Reina, który pochodził z Włoch i osiedlił się w majątku, gdzie się ożenił i miał bliskie związki z właścicielem dominium. Karl Reina wybudował kościół św. Jana Nepomucena (Vrchní Orlice), uczestniczył również w przebudowie zamku w Rokytnicach. Pod koniec życia był budowniczym prałatury klasztoru Hradisko. W 1730 został śmiertelnie ranny podczas budowy kościoła w Neratovie. Został zastąpiony przez budowniczego kłodzkiej twierdzy Jakoba Carova, który rozpoczęte prace zakończył. Kościół konsekrowano w dzień św. Bartłomieja, 24 sierpnia 1733. Drobne roboty budowlane trwały do ​​1749. Architektura Kościół ma 48 m długości, 19 m szerokości i około 18–20 m wysokości. Fasada i wejście główne zorientowane są na południe, prezbiterium na północ. Stare kroniki wskazują, że dzięki tej orientacji promień słońca w Boże Narodzenie o godz. 12.00 nachodził na tabernakulum. Konstrukcja kościoła zawiera wypukłą fasadę z dwiema pochyłymi wieżami, rzut w formie krzyża, wewnątrz widoczne jeszcze wklęsłe wnęki pilastry itp. Jest to obiekt grupy czeskiego baroku z bardzo delikatnym dotykiem pewnej prowincjonalności, co daje rustykalny wygląd. Ivo Kořán swoim studium: „Barok pod Orlickými horami” opisuje kościół w sąsiedztwie, który przypisywany jest włoskiemu architektowi Giovanniemu Battiście Alliprandiemu, który zaprojektował m.in. kościół znalezienia św. Krzyża w Litomyšlu (1714-1720), znajdujący się bardzo blisko kościoła w Neratovie (podobny plan piętra, koncepcja elewacji i inne cechy). Można również wyrazić przypuszczenie, że architektura opisywanego kościoła jest autorstwa anonimowego naśladowcy projektanta kościoła klasztornego w Litomyšlu (najprawdopodobniej byłby to wówczas mistrz budowniczy Karl Anton Reina). Nad wejściem znajduje się kartusz z herbami: Johanna Karla von Nostitz-Rhieneck (L), fundatora świątyni i jego żony Anny Charlotty Fuchs von Bimbach und Dornheim, wykonany przez kamieniarza z Žamberka. Przypisy
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Ostrava-Michálkovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie se nachází v ostravském městském obvodu Michálkovice a je druhým kostelem v Ostravě zasvěceným Nanebevzetí Panny Marie (tím dalším je třebovický kostel). Historie Výstavba nového michálkovického svatostánku byla plánována sice už od roku 1897, však začala až v roce 1901. Zastupitelé původně chtěli na stavbu použít výnosy konzumní daně z lihu, toto jim však bylo zakázáno, proto potřebná suma byla složena ze sbírek a půjček. Plány nového kostela předložil obecnímu výboru Michálkovic v roce 1900 stavitel Friedrich Fulda z Těšína. Stavba započala 24. května 1901 slavnostním výkopem základů. Dne 16. června 1901 byl za hlavní oltář uložen a slavnostně posvěcen základní kámen. Stavbu provedla stavební firma Ferdinand Mainx a Leopold Popp z Moravské Ostravy. Tato firma také upravila původní plány F. Fuldy. Stavba v novorománském slohu skončila roku 1902. Dne 7. ledna 1903 šenovský farář Jan Kapinus provedl slavnostní benedikci kostela. Vyšší biskupské vysvěcení (konsekrace) bylo provedeno 13. června 1907 kardinálem a kníže biskupem vratislavským Dr. George Koppem. Kostel byl zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie a do hlavního oltáře byly umístěny ostatky svatých. Biskupské vysvěcení připomíná kamenný kříž před kostelem. Popis Kostel je jednolodní v kombinaci novorománských a romantických prvků, s dvojvěžovým průčelím, s příčnou lodí (transeptem) a zaobleným kněžištěm. Byl postaven na půdorysu latinského kříže. Hranolová věž s hodinami vysoká 42 m je přistavěna k severní části kostela. V interiéru je otevřený krov s ocelovými táhly. Hlavní oltář nese sochu Nanebevzetí Panny Marie a po stranách jsou sochy svatého Prokopa a svaté Hedviky Slezské. Kazatelna a hlavní oltář vyhotovil pražský řezbář Josef Krejčík. Na nástěnné malbě u kněžiště je zachycen svatý Václav a pod ním je vyobrazen Důl Michal a tramvaj. Od roku 2018[zdroj?] farářem exscurendo je P. Mgr. ThLic. Krzyzstof Szewczyk, Th.D. Galerie Odkazy Reference Literatura JUŘICA, Martin. Ostravské svatostánky. Ostrava: Repronis, 2006. ISBN 80-7329-116-9. S. 19–21. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Ostravě-Michálkovicích na Wikimedia Commons