NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Václava (Dlouhá Brtnice)

Kostel svatého Václava se nachází na severním okraji obce Dlouhá Brtnice. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Dlouhá Brtnice. Jde o kostel s pozdně gotickým jádrem, který byl do dnešní podoby několikrát přestavěn, je jednolodním kostelem s polygonálním závěrem a hranolovou věží na čelní straně, poblíž kostela stojí samostatná budova fary, která je spolu s kostelem chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Předchůdce stavby dnešního kostela byl postaven na konci 13. století, kostel nebo možná spíše kaple byla postavena v souvislosti s přílivem horníků, kteří v blízkých dolech těžili stříbro. Kostel byl zasvěcen svaté Barboře, tj. patronce horníků. Kaple byla plochostropá a jednolodní drobná stavba, v roce 1444 došlo k přestavbě kaple na kostel, stejně tak došlo také k přejmenování na kostel svatého Václava. V tu dobu byl u kostela hřbitov, který byl obehnán zdí a dřevěnou chodbou spojen s ženským klášterem, který stál nedaleko kostela. K přestavbě kostela pak došlo v druhé polovině 17. století, kdy došlo k navýšení zdí, zaklenutí kněžiště a kostelní lodi a byla přestavěna sakristie na severním okraji kostela. V roce 1844 však kostel byl uzavřen, měl být sešlý, byl však obcí opraven a poté také rozšířen, byly postaveny oratoře, hudební kruchta a také byla postavena věž, na kterou byly pověšeny nové zvony a taky byly připraveny ciferníky, kdy v tu dobu chyběl hodinový strojek. Na novou věž byl pověšen i tzv. umíráček z roku 1596. Nad oltář byl pověšen oltářní obraz z roku 1774 od Josefa Altmanna. V roce 2002 byl kostel rekonstruován a byl nově vymalován, V roce 2005 započala rekonstrukce varhan v kostele, ta byla dokončena v roce 2008, původní varhany pochází z roku 1887. Znovu rekonstruován pak byl v létě roku 2016, kdy byla opravena střecha kostela. V roce 1871 pak byla dostavěna budova fary, o dva roky později byl na faru jmenován farář Cyril Žídek. V kostele jsou tři oltáře. Odkazy Reference Související články Dlouhá Brtnice Římskokatolická farnost Dlouhá Brtnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svaté Maří Magdalény (Dolní Cerekev)

Kostel svaté Maří Magdalény se nachází v Dolní Cerekvi, v okrese Jihlava. Od roku 1972 je chráněn jako kulturní památka. Jde o farní kostel farnosti Dolní Cerekev. Historie Středověké jádro kostel pochází z druhé poloviny 13. století. K němu byla v první polovině 16. století přistavěna věž. Roku 1723 byl kostel zcela přestavěn. V letech 1794–1796 byl kostel nově zastropen a celkově opraven. Další úpravy se uskutečnily v 19. století a po roce 1945. Popis Jde o jednolodní plochostropou stavbu s hranolovou věží. Její hladký plášť je ve třech etážích prolomen úzkými obdélníkovými okny. Podvěží a první patro věže jsou zaklenuty valeně. Východní část kostela je na půdorysu kříže, skládá se z rovně ukončeného kněžiště a z lodi se stejně vysokými čtyřbokými kaplemi. Boční zdi staré části lodi se uvnitř směrem vzhůru kónicky zužují. Zařízení Novobarokní oltář pochází z roku 1896, na bocích jsou sochy z první poloviny 18. století. Z barokní křtitelnice se dochovala nádoba z roku 1741. Mešní kalich byl zhotoven v letech 1769–1771. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Maří Magdalény na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Kněžice)

Kostel svatého Jakuba Staršího se nachází na návrší v centru obce Kněžice, je farním kostelem římskokatolické farnosti Kněžice u Třebíče. Kostel je jednolodní stavbou s pozdně románským jádrem s původním portálem, později byl přestavěn v gotickém slohu v 2. polovině 14. století. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven pravděpodobně ve 40. letech 13. století, zasvěcen svatému Jakubovi byl snad v roce 1279. Kolem roku 1570 byla farnost bez kněze a kostel velmi chátral, v Kněžicích působili evangelíci. Kostel pak převzali zpět katolíci kolem dvacátých let 17. století, nicméně farář v Kněžicích nesídlil a do obce dojížděl farář z Brtnice, kostel byl stále ve špatném stavu a v roce 1665 měl jen jeden oltář, dva stoly a čtyři zvony. Kostel pak byl v roce 1707 konečně upraven a opraven, byly vyvýšeny zdi lodi do stejné výšky jako zdi presbytáře a byla postavena dřevěná věž, do které byly přeneseny zvony. Některá okna byla zazděna, některá zvětšena, kostelní loď však měla stále pouze dřevěný strop. Kostel měl tři oltáře, hlavní zasvěcený svatému Jakubovi Většímu, dva boční Panně Marii a Janovi Nepomuckému. V roce 1726 pak kostel získal obraz Proměnění Páně na stěně presbytáře. V roce 1769 pak byla v obci zřízena expozitura a obec získala kaplana, který byl ubytován ve Vybíralově chalupě, prvním kaplanem byl Jan Bernard Hriss. V roce 1838 pak byla postavena kamenná věž. Po roce 1796 započala výstavba nové budovy pro kaplana a od roku 1858 i pro faráře, byla postavena fara. Farnost získala v roce 1858 kněze a kostel se tak stal opět farním, prvním farářem byl Jan Vrzal, dalšími faráři byli František Padalík (od roku 1876), Jan Vaněk (od roku 1886), Jan Babor (od roku 1893) a František Hálek (od roku 1910). V roce 1895 pak byly do věže kostela instalovány nové hodiny. V roce 1922 byly zakoupeny nové píšťaly do varhan v kostele. Dne 2. srpna 1925 pak byly vysvěceny nové zvony a byly umístěny do věže, byla také opravena podlaha věže. Odkazy Reference Související články Kněžice Římskokatolická farnost Kněžice u Třebíče Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel Povýšení svatého Kříže (Knínice)

Kostel Povýšení svatého Kříže se nachází na v centru obce Knínice. Je to filiální kostel římskokatolické farnosti Budeč. Jde o jednolodní barokní stavbu s přilehlou budovou sýpky a čtyřbokou hranolovou věží při východní stěně kostela. Kostel je součástí bývalé jezuitské rezidence. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Knínice původně patřily jezuitům z Telče, ti od roku 1654 byli nájemci Knínic, proto později postavili kostel a klášter. Kostel byl postaven jako součást jezuitské rezidence či kláštera v roce 1717, ke kostelu byla přímo přistavěna budova někdejší sýpky. Sýpka měla sloužit dříve jako obytná budova kláštera. Během první světové války, v roce 1917, byly rekvírovány dva zvony z věže kostela, nové zvony byly do kostela pořízeny až v roce 2016. Vysvěceny byly 9. dubna 2016, kdy první zvon je zasvěcen jménu svatých Cyrila a Metoděje, druhý zvon byl zasvěcen svatému Ignáci z Loyoly a svatému Františku Xaverskému. Literatura HNILICA, Ondřej; ZÁŘECKÁ, Klára. Kaple Povýšení sv. Kříže v Knínicích. Průzkumy památek. 2020, roč. 27, čís. 2, s. 105–118. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-03-10. Odkazy Reference Související články Knínice (okres Jihlava) Římskokatolická farnost Budeč Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Luka nad Jihlavou)

Kostel svatého Bartoloměje se nachází na návrší v centru městyse Luka nad Jihlavou. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Luka nad Jihlavou. Jde o pozdně barokní jednolodní stavbu se segmentovým závěrem, která byla postavena na místě někdejšího románského kostela, jehož pozůstatkem je západní čtyřboká věž. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě současného kostela stál dříve románský kostel, který byl vypleněn švédskými vojsky; z původního kostela zbyla pouze věž, jejíž spodní část zůstala i po rekonstrukci věže v roce 1804 v původním stavu. Nový kostel byl postaven jako barokní stavba na místě zbořeného kostela mezi lety 1755 a 1763, kdy byl majitelem obce Dominik hrabě z Kounic. V kostele jsou tři původní zvony, první z roku 1507, druhý z první poloviny patnáctého století a třetí, tzv. umíráček, byl ulit v roce 1534. Co se týče prvního zvonu, v mnoha pramenech se uvádí nesprávný letopočet 1504 a hmotnost 1500 kg – obojí vzniklé nesprávnou interpretací dobových čísel a jednotek. Zvon sice nikdy nebyl vážen, ale podle tvaru a rozměrů je jeho hmotnost cca 650 kg. V roce 1845 byly do kostela pořízeny varhany. Nad hlavním oltářem je obraz svatého Bartoloměje, jehož autorem je Josef Šteiner, v kostele jsou kromě hlavního oltáře také čtyři boční oltáře z roku 1890. V roce 1911 byly zakoupeny a instalovány nové varhany. Ty pak byly v roce 2010 rekonstruovány. Odkazy Reference Související články Luka nad Jihlavou Římskokatolická farnost Luka nad Jihlavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Josefa (Mirošov)

Kostel svatého Josefa je filiální kostel v římskokatolické farnosti Dušejov, nachází se v centru obce Mirošov. Kostel je pozdně barokní stavbou s eliptickým půdorysem a hranolovou zvonicí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven kolem roku 1740, architektem kostela měl být Kilián Ignác Dientzenhofer, stavitelem pak Jan Vratislav z Mitrovic. Dříve, od poloviny 17. století stála na místě nynějšího kostela kaple, kterou postavil Adam František Vratislav z Mitrovic. Kostel původně patřil státu, po roce 2000 byl převeden do vlastnictví obce, která jej postupně opravuje.V roce 2008 byla opravena střecha a interiér kostela. Střecha kostela pak byla rekonstruována v roce 2014. Odkazy Reference Související články Mirošov Římskokatolická farnost Dušejov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Josefa na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství českobudějovického
Evangelický kostel (Opatov)

Evangelický kostel v Opatově je kostelem sboru Českobratrské církve evangelické v Opatově. Kostel je obdélnou jednolodní pseudorománskou stavbou dle návrhu Josefa Bláhy, součástí kostela je osmiboká věž na čelní straně, stavba je členěna opěrnými pilíři. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Sbor v obcí působil od roku 1857, kdy již v roce 1781 se více než polovina obyvatel obce přihlásila k evangelické víře, nejbližší sbor byl tehdy ve Strměchách. V roce 1862 byla sepsána listina, kde se občané evangelického vyznání zavázali platit faráře, zřídit faru a postavit kostel, sbor pak byl jako samostatný vyhlášen oficiálně až v roce 1863. Roku 1858 byla pořízena usedlost v obci, ta byla upravena na evangelickou faru a mezi lety 1864 a 1868 byl postaven kostel. Za farou byl následně v roce 1870 zřízen i evangelický hřbitov. Roku 1879 kostel, fara a mnoho dalších domů v obci vyhořelo, fara a kostel byly opraveny. Už od roku 1832 v obci působila soukromá katolická škola, ta působila v obci až do roku 1916, kdy byla zrušena. Od roku 2017 v obci opět působí evangelický farář. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Opatově na Wikimedia Commons Farní sbor ČCE v Opatově
Kostel Zjevení Páně (Panské Dubenky)

Kostel Zjevení Páně je farní kostel v římskokatolické farnosti Panské Dubenky, nachází se na jižním okraji obce Panské Dubenky. Kostel je jednolodní stavba z Josefínského období s polygonálním závěrem a věží na čelní straně a ornamentální výmalbou dle návrhu Jiřího Trnky. Kostel je jako soubor spolu s křížem chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Základní kámen kostela byl položen v roce 1787, kostel byl dostavěn v roce 1788. Roku 1925 byly do kostela umístěny dva zvony, zasvěceny byly svatému Josefovi a Ježíši Kristu, v roce 1935 pak byl kostel opraven, byla nově pokryta střecha kostela a věže plechem a v srpnu téhož roku byl na věž nainstalován kříž a báň. Rovněž také byla do báně kostela schována pamětní listina, kdy zároveň byla vyjmuta starší z roku 1873. Během druhé světové války byl jeden ze zvonů rekvírován, druhý zvon byl kostelníkem sundán a zakopán na zahradě a později navrácen na věž kostela. V roce 1973 byl z kostela odvezen původní dřevěný oltář a o rok později byl kostel rekonstruován, zdivo bylo izolováno a byly opraveny kůr a blízká fara. V roce 1975 pak byly opraveny kostelní varhany a v roce 1979 byly odhaleny a opraveny fresky, v roce 1981 pak byl kostel vymalován. V roce 1992 byl do kostela umístěn zvon zasvěcený svatému Jiří, v roce 2008 byla do kostela umístěna monstrance, která nahradila tu, která byla ukradena v devadesátých letech. Roku 2009 byl kostel opět opraven, byla natřena střecha kostela a věže. Byly nalezeny pamětní listiny, které pak byly do věže opět vráceny. Interiér Nejcennější je nástěnná iluzivní malba, která tvoří architektonické členění stěn, klenby a architektonickou kulisu oltářů, na hlavním oltáři s malovanými sochami čtyř evangelistů, iluzivní boční oltáře jsou zasvěceny sv. Judovi Tadeáši a sv. Janu Nepomuckému. Oválné obrazy sv. Petra a Pavla jsou rovněž iluzivní malbou. kamenná křtitelnice kalichovitého tvaru trojdílné varhany byly získány roku 1795 z kostela sv. Ducha v Telči. První ze dvou zvonů ve věži pochází z dílny Richarda Herolda v Chomutově z roku 1925, druhý zvon má na plášti reliéf sv. Václava na koni a odlila jej rodina Dytrychova roku 1992. Odkazy Reference Literatura SAMEK Bohumil–DOLEJŠÍ Kateřina, Umělecké památky Moravy a Slezska 3.2., O/P. Academia Praha 2021, ISBN 978-80-200-3122-8, s. 685–686, obr. 1187-1189. Související články Panské Dubenky Římskokatolická farnost Panské Dubenky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Zjevení Páně na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství brněnského
Kostel svatého Petra a Pavla (Rančířov)

Kostel svatého Petra a Pavla se nachází na severovýchodním okraji obce Rančířov. Je to farní kostel římskokatolické farnosti Rančířov u Jihlavy. Jde o jednolodní gotickou stavbu s románským jádrem a pozdější barokní přestavbou. Kostel stojí uprostřed hřbitovního areálu ohrazeném zdí, součástí zdi jsou dvě barokní brány. Při kostele stojí boží muka z 18. století a pamětní kámen. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven snad někdy v druhé polovině 13. století, nicméně se také uvádí datace zhruba třicátých let 13. století, také se uvádí rok 1400, který je zmiňován na letopočtu uvnitř kostela. Mezi lety 1305 a 1530 kostel spadal pod patronát premonstrátů v Gerasu v Rakousku. V roce 1530 přešel kostel pod patronát města Jihlavy. Kolem roku 1400 byl kostel přestavěn, byl goticky zaklenut a mezi lety 1442 a 1443 byl v kostele upraven krov střechy. Ve čtyřicátých letech 15. století byl kostel opět přestavěn, bylo zbořeno původní kněžiště a bylo postaveno nové, v tu dobu také byla přistavěna sakristie na severním okraji kostela a také byla nejspíš přistavěna kaple svatých Tří králů. V roce 1662 byl kostel silně poničen, nicméně jedna část kostela byla opravena. V tu dobu také byl kostel zasvěcen svatému Havlovi, ale při další kontrole v roce 1670 se již uvádí opět zasvěcení svatým Petru a Pavlovi. V roce 1663 byl kostel opravován, byla v tu dobu opravena kaple svatých Tří králů a také byl přelit původní zvon. Dva zvony byly také pořízeny a pověšeny do zvonice, která pak byla stržena a byla postavena nová hranolová věž. V letech 1784 až 1790 byl kostel opět upravován a byl přestavěn závěr kněžiště a mezi lety 1792 a 1793 byla postavena sakristie na jižním okraji kostela. Mezi lety 1853 a 1854 byl kostel opraven včetně střechy, postupně byly opraveny i krovy a věžní báň. V roce 1900 pak byl interiér kostela přebudován. V roce 2009 byla rekonstruována socha, která byla součástí jednoho z náhrobků přilehlého hřbitova, později byla umístěna do interiéru kostela. V témže roce byl kostel kompletně odvlhčen. Odkazy Reference Související články Rančířov Římskokatolická farnost Rančířov u Jihlavy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svaté Maří Magdalény (Růžená)

Kostel svaté Máří Magdalény se nachází na severním okraji obce Růžená. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Růžená. Jde o jednolodní barokní stavbu s pozdně gotickým jádrem, polygonálním závěrem a čtyřbokou věží. Kostel spolu s budovou márnice leží uprostřed ohrazeného hřbitova. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven pravděpodobně na počátku 13. století, později, zřejmě po husitských válkách byl rozšířen a přestavěn, podle výzkumů to mělo být někdy kolem roku 1501. V kostele je umístěn náhrobní kámen z roku 1499. Později byl opraven ještě po třicetileté válce v roce 1648. Kostel byl rekonstruován také v 19. století. V roce 2015 byl kostel rekonstruován, byla opravena střecha kostela. Odkazy Reference Související články Růžená Římskokatolická farnost Růžená Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Maří Magdalény na Wikimedia Commons
Kostel Všech svatých (Stará Říše)

Kostel Všech svatých se nachází na jižním okraji městyse Stará Říše. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Stará Říše. Jde o barokní kostel s polygonálním závěrem a věží na západní straně kostela, kostel je spolu s blízkou sochou svatého Jana Nepomuckého chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě současného kostela dřív stál kostel svatého Petra, ten měl být postaven v roce 1257 a v roce 1758 s téměř celou obcí shořel. Hned téhož roku byl postaven nový kostel, v roce 1784 pak byl zrušen i hřbitov, který stál na pozemku okolo kostelní budovy, posléze byl hřbitov přemístěn k silnici do Markvartic, ten fungoval až do roku 1829. Při kostele stála budova školy. Roku 1903 pak byl kostel rozšířen a byly k němu přistavěny dvě boční kaple a věž. Odkazy Reference Související články Stará Říše Římskokatolická farnost Stará Říše Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Stonařov)

Kostel svatého Václava se nachází v centru městyse Stonařov. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Stonařov. Jde o barokní jednolodní stavbu s gotickým jádrem, kostel je stavbou s polygonálním závěrem a s hranolovou věží. Kostel je v rámci areálu spolu s kapličkou a karnerem chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel stojí na místě bývalého zrušeného hřbitova a u vchodu kostela jsou zazděny tři náhrobky z původního hřbitova. Historie Kostel pochází ze 13. století, kdy bylo postaveno původní jádro, kostel pak byl ve 14. století přestavěn do gotické podoby. V roce 1591 byl upraven a v roce 1598 byla kostelu přistavěna věž. V roce 1804 byl kostel značně rekonstruován a rozšířen, v tu dobu byl zaklenut presbytář a také byla nově zaklenuta kostelní loď. Roku 1878 byl zrušen hřbitov ležící kolem kostela. V roce 1893 pak byl kostel znovu rekonstruován, stejně tak i v roce 1913. Náhrobky byly do zdi blízko vchodu kostela zazděny při drobné úpravě v roce 1949. Součástí areálu je i kaplička, která byla postavena kolem roku 1700. Odkazy Reference Související články Stonařov Římskokatolická farnost Stonařov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Branišov)

Kostel svatého Václava je filiální kostel v římskokatolické farnosti Branišov – Větrný Jeníkov, nachází se na východním okraji vesnice Branišov v areálu hřbitova. Kostel je jednolodní barokní stavba s trojbokým závěrem a věží na čelní straně. Kostel je v rámci areálu chráněn spolu s plochou hřbitova, márnicí, ohradní zdí hřbitova a dvojicí bran na hřbitov jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel v Branišově je poprvé písemně doložen v roce 1352. Zdejší fara byla pod patronátem želivského kláštera. Později, během husitských válek, se farnost a kaple, která stála na místě nynějšího kostela, stala součástí farnost Úsobí. Mezi roky 1749 a 1751 byl postaven nový barokní kostel svatého Václava, stavitelem měl být Anselm Martin Lurago, farářem v nově obnovené farnosti byl František Felix Procházka. Kostel byl vysvěcen 20. září 1751. Kostel byl mezi lety 1750 a 1778 drobně opravován a udržován, tak je tomu až do roku 1865. Jedinou výjimkou byla oprava po požáru, který byl způsoben úderem blesku do věže dne 15. května 1827, shořela střecha, varhany a oltář a kostelní zvony byly roztaveny. Střecha byla nově pokryta šindelem a 17. listopadu 1834 byly pořízeny nové zvony, byly nazvány Václav a Michael. Během první světové války byly oba zvony rekvírovány, po válce pak byly pořízeny zvony nové, které byly pojmenovány stejně. Během druhé světové války pak byl odvezen pouze zvon se jménem Václav, ten již nebyl nově na věž navrácen. Roku 1951 pak byl kostel opraven výrazněji, byla vyměněna krytina střechy, další výměna krytiny pak proběhla již v roce 1971, kdy byla položena krytina z plechu. Roku 1983 byla opravena ohradní zeď hřbitova, v roce 1994 pak byl kostel drobně opraven, byla nově nalíčena vnější fasáda kostela. Později došlo k několika drobnějším opravám a až v roce 2002 došlo k opravě bran do areálu. Roku 2008 byla sepsána petice branišovských občanů za to, aby došlo k záchraně kulturních památek farnosti Branišov a v témže roce pak byly opraveny omítky márnice a hřbitovní zdi a byly sanovány základy. V roce 2009 byly rekonstruovány varhany, v roce 2010 pak dřevěné části kruchty. V roce 2013 proběhl v kostele a areálu hřbitova archeologický průzkum, při kterém bylo v kostele nalezeno 28 kosterní ostatků a mlecí kámen, kterým se mlela železná ruda či stříbro, ten pochází z 13. století. Galerie Odkazy Reference Související články Branišov Římskokatolická farnost Branišov - Větrný Jeníkov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství českobudějovického[nedostupný zdroj]
Kostel svatého Jakuba Staršího (Vílanec)

Kostel svatého Jakuba (případně také Kostel svatého Jakuba Staršího či Kostel svatého Jakuba Většího) se nachází na návrší na severním okraji obce Vílanec. Je to farní kostel římskokatolické farnosti Vílanec. Jde o jednolodní obdélný raně barokní kostel se středověkým jádrem a hranolovou věž. Ta je ukončena pětibokým presbytářem. Kolem kostela se nachází hřbitov a kostel je chráněn spolu s hřbitovem, zdí a barokní branou jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven někdy na počátku 13. století, přibližně mezi lety 1240 a 1260, kostel má zřejmě od počátku tři oltáře, hlavní oltář je zasvěcen svatému Jakubovi, postranní oltáře jsou zasvěceny svatému Janu Křtiteli a Sejmutí Ježíše Krista. V roce 1545 byly pořízeny zvony do věže kostela. V 60. letech 17. století byl kostel upraven a přestavěn, byla upravena primárně věž. Kostel tak získal novou, barokní, podobu. V roce 1857 byly do kostela pořízeny tři lustry a to na podnět pana Euratena. V roce 1856 byla také nově postavena na náklady tehdejšího faráře sakristie. Hřbitov u kostela byl používám do roku 1945, v roce 1968 pak byl hřbitov upraven a některé pomníky byly odneseny. Odkazy Reference Související články Vílanec Římskokatolická farnost Vílanec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons