Vodní nádrž Bystřička

Vodní nádrž Bystřička je údolní nádrž na potoku Bystřička poblíž obce Bystřička na Valašsku, v zalesněném kopcovitém terénu asi 7 km jihovýchodně od Valašského Meziříčí. Má rozlohu 38 ha. Hráz se nachází na území obce Bystřička (katastrální území Bystřička I), vodní nádrž zasahuje i do území Velké Lhoty a malým územím u počátku vzdutí též do území obce Malá Bystřice. Přehrada Pobřeží, dno Břehy jsou travnaté a podél nich rostou stromy. Nachází se tu i písečná pláž s mírným poklesem bahnitého dna. Mimo pláž klesá dno prudce až ke 12 m. Popis hráze Hráz je postavená z kamenného zdiva a je to hráz gravitační. Přesněji z lomového kamene zděného na cementovou maltu a se základem z prostého betonu. Ční do výšky 37,4 m a táhne se 170 m do šířky, což bylo na tehdejší dobu zcela nevídané. Šířka hráze v patě je 28,7 m. Koruna hráze je široká 4,6 m a slouží jako komunikace pro pěší. Z pohledu půdorysu dělá koruna hráze oblouk o poloměru 135 metrů. Základy hráze jsou vybudovány z prostého betonu. Nosná konstrukce hráze je vyzděna z neopracovaného pískovce kladeného na cementovou maltu, obklad je vyzděn z opracovaného pískovce a moravské droby v tloušťce 1 až 3 m. Těsnění v horní části návodní strany se nachází uvnitř obkladní vrstvy, je provedeno nátěrem siderostonovou lubrosou tloušťky 0,5 cm na omítku tloušťky 2 cm. Těsnění spodní části návodní strany je zajištěno oponou z udusaného jílu tloušťky 150 cm. V patě hráze se nachází spodní výpusť DN 1200, která je uzavíraná tabulí a klapkou a průtok v ní je regulován rozstřikovacím provozním uzávěrem. Dále se zde náchází hospodářská výpusť DN 200 uzavíraná dvěma šoupátky a vodní elektrárna s dvěma Bánkiho turbínami o výkonu 68,7 kW a 13,65 kW. Vypouštěcí věž, vypouštěcí štola a bezpečnostní přeliv jsou umístěny na levém břehu nádrže ve vzdálenost 100 až 150 metrů od hráze. Bezpečnostní přeliv má délku přelivné hrany 43 m a výšku 3,4 m, pod ním je o 220 centimetrů níže uklidňovací bazén. Na něj navazuje kaskáda z 20 stupňů, každý o 125 centimetrů níže a široký 14 metrů. Poslední stupeň v kaskádě je vysoký 3 metry a má vývařiště vypouštěcí štoly. Ražená betonová vypouštěcí štola je 174 m dlouhá, 3,27 m vysoká a 2,88 m široká. Uvnitř se nachází dvojice ocelových potrubí DN 700 délky 26 m. Uzavírání vypouštěcí štoly je zajištěno dvěma návodními klínovými šoupátky a dvěma provozními klínovými šoupátky. Využití Dnes je hlavní využití nádrže již čistě rekreační, i když období své největší slávy a popularity již má za sebou. V jejím okolí vyrostlo bezpočet chat a rekreačních středisek, které každoročně lákají spousty návštěvníků. Přehradní nádrž se taktéž využívá pro sportovní a rekreační rybaření. V neposlední řadě se také využívá k výrobě elektrické energie, její maximální výkon je 66 kW. Malý objem nádrže je důvod pro nepřímé nadlepšení množství vody ve Vsetínské Bečvě (logicky dál pod jejím soutokem s Bystřičkou, na které je tato hráz postavena). Historie Byla postavena mezi lety 1907 až 1912 a je to proto jedna z nejstarších přehradních hrází v České republice a zároveň nejstarší přehradou na povodí řeky Moravy (nad jejím soutokem s Dyjí) a její prvotní využití mělo být, jako zásobárna vody pro budoucí plavební kanál spojující Dunaj, Odru a Labe, který však nikdy nebyl realizován. Druhotným důvodem pro stavbu přehrady byla ochrana proti povodním. Projekt přehrady vytvořil vídeňský inženýr a stavební rada Emil Grohman spolu s architektem Brangemem. Stavba hráze trvala 2 roky, provedla ji firma Rabas, Kosina a Weiner. Ještě před stavbou byla postavena správní budova, která dodnes slouží pro provoz přehrady. Cena stavby se vyšplhala až k asi 7 milionům předválečných korun. Před hlavní stavbou hráze byla v levém břehu vyražena vypouštěcí štola a 54 metrů dlouhá obtoková pomocná štola, která sloužila pro to, aby voda z řeky netekla skrz stavbu. Aby opravdu netekla žádná voda skrz stavbu, tak byla přes celé údolí postavena 5 metrů vysoká dočasná zděná hráz. Po dokončení hráze byla obtoková štola zazděna do hloubky 17 metrů. Veškeré práce byly na přehradě prováděny ručně a nebo s použitím jednoduchých strojů bez větší mechanizace. Nosná konstrukce byla vyzděna z neopracovaného pískovce, který byl těžen v kamenolomu nedaleko od hráze a byl dopravován na stavbu pomocí dočasné úzkokolejné dráhy. Obklad hráze byl vyzděn z opracovaného pískovce z lomu v Chvalčově v Hostýnských vrších a z moravské droby z lomu v Hrabůvce v Oderských vrších. Využití přehrada však brzy našla jako vyhlášené rekreační středisko, především díky okolní malebné krajině. Rekonstrukce a modernizace V letech 1960 až 1961 proběhla modernizace výpustních zařízení. V letech 1964 až 1967 proběhla generální rekonstrukce a v roce 1967 byla hráz posílena z důvodu zamezení průsaku a zlepšení stability dodatečně posílena cementovou směsí. V letech 1992 až 1993 byla u spodní výpusti v patě hráze postavena vodní elektrárna s dvěma Bánkiho turbínami o výkonu 68,7 kW a 13,65 kW. V letech 2001 až 2003 byla provedena rekonstrukce koruny hráze. Nádrž během této byla také vypuštěna a odbahněna. Bylo to první odbahnění od výstavby hráze, proto tato akce vedla k výraznému zlepšení kvality vody. V letech 2004 až 2005 proběhla dosud největší rekonstrukce hráze. Podrobné technické údaje Nádrž Hráz Bezpečnostní přeliv Elektrárna Hydrologické údaje Zajímavosti Hráz a přehrada jsou kulturní památkou České republiky. Je to velmi rozsáhlý komplex zařízení s jednotným architektonickým stylem, který převládal mezi 19. a 20. stoletím. V roce 2003 Ministerstvem kultury České republiky přidána na seznam kulturních památek. Odkazy Reference Související články Klenov (Vsetínské vrchy) Klenov (hrad) Klenov (přírodní rezervace) Literatura Štefáček Stanislav, Encyklopedie vodních ploch Čech, Moravy a Slezska, Bystřička ÚN (s. 37), Nakladatelství Libri, Praha, 2010 ISBN 978-80-7277-440-1 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu vodní nádrž Bystřička na Wikimedia Commons Historie přehrady a historické fotografie na stránkách obce Bystřička Archivováno 30. 7. 2020 na Wayback Machine. Přehrada Bystřička – historie, fotografie - aktualizovaná kapitola z knihy o Bystřičce Technické údaje na stránkách „Povodí Moravy“ Detaily o přehradě Bystřička → „Seznam přehrad“ → „Bystřička“