NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mokřad pod Tipečkem

Mokřad pod Tipečkem je přírodní rezervace jihozápadně od obce Jedovnice v okrese Blansko v Jihomoravském kraji. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky – regionální pracoviště Jižní Morava. Charakteristika území Rezervace je pojmenována podle zaniklé středověké osady Típeček. Existují úvahy, že dolní část rezervace byla v minulosti rybníkem zaniklé vsi, který byl pravděpodobně v 18. století vypuštěn a vysušen. Chráněné území se nachází na nekrasovém podloží drahanského kulmu. Místními horninami jsou droby a břidlice, půdy jsou jílovitohlinité až jílovité. Předmět ochrany Důvodem ochrany jsou významná společenstva pramenišť, podmáčených luk a mokřadů. Flóra Za botanicky nejhodnotnější jsou považována společenstva mokřadních luk s výskytem úpolínu evropského (Trollius altissimus). Dalšími zajímavými druhy jsou například početně se vyskytující ostřice trsnatá (Carex cespitosa), kozlík dvoudomý (Valeriana dioica), z mechorostů se zde vyskytuje vzácnější jílovka luční (Braidleria pratensis). Dříve se na lokalitě vyskytovaly i jiné cenné druhy rostlin, jako např. tolije bahenní (Parnassia palustris), prstnatec májový (Dactylorrhiza majalis) nebo kosatec sibiřský (Iris sibirica), avšak tyto druhy pravděpodobně v důsledku sušších let vymizely. Fauna Na území rezervace žije a rozmnožuje se řada obojživelníků – kuňka ohnivá (Bombina bombina), ropucha zelená a obecná (Bufo viridis a B. bufo), skokan hnědý a štíhlý (Rana temporaria a R. dalmatina), čolek obecný a horský (Triturus vulgaris a T. alpestris). Vyskytují se zde též některé druhy plazů, jako slepýš křehký (Anguis fragilis), užovka obojková (Natrix natrix), užovka hladká (Coronera ausriaca) a zmije obecná (Vipera berus). Na území lze předpokládat výskyt ještě dalších vzácných a ohrožených živočichů, včetně bezobratlých. V rezervaci bylo registrováno 121 druhů brouků z 21 čeledí. Z motýlů se zde vyskytuje vzácný modrásek bahenní (Maculinea nausithous), jehož existence je vázaná na kvetoucí krvavec toten (Sanguisorba officinalis). Odkazy Reference Související články Moravský kras Seznam chráněných území v okrese Blansko Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mokřad pod Tipečkem na Wikimedia Commons
Mokřadlo

Mokřadlo je přírodní rezervace v katastrálním území obcí Bezděkov, Podmoklany a Sloupno v CHKO Železné hory. Vyhlášena byla v roce 1996. Nachází se na území zaniklého rybníka na potoku Cerhovka. Vedlejším efektem rezervace je i zachytávání přívalových vod, což vlastní rezervaci nijak neškodí. Rozloha rezervace je 13,3078 hektarů. Nachází se v nadmořské výšce 444–447 metrů. Geologicky jsou zde křídové druhohorní usazeniny. Půdy jsou místy mírně zásadité, hluboké a kolem Cerhovky jsou náplavy. Území je tvořeno vodní plochou, olšinami, rákosinami, a porosty vysokých ostřic. Během vertebratologického průzkumu rezervace v letech 1997–2000 byl zaznamenán výskyt 145 druhů obratlovců a výskyt dalších 4 druhů lze předpokládat. Porosty v rezervaci jsou koseny a likvidují se zde náletové dřeviny. Rostliny hladýš pruský (Laserpitium pruthenicum), ostřice Hartmanova (Carex hartmanii), ostřice prodloužená (Carex elongata), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), smldník bahenní (Peucedanum palustre), tolije bahenní (Parnassia palustris), vrbovka bahenní (Epilobium palustre). Živočichové bramborníček hnědý (Saxicola rubetra), čírka obecná (Anas crecca), hýl rudý (Carpodacus erythrinus), chřástal vodní (Rallus aquaticus), ještěrka živorodá (Lacerta vivipara), ledňáček říční (Alcedo atthis), moták pochop (Circus aeruginosus), moudivláček lužní (Remiz pendulinus), užovka obojková (Natrix natrix). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mokřadlo na Wikimedia Commons
Mokřady dolní Liběchovky

Přírodní rezervace Mokřady dolní Liběchovky o rozloze 36,5 ha byla vyhlášena roku 2001 a nachází se v nivě potoka Liběchovka na katastru obcí Brocno, Tupadly a Želízy v Ústeckém a Středočeském kraji (okresy Litoměřice a Mělník. Stejný název nese i naučná stezka ve správě CHKO Kokořínsko – Máchův kraj. Popis Vesnice Tupadly rozděluje rezervaci na dva chráněné úseky, asi dvoukilometrový úsek nad vsí (severně) a téměř dvoukilometrový úsek mezi vesnicemi Tupadly a Želízy, až k hranici CHKO Kokořínsko. Souběžně s potokem vede po levé straně rezervace silnice I/9, po cestě při pravém okraji dolní části rezervace vede modrá a zelená pěší turistická značená trasa. Ve směru od Želíz vede od roku 2001 (což je i rok vyhlášení rezervace) přímo do lužního lesa a mokřadů pěšinou a po povalových chodnících asi 300 m dlouhá naučná stezka se sedmi zastaveními, která však není schůdná za vyššího vodního stavu; zřizovatelem je Správa CHKO Kokořínsko. Důvody ochrany Důvodem ochrany je ochrana rozsáhlé soustavy mokřadů. Soustava mokřadů se v roce 1997 stala součástí lokality Mokřady Liběchovky a Pšovky, která je zapsaná v seznamu Ramsarských mokřadů mezinárodního významu. Na mokřady je svým výskytem vázána řada vzácných druhů rostlin a živočichů, např. plži vrkoč útlý, vrkoč bažinný či oblovka velká. Odkazy Reference Související články Mokřady horní Liběchovky Seznam chráněných území v okrese Litoměřice Seznam chráněných území v okrese Mělník Seznam památných stromů v okrese Litoměřice Seznam památných stromů v okrese Mělník Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mokřady dolní Liběchovky na Wikimedia Commons
Mokřiny u Beřovic

Přírodní památka Mokřiny u Beřovic (dříve Hobšovický rybník) se nachází v údolí Bakovského potoka mezi obcemi Beřovice a Hobšovice v okrese Kladno. Správa AOPK Praha. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1990 pod názvem Hobšovický rybník. Původní rozloha činila 8,93 ha. Roku 2008 došlo k mírnému rozšíření území a změně názvu. Důvodem ochrany je Hobšovický rybník se svým okolím, který tvoří významné hnízdiště, nocoviště a tahová zastávka ptactva a biotop mokřadní zvířeny a květeny. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mokřiny u Beřovic na Wikimedia Commons
Moravanské lúky

Moravanské lúky jsou přírodní rezervace v okrese Hodonín severně od obce Moravany a jihovýchodně od města Koryčany. Jedná se o komplex podmáčených chřibských lesních luk rozkládající se na severních svazích kopce Bradlo. Důvodem ochrany je výskyt chráněných a ohrožených druhů rostlin včetně několika z čeledi vstavačovité. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Moravanské lúky na Wikimedia Commons
Moravičanské jezero

Moravičanské jezero je jezero vzniklé těžbou štěrkopísku v okrese Šumperk v Olomouckém kraji v České republice. Nachází se východně od Mohelnice a severně od Moravičan. Má rozlohu 108 ha. Dosahuje hloubky až 15 m. Při větru se na jezeře tvoří velké vlny. Pobřeží Na neupravených březích rostou vrby. Jezero se nachází na pravém břehu řeky Moravy pod jejím soutokem s Mírovkou a naproti jejímu soutoku s Rohelnicí. Využití Využívá se k zásobování pitnou vodou. Je využíváno také sportovními rybáři. Ochrana přírody Nachází se ve stejnojmenné přírodní rezervaci na severozápadním okraji CHKO Litovelské Pomoraví. V jeho okolí se vyskytuje několik ohrožených druhů rostlin (např. šáchor) a živočichů. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Moravičanské jezero na Wikimedia Commons Literatura Štefáček Stanislav, Encyklopedie vodních ploch Čech, Moravy a Slezska, Moravičanské jezero (s. 154-5), Nakladatelství Libri, Praha, 2010 ISBN 978-80-7277-440-1
Моравичанске-Езеро

Мо́равичанске-Езеро (чеш. Moravičanské jezero) — затопленный гравийный карьер возле северо-восточной окраины города Могельнице на востоке Чехии. Располагается в районе Шумперк Оломоукого края. Водоём и прилегающая к нему местность являются охраняемой природной территорией: как часть охраняемой ландшафтной области Литовельске-Поморави и с 1994 до 2010 года — в статусе природного резервата. Площадь акватории 33,7 га, максимальная глубина — 17 м, уровень воды находится на высоте 247,1 м над уровнем моря. Южный берег обрывистый. Сток из водоёма идёт в Мораву, протекающую вдоль восточного берега. Через канал на севере Моравичанске-Езеро сообщается с соседним карьером Ясенске-Езеро площадью 56,1 га. Примечания
Kasteel Moravská Třebová

Kasteel Moravská Třebová bevindt zich in het centrum van het gelijknamige stadje. Het is gebouwd op de plaats waar vroeger een burcht stond, die dateerde uit de dertiende eeuw. Het stadje Moravská Třebová ligt in het zuidoostelijke deel van de regio Pardubice, en in het noordwesten van de Tsjechische regio Moravië. Vroege Middeleeuwen Rond 1270 stichtte Boris van Riesenburg de plaats Třebová, en bouwde daar een burcht. Oorspronkelijk werd deze van het stadje gescheiden door een slotgracht, die in de zestiende eeuw werd gedempt. De burcht werd echter verwaarloosd, en van het oorspronkelijke gebouw bestaan alleen nog de fundamenten van de torens. In de zestiende eeuw werd de burcht vervangen door en renaissancistisch kasteel, de eerste in deze stijl in Europa boven de Alpen. De bouwstijl is sterk beïnvloed door moderne Italiaanse stromingen in de architectuur. Het karakteristieke gebouw bestaat uit verschillende vleugels rondom een prachtige bogengalerij; elke vleugel heeft zijn eigen toegang via een trappenhuis. Bijzonder is ook de toegangspoort tot de binnenplaats, die wordt vergeleken met de poort van de Vladislav Zaal in de Praagse Burcht, en het slakkenhuisvormige trappenhuis in een van de torens. Bezienswaardigheden Het kasteel Moravská Třebová behoort tot de belangrijkste renaissancistische monumenten van Tsjechië en Midden Europa, en laat de ontwikkeling zien van de Vroeg- naar de Laatrenaissance in Tsjechië. Voor bezoekers van het kasteel is de expositie 'Schatten van Moravská Třebová' te zien, die de ontwikkeling toont van het het leven in de vijftiende eeuw tot heden. De verzameling bevat onder andere bijzondere middeleeuwse voorwerpen, zeldzame tapisserieën en portretten uit de vijftiende en zestiende eeuw. Een tweede expositie is genaamd “Middeleeuwse martelkamers”. Deze toont de grootste verzameling middeleeuwse martelwerktuigen van Moravië en kerkers met de oorspronkelijke britsen. Een interactieve expositie is 'Het alchimistische laboratorium van dokter Bonacina'. Deze expositie is gewijd aan de beroemde Moravische politicus en aristocraat Ladislav Velen van Žerotín, zijn Milanese lijfsarts M.E. Bonacina en de alchemie, gezien vanuit van de moderne tijd. Een vierde expositie is genaamd 'Leven op het platteland', en laat de middeleeuwse levensstijl zien, met onder andere een weefgetouw en spinnewiel uit die tijd.
Most U Jána

Most U Jána v Plzni (ev. č. PM-022) převádí ulici U Prazdroje přes řeku Radbuzu. Je po něm vedena silniční doprava a tramvajová trať. Původ názvu Název je odvozen od sochy sv. Jana Nepomuckého, kterou vytvořil roku 1685 sochař Ottavio Motta jako kopii Brokoffovy sochy tohoto světce na pražském Karlově mostě. V roce 1889 byla socha, stojící na tomto mostě minimálně od roku 1839, přemístěna ke křižovatce na východním břehu Radbuzy, kde se stýkaly silnice směrem do Prahy a do Českých Budějovic. Od roku 1933 se pak nachází u Masných krámů. Sousední mosty Název U Jána je někdy používán i pro novou soustavu železobetonových mostů z roku 1979 v blízkosti, které převádějí před Radbuzu Tyršovu ulici. Soumostí je tvořeno třemi samostatnými mostními tělesy: 26-013..1 povodní, 26-013..2 návodní a PM-099 střední, určené jako rezerva pro případnou tramvajovou dopravu. Odkazy Reference Související články Pražský most (Plzeň) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu most U Jána na Wikimedia Commons Prostor: U Jána
Most metra Hůrka–Lužiny

Most linky B pražského metra přes údolí Prokopského potoka přemosťuje Centrální park ve Stodůlkách přes Nepomucký rybník. Popis Jde o dvoukolejný uzavřený svařovaný most na traťovém úseku V.B mezi stanicemi Hůrka a Lužiny. Most byl uveden do provozu stejně jako celý úsek 11. listopadu 1994. Délka mostu je 375 metrů, nejvyšší výška nad terénem je 17 metrů. Architektem je V. Kraus. Na rozdíl od mostu mezi stanicemi Rajská zahrada a Černý Most na druhém konci linky B není na stropě tubusu umístěna cyklostezka s pěší zónou. Při vjíždění do tubusu se okna postupně zvětšují, takže nedochází k velkému oslnění. Objevily se i návrhy Davida Černého na ozdobení tubusu plastickými uměleckými díly. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu most metra přes údolí Prokopského potoka na Wikimedia Commons
Most na Slovanský ostrov

Most na Slovanský ostrov v Praze byl postaven v letech 1947–1948 a spojuje Masarykovo nábřeží s ostrovem zvaným také Žofín. Most má jediný železobetonový oblouk o rozpětí 27,48 m. Jeho šířka je 12,60 m. Projektovali jej Ing. Dr. Jan Fischer a arch. Vlastislav Hofman. Původně na ostrov vedla dřevěná lávka, která byla v roce 1875 nahrazena železným příhradovým mostem, který stál asi 40 m po proudu níže. Most byl poškozen povodní v roce 1940, odstraněn a nahrazen dřevěným provizoriem. Umístění mostu blíže k paláci Žofín umožnilo rozšíření Masarykova nábřeží po asanaci Vojtěšské čtvrti. Literatura Baťková, Růžena a kol.: Umělecké památky Prahy. Nové Město Academia, Praha 1998. S. 175 Jan Fischer, Ondřej Fischer: Pražské mosty. Academia, Praha 1985, s. 121, 135–137. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu most na Slovanský ostrov na Wikimedia Commons Článek na Encyklopedii mostů Archivováno 7. 7. 2020 na Wayback Machine.
Mostov (zámek)

Mostov je zámek ve stejnojmenné vesnici, spadající pod obec Odrava v okrese Cheb v Karlovarském kraji. Od roku 1992 je chráněn jako kulturní památka ČR. Historie Osada Mostov je poprvé zmiňována v roce 1353, kdy byla v držení chebských měšťanů Zoswitzerů, ale samotná původní tvrz až roku 1520. Tehdy její majitel Anzelm ze Štensdorfu prodal ves i tvrz Šlikům. Ti roku 1547 prodávají panství Nosticům. V roce 1606 se dostává do majetku Arnošta Hofmanna z Minichhofu. Dalšími majiteli byli Jan Bedřich z Vchynic a Ludmila Felnerová. Po její smrti v roce 1660 vznikla o majetek pře. Nakonec sídlo získal Petr Vchynský. Poté ho odkoupil Jan Hartvík z Nostic a Nosticové vlastnili sídlo do roku 1693. Další majitel, Bedřich Perglar z Perglasu přestavil tvrz do podoby barokního zámku. V roce 1738 získávají spojením rodů zámek páni ze Schirndingu. Opět se střídalo několik majitelů; Josef Kolbenschlag, Michal Bruster, Rummerskircherové a také Komersové. Antonín Emanuel Komers přestavěl zámek v romantickém stylu a založil zámecké zahrady. V roce 1886 odkoupil zámek průmyslník Georg Haas z Hasenfelsu, který zde roku 1914 zemřel. Po roce 1945 byl využíván státními statky. Zámek překonal dlouhé období zanedbávání v majetku státních statků. V 21. století zámek získala katolická církev a vybudovala zde hotel, wellness centrum a také restaurace s možností konání svatebních hostin. Okolní hospodářské budovy byly opraveny a jsou udržovány také zámecké zahrady. Zámecká zahrada byla vyhlášena významným krajinným prvkem. Hotel a welness centrum jsou od roku 2019 mimo provoz, zámek byl nabídnut k prodeji. V zámku se nachází unikátní soubor patnácti kachlových kamen. Okolo zámku směrem k zaniklé osadě Hlínová vede cyklostezka Ohře, lemovaná památnými javory aleje Mostov. Galerie Odkazy Reference Literatura Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Západní Čechy. Příprava vydání Miloslav Bělohlávek. Svazek IV. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1985. 528 s. Kapitola Mostov – zámek, s. 217. BRYCH, Vladimír; RENDEK, Jan. Hrady, zámky a tvrze západních Čech. 1. vyd. Praha: Academia, 2016. 615 s. ISBN 978-80-200-2329-2. S. 313. Související články Seznam zámků v Karlovarském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Mostov na Wikimedia Commons Oficiální stránky zámku Archivováno 15. 3. 2009 na Wayback Machine. Zámek Mostov na Hrady.cz
Motol (zámek)

Zámek Motol je jméno novogotické památky ve stejnojmenné pražské čtvrti. Byl zapsán do rejstříku kulturních památek a veden pod rejstříkovým číslem 54285/1-1897, avšak v roce 1977 bylo od památkové ochrany upuštěno. Jedná se o dvoukřídlý zámeček s nárožní věží. Na věži je dodnes patrný erb maltézského řádu. Nachází se v ulici Za opravnou a nejsnáze se k němu lze dostat tramvajemi 9, 10 a 16 (zastávka Motol). Historie Na místě dnešního zámečku stávala středověká tvrz. V letech 1686–1689 zde dal Kryštof Vratislav z Mitrovic podle plánů J. A. Canevalleho a štukatéra Spazia postavit jednopatrový barokní zámeček, v 19. století pak přibyly hospodářské budovy. Motolský zámeček, jak ho známe dnes, vznikl ve druhé polovině 19. století nákladem malostranských johanitů. Na přelomu 19. a 20. století objekt využívala 8. těžká dělostřelecká divize jako velitelství a kasárna, o něco později pak československý 101. dělostřelecký pluk. Zámek Motol je dnes veřejnosti nepřístupný. Sídlí zde Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský a pražský inspektorát Státní zemědělské a potravinářské inspekce. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Motol na Wikimedia Commons Zámek Motol na Hrady.cz Zámek Motol na Wikimapy.cz
Motyčanka

Motyčanka je přírodní památka poblíž obce Mosty u Jablunkova v okrese Frýdek-Místek. Chráněné území spravuje AOPK ČR –Správa CHKO Beskydy. Předmět ochrany Důvodem ochrany je mokřadní louka s typickými prvky vegetace jako ojedinělá a vzácná v této oblasti. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Frýdek-Místek Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Motyčanka na Wikimedia Commons
Moučné pytle

Moučné pytle je přírodní památka v okrese Sokolov, vyhlášená v roce 1997 v Chráněné krajinné oblasti Slavkovský les. Předmětem ochrany je několik skalních výchozů a skalek se zřetelnou blokovou odlučností žuly, vytvářejících tzv. mrazové sruby. Moučné pytle jsou součástí Geoparku Egeria, části Česko-bavorského geoparku. Péčí o území je pověřena správa CHKO Slavkovský les. Přírodní poměry Lokalita leží přibližně 1 km západně od obce Cihelny, 3,2 km SV od Bošířan u Horního Slavkova, 2,8 km jižně od Doubí u Karlových Varů. Na některých vrcholech jsou vyvinuty skalní mísy. Skalní útvary se nacházejí v protáhlé partii pásma Kozích hřbetů, ve vrcholové části Jeleního vrchu (643,6 m n. m.). Je ukázkou blokové (žokovité) odlučnosti žuly, která se projevuje vznikem plochých a oblých balvanů. Ty jsou na sebe jakoby naskládány a odtud je i název „Moučné pytle“. Nejvyšší skalní věž je vysoká 7 m a na jejím temeni jsou vyvinuty tři skalní mísy. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Sokolov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Moučné pytle na Wikimedia Commons Informace na webu Geology.cz
Mořkov (železniční zastávka)

Mořkov byl nákladiště a železniční zastávka na trati číslo 326 spojující Hostašovice s Novým Jičínem, na níž byl po povodních, které oblast postihly v roce 2009, přerušen – a posléze i ukončen – provoz. Zastávka byla situována v západní části obce Mořkov v těsném sousedství železničního přejezdu, na němž se křižuje železniční trať Hostašovice – Nový Jičín horní nádraží se silnicí II/483. Zastávka byla jednokolejná ve směru sever–jih s jednopatrovou nádražní budovou zděnou z červených cihel umístěnou na východní straně od kolejiště. Z jihu do zastávky vstupovala (napojením na východní kolej) železniční vlečka z místní pily vzniklé v roce 1935. Odkazy Reference Související články Mořkov hlavní trať Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mořkov (železniční zastávka) na Wikimedia Commons
Mrazové srázy u Lazen

Mrazové srázy u Lazen je přírodní památka na Šumavě (Šumavské pláně) jižně od obce Strašín v okrese Klatovy. Chráněné území se nalézá na jihovýchodním okraji místní části zvané Lazny, na ssz. úbočí vrchu U Valcháře (711 m). Přírodní památka je v péči Krajského úřadu Plzeňského kraje. Mrazové sruby s mrazovým srázem u Lazen byly prohlášeny chráněným územím již ve třicátých letech 20. století zásluhou geomorfologa Josefa Kunského, rodáka z nedaleké Sušice. Předmět ochrany Důvodem ochrany je dokonale vyvinutý mrazový sráz s kamenným mořem, geomorfologickým prvkem charakteristickým pro vývoj Šumavy. Chráněné území bylo zřízeno usnesením rady někdejšího Okresního národního výboru v Klatovech 8. dubna 1976. Jeho rozloha je 1,86 hektaru a rozprostírá se v nadmořské výšce mezi 625 a 670 m n. m. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Klatovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mrazové srázy u Lazen na Wikimedia Commons Mrazové srázy u Lazen na neoficiálních stránkách obce Strašín Archivováno 2. 2. 2011 na Wayback Machine.
Mrhatina

Mrhatina je přírodní rezervace poblíž obce Řásná v okrese Jihlava v nadmořské výšce 620–710 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Důvodem ochrany je zachování původního bukového porostu. Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jihlava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mrhatina na Wikimedia Commons
Muckovské vápencové lomy

Muckovské vápencové lomy jsou přírodní památka západně od Muckova u Černé v Pošumaví v okrese Český Krumlov. Chráněné území spravuje Krajský úřad Jihočeského kraje. Předmětem ochrany jsou vápencové jámové lomy po neobvyklé hlubinné těžbě s působivými monumenty skalních pilířů, studijní plocha významných geologických fenoménů, zimoviště a shromaždiště devíti druhů netopýrů s dlouholetým výzkumem, botanická lokalita s chráněnými druhy rostlin. Historie Vápenec se západně od Muckova těžil od sedmnáctého století do dvacátých let dvacátého století. Používal se jako plnidlo do syntetické gumy, pro výrobu zásypů a kosmetických pudrů v Paříži. Zásyp údajně dostávali v krabičce první pomoci vojáci odcházející na frontu během první světové války. V osmdesátých letech dvacátého století došlo v prostředním lomu ke zřícení obnažené stropní vrstvy dolomitického vápence, přičemž padající kameny smrtelně zranily mladého muže. Geologie Ložisko krystalických a dolomitických vápenců je dlouhé asi jeden kilometr a jeho mocnost dosahuje až 45 metrů. Obklopují jej biotitické a silimanit-biotitické pararuly moldanubika. Těžba zpočátku probíhala jámovými lomy, ale posléze přešla na hlubinný způsob dobývání. V terénu jsou patrné pozůstatky tří lomů. Nejzápadnější měří 20 × 7 metrů a dosahuje hloubky deseti metrů. Obsahuje dvě podzemní komory. Největší prostřední lom má rozměry 50 × 20 × 4 metry a jeho jádrem je podzemní sál s několika mohutnými pilíři, které oddělují komory široké osm až deset metrů. K lomu patří také umělá skalní brána široká deset a vysoká sedm metrů. Východní lom měří 20 × 8 × 4 metry a v jeho stěnách je patrná lavice bílého kalcitického mramoru. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Český Krumlov Chráněné ložiskové území Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 182. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Muckovské vápencové lomy na Wikimedia Commons
Mutěnínský lom

Mutěnínský lom je přírodní památka u Mutěnína v okrese Domažlice. Chráněné území je ve správě Krajského úřadu Plzeňského kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany je opuštěný lom v křemenném dioritu mutěnínského pole. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mutěnínský lom na Wikimedia Commons Detailnější popis památky na webu České geologické služby