NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Konkatedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Opawie

Konkatedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Opawie (czes. Konkatedrála Nanebevzetí Panny Marie v Opavě) – rzymskokatolicka konkatedra diecezji ostrawsko-opawskiej w Czechach. Mieści się w Opawie, przy Rybím trhu (Targu Rybnym). Została wybudowana w drugiej połowie XIV wieku w stylu gotyckim z surowego ceglanego muru. Konsekrowana 12 czerwca 1789 przez biskupa Karela Godefrieda von Rosenthala. Galeria Przypisy Bibliografia Informacje o katedrze. raciborz.pl. [zarchiwizowane z tego adresu (2010-11-26)].
Casa Geschader

Casa Geschader è un edificio storico del centro storico di Šumperk. Prende nome dall'ultimo proprietario, Alois Geschader. I primi documenti arrivatici risalgono al 1535. L'edificio ha assunto la forma odierna dopo una ristrutturazione del XVIII secolo. La casa è protetta dalle leggi di tutela dei monumenti storici e culturali della Repubblica Ceca. Storia Probabilmente la casa fu costruita nel complesso del convento dei domenicani. A metà del XVII secolo l'acquistò Valentin Peschke, che era un produttore del tessuto chiamato trip. Il figlio, Heinrich Peschke, che insieme ai fratelli aveva ereditato la casa e la formula per la produzione del tessuto, fu uno dei più grandi personaggi della storia di Šumperk. La sua ricchezza lo mise in contatto con le persone più influenti dell'epoca e raggiunse la carica di sindaco della città negli anni '70 del XVII secolo. Nel periodo dell'inquisizione fu accusato insieme alla moglie di stregoneria e di partecipare alle orge delle streghe. Infine morì in carcere dopo parecchi anni di tortura. L'inquisitore Heinrich Boblig von Edelstadt non ottenne mai nessuna prova della sua colpa, perché non la riconobbe mai. Dopo la sua morte la casa ebbe diversi proprietari. L'ultimo fu il mercante Alois Geschader e la casa ancora adesso porta il suo nome. Nel 1901 passò nelle mani del comune. Negli anni 1994-1995 la casa fu ristrutturata e la cerimonia di apertura si svolse il 26 agosto 1995. Oggi nella casa Geschader c'è la sede di un'associazione che promuove la comprensione reciproca e il superamento delle divisioni storiche tra i cechi e i tedeschi. Collezione Nello scantinato gotico originario, dal 2010 è collocata un'esposizione intitolata “I processi alle streghe”. Essa presenta gli avvenimenti storici dalla 2ª metà del XVII secolo. L'esposizione utilizza una tecnologia per la visita guidata, il guidePORT, grazie alla quale i visitatori possono muoversi liberamente senza l'accompagnamento di una guida. La Casa Geschader fa parte di un percorso collegato a una pista ciclabile che attraversa tutti i luoghi dove sono avvenuti i processi dell'inquisizione, a partire da Mohelnice passando per Zlaté Hory e arrivando fino a Nysa nel territorio della Polonia. Bibliografia Libri in ceco: Polách D., Kauza Geschaderův dům, Šumperk 1995 Spurný Fr., 700 let města Šumperka 1276-1976, Šumperk 1976 Jarmarová H., Šumperk – Zmizelá Morava a Slezsko, nakladatelství Ladislav Horáček – Paseka v Praze a Litomyšli, 2009, ISBN 978-80-7185-952-9 Město Šumperk, Kde v Šumperku žily čarodějnice, 2007 Spurný, F., Pavlíček, J., Šumperské proměny, Veduta Štíty 1991, ISBN 80-900893-9-9 Neubauerová M., Polách D., Zpráva o nevíře, Jeseníky – Sdružení cestovního ruchu, 2010, ISBN 978-80-904386-1-3 Čarodějnická cyklotrasa, Grzegorz Zwoliňski, 2009, ISBN 978-83-61829-84-3 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su La Casa Geschader
Dvorský rybník (Žimutice)

Dvorský rybník je jedním ze skupiny rybníků na Židově strouze ve vsi Sobětice v okresu České Budějovice. Voda do něj přitéká od východu třemi potůčky, procházejíce dvěma rybníky: Kobylník a Nový rybník. Odtéká pod silnicí v Soběticích do rybníků Kejhar a Dubový. Je to chovný rybník. Je dlouhý asi 200 metrů, šířka u hráze je 150 m a na přítoku 60 m. Má tvar hrušky. Jeho hráz je pochozí pro pěší. Má betonové stavidlo a přepad. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dvorský rybník na Wikimedia Commons
Kostel Narození svatého Jana Křtitele (Polubný)

Kostel Narození svatého Jana Křtitele v Polubném se hřbitovem leží v místní části obce Kořenov v nadmořské výšce 783 m n. m. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Jedná se o sakrální stavbu postavenou v letech 1789–1793 pod vedením architekta F. Theumerta z Turnova. Upraven byl v roce 1895, kdy byla zvýšena jeho věž. Architektura Kostel je jednolodní, obdélný. Uvnitř má polokruhově, vně trojboce ukončený presbytář. V ose presbytáře se nachází sakristie s předsíní. Západní průčelí je se středním plochým rizalitem, bosovaným nárožím, a je vyvrcholeno věží. Presbytář i loď mají plochý strop. Kruchta je s konvexně vypnutou střední částí a je podklenuta valenými oblouky. Zařízení kostela je pseudorománské pocházející z roku 1878. Kazatelna je z období kolem roku 1800 a je na ní reliéf s biblickým vyobrazením Rozsévače. Varhany pocházejí z roku 1888. Prostor hlavní lodi je osvětlován třemi lustry s vachtlovými ověsy. Největší, prostřední lustr, pochází z roku 1842 z dílny jizerskohorského skláře F. Riedla. K zajímavosti patří, že celý prostor kostela má teplovzdušné vytápění. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Narození sv. Jana Křtitele; Kořenov, Polubný (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Kořenov-Polubný, kostel Narození sv. Jana Křtitele
Rozhledna Vinice

Rozhledna Vinice stojí nad údolím potoka Výmoly 1,4 km severovýchodně od centra Úval. Ocelový vysílač mobilních operátorů byl stavebně dokončen a zprovozněn v roce 2013, zpřístupněn veřejnosti měl být v červnu 2013, avšak město se nedohodlo s operátory na znění smlouvy a otevření rozhledny bylo odloženo na neurčito. Po dlouhých jednáních byla rozhledna dne 30. dubna 2015 otevřena do každodenního provozu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu rozhledna Vinice na Wikimedia Commons Na Vinici u Úval na webu Rozhledny
Vodní nádrž Brušperk

Vodní nádrž Brušperk se nachází ve východní části města Brušperk v okrese Frýdek-Místek. Je to protipovodňová přehrada, postavená po povodních v 60. letech 20. století na potoku Horní Kot'bach. Vodní dílo je využíváno k rybolovu a k rekreaci. U přehrady se nachází dětské hřiště, přírodní koupaliště a restaurace. Okolo přehradní nádrže vede asfaltová stezka, kterou využívají inline bruslaři. Reference
Všechovice (zámek)

Zámek Všechovice je zámek v obci Všechovice v okrese Přerov z počátku 17. století, který byl postaven na místě středověké tvrze ze 14. století. Zámek je chráněn jako kulturní památka. Historie Ve Všechovicích se od 14. století připomíná tvrz, kterou roku 1583 zakoupil Jan starší Želecký z Počenic. Jan starší Želecký z Počenic nechal kolem roku 1600 na místě středověké tvrze vystavět nový zámek. Želečtí také u zámku založili park a v roce 1770 k zámku přistavěli nové, barokní křídlo. Do dnešní podoby byl zámek upraven kolem roku 1808. Po roce 1945 získala všechovický zámek obec, která v něm zřídila základní školu. Po několika letech byla škola přesunuta do nové budovy a zámek začal chátrat. V současnosti zámek vlastní brněnský podnikatel Jaroslav Mikl, který se věnuje jeho rekonstrukci. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Všechovice na Wikimedia Commons
Kostel svaté Anny (Jablonec nad Nisou)

Kostel svaté Anny v Jablonci nad Nisou je původně barokní sakrální stavbou tvořící komplet se sochou Panny Marie Karlovské a smírčím křížem. Stojí na Anenském náměstí na průsečíků ulic Kostelní, Soukenná a Anenská. Původně býval farním kostelem a proti kostelu v Kostelní ulici se nachází bývalá stará fara, která byla postavena na počátku 18. století. K bývalé farní budově bylo přeneseno z obce Rádlo sousoší s biblickým výjevem z Getsemanské zahrady, které pochází z roku 1829. Kostel svaté Anny je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel by vystavěn v letech 1685–1687. Jeho věž byla přistavěna v roce 1706 a sakristie pochází z roku 1842. V 19. století byl častěji opravován a upraven byl historizujícím způsobem v novorenesančním stylu. Od roku 2004 je kostel v majetku města, které jej zrekonstruovalo a od roku 2006, po instalaci třímanuálových varhan, se v něm konají koncerty, výstavy a další kulturní akce, které mají respektovat pokračující liturgické zasvěcení budovy. Duchovní správci kostela sv. Anny jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Jablonec nad Nisou. Architektura Jedná se o obdélnou, jednolodní stavbu s obdélným polygonálně ukončeným presbytářem a věží v západním průčelí. Presbytář má valenou klenbu s lunetami s hřebínky. Loď má plochý strop a podvěží má také valenou klenbu. Kruchta trojboce předstupuje. Vnitřní zařízení kostela pochází z 19. století. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost – děkanství Jablonec nad Nisou Stará fara v Jablonci nad Nisou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Anny na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele svaté Anny, Jablonec nad Nisou (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Anny, Jablonec nad Nisou na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Jablonec nad Nisou, kostel sv. Anny Kostel sv. Anny v Jablonci nad Nisou na webu Hrady.cz
Tančírna v Račím údolí

Tančírna v Račím údolí, dříve Georgshalle, je secesní restaurace s tanečním sálem, která se nachází v Račím údolí u Javorníka v Rychlebských horách. Původně chátrající stavba, jejímž majitelem je nově obec Bernartice, byla po rekonstrukci znovuotevřena 24. července 2015. Historie Za výstavbou objektu tančírny, která sloužila jako taneční sál, restaurace a penzion stál vratislavský biskup Georg von Kopp, po němž byla také stavba pojmenována Georgshalle. Stavební práce probíhaly v letech 1906–1907 na místě zbourané parní pily. Kolem tančírny byl rovněž vybudován park. Tančírna poté byla oblíbeným výletním místem pro obyvatele Javorníka i okolních obcí, k čemuž přispívaly i další zařízení v Račím údolí (např. celkem pět výčepních či restauračních objektů). Tančírna svému účelu sloužila až do 2. světové války, ale tancovačky zde probíhaly ještě v 50. letech 20. století. Stavba byla ve vlastnictví katolické církve do roku 1954, poté se stala majetkem československého státu, konkrétně spadala pod správu školského odboru Okresního národního výboru v Jeseníku. V následujících desetiletích se vystřídalo několik vlastníků: Československé státní lesy, Jednotné zemědělské družstvo a nakonec České dráhy. Po roce 2000 o odkoupení a přestěhování tančírny uvažovala nejdříve Ostrava (stavba měla být umístěna v blízkosti Slezskoostravského hradu) a posléze Loučná nad Desnou, ale z obou záměrů sešlo. V roce 2007 objekt koupila od Českých drah obec Bernartice. Obci se podařilo získat dotaci na obnovu zchátralého objektu až v roce 2014 a téhož roku byla zahájena rekonstrukce do původního stavu, která trvala do léta následujícího roku. V současné době se v Tančírně konají kulturní a společenské akce, jako jsou koncerty, výstavy, přednášky, taneční večery a literární čtení. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tančírna v Račím údolí na Wikimedia Commons Oficiální stránky Tančírny Archivováno 8. 8. 2015 na Wayback Machine.
Milavy

Milavy, Milava nebo Milavý je rybník ležící asi 1,5 km severně od Velké Turné v okrese Strakonice. Slouží k chovu ryb, ale i k rekreaci, na jeho březích se nachází několik kempů. Má rozlohu 51,8 ha a je napájen nátokovou stokou z Brložského potoka, kterou vybudoval Jakub Krčín z Jelčan a Sedlčan ve druhé polovině 16. století; voda odsud odtéká přes Babák a Mošťanu do Mísníčku. Na jeho břehu byl zaznamenán výskyt kriticky ohrožené protěže žlutobílé. Související články Velkorojický rybník Plaňava Babák (rybník) Staroborský rybník (Velká Turná) Mlačky Starý les Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Milavy na Wikimedia Commons Milavy mají vydat kolem 50 tun ryb Velká Turná úspěšně propaguje výlov rybníka Milavy rybník Milavý, pláž kempu
Růženin lom

Růženin lom je významný krajinný prvek na severovýchodním okraji Brna na úbočí masivu Hády. Je to částečně zatopený bývalý vápencový jámový lom a je součástí evropsky významné lokality Jižní svahy Hádů. Leží na katastrálním území Maloměřice (parcela č. 2377/28), nicméně nejbližší zástavbou je sídliště Líšeň, a proto veřejnost často vnímá Růženin lom jako součást této čtvrti. V lomu se nachází několik malebných jezírek napájených vydatným pramenem, s relativně kvalitní vodou. Význam a využití Růženin lom měl být po skončení těžby ve druhé polovině 20. století zavezen slínkovým popílkem, ale odhalení pramene a následný vznik jezírek tomu zabránily. Místo toho se v tomto biotopu, v kontextu okolní suché krajiny jedinečném, vyvinul cenný a druhově bohatý ekosystém se zastoupením jak rostlin a živočichů vázaných na vodu, tak teplomilných druhů z okolní stepi. V Růženině lomu nadále probíhá soustavná šetrná rekultivace, během níž jsou zejména odstraňovány plevelné náletové porosty a tím uvolňován prostor pro vzácné lokální druhy. Přestože je Růženin lom z důvodu ochrany přírody oficiálně uzavřený a fyzicky přístupný pouze mezerami v oplocení, je pro svou přirozenou atraktivitu využíván veřejností pro rekreaci, v letních měsících i velmi intenzivně. Lokalita je oblíbená mj. mezi nudisty. Ekologickou zátěží je zejména koupání v jezírcích (rušení fauny, sléhání vegetace, smývání krémů do vody) a venčení psů. Správci území z Pozemkového spolku Hády (základní organizace ČSOP) se snaží pomocí informačních panelů, umístěných na vstupu do lomu i přímo v něm, seznámit návštěvníky s hodnotami území a tím je motivovat k ohleduplnému chování. Za tím účelem zde spolek také vybudoval naučnou „Stezku rákosím“ na povalovém chodníku a jedno zastavení (infopanel) v rámci okolo vedoucí naučné stezky Hádecké lomy a okolí. Dopravní dostupnost Kolem lomu vede zpevněná cesta propojující Maloměřice (ulice Hády, zastávka Červený písek) a Líšeň (křižovatka ulic Jedovnická a Novolíšeňská, poblíž zastávek Velká Klajdovka a Podbělová). Příjezd automobilem k bráně do lomu je možný pouze od Líšně a je formálně omezen (zákaz vjezdu mimo dopravní obsluhu). Lom samotný je dostupný pouze pro pěší. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Růženin lom na Wikimedia Commons Informace o lomu na stránkách pozemkového spolku Hády
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Háje)

Kaple svatého Jana Nepomuckého z roku 1841 je nejstarší dosud stojící památka na Hájích v městské části Praha 11. Kaple náleží do chodovské farnosti, ovšem je velmi malá, takže se v ní neslouží pravidelně bohoslužby. Dějiny Kaple byla postavena v roce 1841 ve středu tehdejší obce Háje. Postupem času však chátrala, přičemž nejhorší situace nastala s nástupem socialismu, kdy se v bezprostředním okolí kaple začalo stavět velké sídliště Jižní Město. Okolní zástavba v blízkosti kaple musela ustoupit novým panelovým domů a taktéž kapli hrozila demolice. Nakonec se tak nestalo, byla však výstavbou značně poznamenána a výsledkem byl její havarijní stav. Poté se kapličky ujal Klub Za starou Prahu v čele s JUDr. Oldřichem Horou a v roce 1985 inicioval rekonstrukci, jejímž sponzorem byla Česká státní pojišťovna. Celkový projekt záchrany kaple připravili architekti Josef Hyzler a Zdeněk Fuka. V rámci záchrany kaple byla zrestaurována válcová věžička se zvonicí. Josefu Hyzlerovi se dokonce podařilo sehnat zvon ze starého kostela na Moravě, který by jinak byl zřejmě zničen. Zvon byl osazen a je na kapli dodnes. Litinová soška sv. Jana Nepomuckého byla během stavebních prací deponována v Malostranské mostecké věži v prostorách Klubu a jeho péčí byla i restaurována. Upraveno bylo i nejbližší okolí kaple a podél vzrostlých lip, kterým rovněž z důvodu rozsáhlých výkopových prací hrozila v období výstavby sídliště záhuba, byly osazeny lavičky. Současnost V roce 2005 byla provedena rekonstrukce stavby městskou částí Praha 11. Obnovena byla zemní izolace, omítka a střešní krytina. V současné době je u ní sloužena na svátek Jana Nepomuckého (15. května) každoročně mše svatá. Odkazy Literatura HRUBEŠ, Josef. Kaplička sv. Jana Nepomuckého, které ustoupilo sídliště. Fchodoviny. Květen 2008, roč. 7, čís. 5, s. 9. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-04. Související články Římskokatolická farnost Praha-Chodov Kaple svatého Jana Nepomuckého (rozcestník) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Kaple sv. Jana Nepomuckého na serveru Hrady.cz
Baricovie lúky

Baricovie lúky jsou přírodní památka v katastrálním území obce Moravské Lieskové v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994 a jeho rozloha je 1,62 hektaru. Nachází se na severovýchodním úpatí Velké Javořiny v chráněné krajinné oblasti Biele Karpaty. Předmětem ochrany je druhá největší lokalita výskytu kosatce trávovitého (Iris graminea) v Bílých Karpatech. Reference
Баріцове луки

Баріцове луки (Baricovie lúky) — пам'ятка природи в Словаччині; розташовується в окрузі Нове Место-над-Вагом — біля села Моравске Лєскове. Охоронна територія займає 2 га; заснована 1994 року. Предметом охорони є друге за величиною місце поширення півників злаколистих у Білих Карпатах.. Примітки
Bučkova jama

Bučkova jama je přírodní památka v katastrálním území obce Vrbovce v okrese Myjava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 40,91 hektaru. Předmětem ochrany je komplex bělokarpatských sesuvných luk a výběrných lesů. Reference
Debšín

Debšín je přírodní rezervace v katastrálním území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 9,61 hektaru. Předmětem ochrany je lesní sesuvné prameniště vytvořené soliflukcí na flyši v Bílých Karpatech. Na lokalitě roste přeslička největší (Equisetum telmateia), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis). Stromové patro tvořené především duby s modřínem opadavým (Larix decidua) a javorem klenem (Acer pseudoplatanus) je biotopem datla černého (Dryocopus martius), strakapouda bělohřbetého (Dendrocopos leucotos) a lejska bělokrkého (Ficedula albicollis). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Debšín na Wikimedia Commons
Ivanské rameno

Ivanské rameno je přírodní památka v katastrálních územích Skalica a Seče města Skalica v okrese Skalica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 3,08 hektaru. Předmětem ochrany je poslední zbytek mrtvých ramen Moravy v jižní části Dolnomoravského úvalu s výskytem ohrožených a chráněných druhů rostlin a živočichů, vázaných na vodní a mokřadní biotopy. Reference
Kátovské rameno

Kátovské rameno je přírodní památka ve správních územích obcí Kátov a Holíč v okrese Skalica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 6,05 hektaru. Předmětem ochrany jsou poslední zbytky mrtvých ramen Moravy v jižní části Dolnomoravského úvalu s výskytem chráněných a ohrožených druhů rostlin a živočichů, vázaných na vodní a mokřadní biotopy. Reference
Kostel svatého Štěpána (Bílá Hůrka)

Kostel svatého Štěpána je farní kostel, který leží v obci Dříteň, administrativně v části obce Malešice a konkrétně pak v osadě Bílá Hůrka. Kostel patří pod správu římskokatolické farnosti Bílá Hůrka. Původně gotický kostel a přilehlý areál hřbitova, včetně samostatně stojící zvonice, pseudogotické výklenkové kapličky Panny Marie Lurdské a márnice je kulturní památkou. Na hřbitově je v nově zaměřeném a kopií litinového kříže z počátku 20. stol. označeném hrobě pochován legendární letec Vít Fučík (1733–1804). Historie Nejstarší část kostela pochází ze 13. století, uvádí se, že byl postaven na místě bývalého pohanského obětiště, či pohřebiště a že se osada původně jmenovala Velká Hůrka. Ze 13. století pochází i fara, která byla u kostela založena a přestavěna pak ve 20. století. Kostel prošel v 18. století přestavbou. Další přestavba byla provedena koncem 19. století. V kostele je hrobka Malovců z Malovic. Zvonice Čtyřpatrová zvonice stojí samostatně. Ve zvonici jsou dva zvony – Zikmund a Marie. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Štěpána na Wikimedia Commons
Mravcové

Mravcové je přírodní památka v katastrálním území Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2002 a jeho rozloha je 0,82 hektaru. Předmětem ochrany je pěnovcové útočiště vstavačovitých rostlin a bezobratlých živočichů. Území leží na jihozápadním úpatí Velkého Lopeníku u Česko-slovenské státní hranice, v chráněné krajinné oblasti Biele Karpaty. Reference
Nebrová

Nebrová je přírodní rezervace v katastrálním území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčínském kraji na severozápadě Slovenska. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 s rozlohou 53,3 hektaru. Předmětem ochran jsou luční a pastevní společenstva s velkou druhovou biodiverzitou. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nebrová na Wikimedia Commons
Rajkovec

Rajkovec je přírodní památka v katastrálním území obce Horné Srnie v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 0,94 hektaru. Předmětem ochrany je prameništní pastvina s velkým zastoupením vstavačovitých rostlin, zejména s bohatou populací prstnatce Fuchsova (Dactylorhiza fuchsii). Reference
Šmatlavé uhlisko

Šmatlavé uhlisko je přírodní rezervace v katastrálním území města Skalica v okrese Skalica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1996 a jeho rozloha je 8,44 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá lesní společenstva Bílých Karpat nejnižšího vegetačního stupně s vyvinutým bylinným patrem, početnými populacemi vstavačovitých rostlin a četnými druhy teplomilného hmyzu. Reference
Štepnické rameno

Štepnické rameno je chráněný areál ve správním území města Skalica v okrese Skalica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 a jeho rozloha je 2,14 hektaru. Předmětem ochrany jsou pozůstatky mrtvých ramen levobřežní nivy řeky Moravy s výskytem chráněných a ohrožených druhů vodních a mokřadních rostlin a živočichů. Reference
Žalostiná

Žalostiná je přírodní památka v katastrálním území obce Chvojnica v okrese Myjava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994 a jeho rozloha je 2,12 hektaru. Předmětem ochrany je jedno z mála dochovaných sesuvných pramenišť v západní části Bílých Karpat. Na malé ploše sesuvné jámy se nachází pestrá mozaika biotopů s výskytem ohrožených druhů rostlin a živočichů. Reference
Veľký Polom

Veľký Polom je přírodní rezervace v katastrálním území obce Raková v okrese Čadca v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 47,58 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá lesní společenstva bukojedlových smrčin. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Kysuce. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Veľký Polom na Wikimedia Commons