NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jüdischer Friedhof (Karlovy Vary)

Der Jüdische Friedhof in Karlovy Vary (deutsch Karlsbad), der tschechischen Bezirksstadt des Okres Karlovy Vary, wurde 1868/69 angelegt. Auf dem jüdischen Friedhof befinden sich heute noch circa 700 Grabsteine (Mazevot). Auf dem Friedhof, der weiterhin genutzt wird, wurden auch jüdische Kurgäste aus verschiedenen Ländern bestattet. Das Taharahaus ist erhalten. Gräber bekannter Persönlichkeiten Ludwig Moser (1833–1916), österreichischer Glasgraveur und -fabrikant (siehe Moser (Unternehmen)) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks
Židovský hřbitov v Kasejovicích

Židovský hřbitov v Kasejovicích se nachází asi 200 m za severním okrajem města Kasejovice na mírném návrší s názvem Na stráži, odkud je výhled po kraji a kam vede polní cesta. První zmínka o hřbitově pochází již z roku 1669, během 18. století se dočkal několika rozšíření (poslední proběhlo roku 1885) a začal sloužit i okolním obcím. Pohřby mělo na starosti bratrstvo chevra kadiša sídlící v dnešním domě č.p. 108, na němž se nachází pamětní deska sdělující Zbudováno pro věčnou vzpomínku na Magdalenu a Isáka Adelbergovi, kteří jsou na tomto hřbitově pochováni (pravopisná chyba na desce skutečně je). Hřbitov má rozlohu 3086 m2 a tvar písmene L, nejstarším čitelným datem na náhrobku je rok 1710, některé z náhrobků byly přemístěny na katolický hřbitov jihovýchodně od židovského. Náhrobní kameny jsou mramorové, pískovcové, žulové a vápencové, mnohé z nich s dekoracemi reliéfu a nápisy v hebrejštině, němčině a překvapivě i v češtině, což má pravděpodobně spojitost s Filipem Bondym (1830-1907), který zde v letech 1859–1868 zřejmě jako první rabín v Čechách v polovině 19. století kázal česky. Hřbitov je velmi dobře udržovaný, obnovena byla jak kamenná hřbitovní zeď tak budova obřadního domku, skrz kterou se na hřbitov vchází. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kasejovicích na Wikimedia Commons Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek Plzeňského kraje Kasejovice Synagoga Kasejovice Židovský způsob pohřbívání
Jüdischer Friedhof (Kasejovice)

Der Jüdische Friedhof in Kasejovice (deutsch Kassejowitz), einer Stadt im Okres Plzeň-jih (Bezirk Pilsen-Süd) in Tschechien, wurde um 1660/1670 angelegt. Der jüdische Friedhof ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Auf dem an einem Hang angelegten Friedhof stammt der älteste Grabstein (Mazewa) aus dem beginnenden 18. Jahrhundert. Die Grabsteine tragen teilweise Inschriften in tschechischer Sprache. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Jan Kára: Geschichte der Juden in Kassejowitz. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn/Prag 1934, S. 261–264 (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich [nicht ausgewertet, in tschechischer Sprache] Weblinks
Židovský hřbitov v Klatovech

Židovský hřbitov v Klatovech, založený roku 1871, leží na Pražském předměstí v Klatovech za katolickým hřbitovem u parkoviště v Čejkově ulici. Areál je uzamčen, ale klíč lze zapůjčit na radnici v oddělení Městské policie. Dochovalo se zde přes 400 převážně novodobých náhrobních kamenů. Od roku 1989 zde stojí památník obětem nacismu. Ve městě se také nachází bývalá synagoga. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Klatovy Synagoga v Klatovech Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Klatovech na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Klatovy)

Der Jüdische Friedhof in Klatovy (deutsch Klattau), einer Stadt im Okres Klatovy in Tschechien, wurde 1871 angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof sind noch etwa 400 Grabsteine (Mazevot) vorhanden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Kojetíně

Židovský hřbitov v Kojetíně se nachází v severní části města Kojetín, po pravé straně silnice II/367 na Uhřičice, asi 750 metrů severozápadně od někdejší kojetínské synagogy. Historie a popis Rok založení není znám, avšak nejstarší dochovaná zmínka pochází z roku 1574, kdy byl hřbitov rozšířen. Rozkládá se na ploše 5908 m2 a čítá na 700 náhrobních kamenů, z nichž nejstarší pochází z roku 1782. Pohřbívalo se zde do roku 1942. V minulosti byla součástí hřbitova secesní obřadní síň z roku 1901, postavená dle návrhu architekta Wilhelma Stiassneho, která byla v 70. letech 20. století zbořena. 1778-1780 zde působil jako rabín známý Eleazar Fleckeles. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka České republiky a je uzamčen, klíč si lze vypůjčit ve Vzdělávacím a informačním centru na Masarykově náměstí. Odkazy Reference Související články Synagoga v Kojetíně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kojetíně na Wikimedia Commons Dokumentaci náhrobků na webu Židovské obce Brno
Jüdischer Friedhof (Kojetín)

Der Jüdische Friedhof in Kojetín (deutsch Kojetein), einer Stadt in der Olmützer Region (Olomoucký kraj) in Tschechien, wurde vermutlich im 16. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1998 ein geschütztes Kulturdenkmal. Das älteste Grab stammt aus dem Jahr 1795. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Version). Weblinks Einzelnachweise
Cmentarz żydowski w Kojetínie

Żydowski cmentarz w Kojetínie – cmentarz znajdujący się w północnej części miasta Kojetín, po prawej stronie drogi II/367 na Uhřičice, około 750 metrów na północny zachód od nieistniejącej kojetíńskiej synagogi. Rok założenia cmentarza nie jest znany, najstarsza wzmianka o nim pochodzi z 1574 r., kiedy cmentarz został poszerzony. Cmentarz zajmuje powierzchnię 5908 m² i liczy 700 nagrobków, z których najstarszy pochodzi z 1782. Pochówki na cmentarzu odbywały się do 1942 r. W przeszłości na terenie cmentarza znajdowała się secesyjna sala obrzędowa z 1901 r., wzniesiona według projektu przez architekta Wilhelma Stiassnego, zburzona w latach 70. XX w. Cmentarz jest chroniony jako kulturní památka České republiky. Jest zamknięty, ale po porozumieniu z administratorem można go odwiedzić. Przypisy
Židovský hřbitov v Koryčanech

Židovský hřbitov v Koryčanech byl založen v 1. polovině 17. století. Nachází se asi 400 m severovýchodně od koryčanského náměstí a asi 300 m stejným směrem od zdejší bývalé synagogy při ulici Cihelny. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka České republiky. Na ploše 3733 m2 se dochovalo asi 230 náhrobních kamenů (macev) s nejstarším čitelným z roku 1674 a zbytky zdiva bývalé márnice. Koryčanská židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Kyjově. Reference Související články Synagoga v Koryčanech Seznam židovských památek ve Zlínském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Seznam kulturních památek v okrese Kroměříž Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Koryčanech na Wikimedia Commons Židovský hřbitov na www.korycany.cz
Jüdischer Friedhof (Koryčany)

Der Jüdische Friedhof in Koryčany (deutsch Koritschan), einer Stadt im Okres Kroměříž im Zlínský kraj in Tschechien, wurde im ausgehenden 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof, der etwa 400 Meter nordöstlich des Hauptplatzes auf einem Hügel liegt, ist seit 1998 ein geschütztes Kulturdenkmal. Heute sind noch circa 230 Grabsteine auf dem Friedhof erhalten. Literatur Koryčany. In: Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Koritschan (abgerufen am 16. Januar 2015) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Kosově Hoře

Židovský hřbitov v Kosově Hoře se nachází v jižní části obce Kosova Hora v okrese Příbram, nedaleko silnice I/18 do Sedlčan. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis a historie Hřbitov je situován ve svahu blízko Kramšovenského potoka, asi 300 metrů vzdušnou čarou od návsi. Založen měl být údajně již v roce 1580 a posléze byl několikrát rozšiřován, naposledy v roce 1907. Čítá zhruba 500 náhrobků, které se rozkládají na ploše 3468 m². Jedná se o cenný hřbitov s náhrobky barokními, klasicistními i moderními a pohřbívalo se zde do druhé světové války. Lze zde najít ale i pár hrobů poválečných. Nejstarší čitelné náhrobky pochází z 2. poloviny 18. století a je možné zde nalézt i hrob typu tumba. Součástí hřbitova je zachovalá klasicistní márnice a rozbořený domek hrobníka. Dostupnost Hřbitov ohraničuje kamenná zeď, je však volně přístupný. Odkazy Reference Související články Synagoga v Kosově Hoře Seznam kulturních památek v Kosově Hoře Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kosově Hoře na Wikimedia Commons Historie Kosovy Hory na oficiálním webu obce Archivováno 10. 4. 2020 na Wayback Machine.
Jüdischer Friedhof (Kosova Hora)

Der jüdische Friedhof in Kosova Hora (deutsch Amschelberg), einer Gemeinde im tschechischen Okres Příbram der Region Středočeský kraj (Mittelböhmische Region), wurde im 16. Jahrhundert errichtet. Der jüdische Friedhof ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Der jüdische Friedhof in Kosova Hora soll bereits 1580 angelegt worden sein. Die ältesten lesbaren Grabsteine stammen aber aus der zweiten Hälfte des 18. Jahrhunderts. Siehe auch Synagoge (Kosova Hora) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Weblinks
Židovský hřbitov v Kostelci nad Labem

Židovský hřbitov leží 300 m západně od centra města Kostelec nad Labem v Neratovické ulici. Od roku 2008 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie a popis Hřbitov byl založen v roce 1594 a je tak jedním z nejstarších v České republice. Nejstarší náhrobky nicméně pochází až ze druhé poloviny 19. století, protože starší byly zničeny či použity ke stavbě po druhé světové válce a v 80. letech 20. století. Hřbitov byl několikrát rozšířen, ale jeho užívání se po třicetileté válce údajně zastavilo a bylo znovu obnoveno až kolem roku 1850. Poslední obřad zde proběhl v roce 1948. Do areálu hřbitova vedl jediný přístup přes bývalou obřadní síň a dům pohřebního bratrstva čp. 45, který byl prodán do soukromého vlastnictví. Když začal být hřbitov na začátku nového milénia rekonstruován, musela být především zbořena část obvodové zdi v Neratovické ulici a vybudována nová kovaná brána. Do dnešní doby se v areálu o ploše přes 1700 m² dochovalo kolem tří set náhrobků. Současnost Od roku 1999 má areál v péči Židovská obec v Praze. Hřbitov je uzamčen, ale klíč si lze vypůjčit díky u brány uvedenému telefonnímu kontaktu. Další židovské památky ve městě Ve městě stávala ve stejné ulici od roku 1869 synagoga přestavěná ze sýpky, roku 1952 však byla zbořena a na jejím místě byl zbudován dosud existující park. V místech, kde synagoga stávala, byl umístěn památník. Starší synagoga ze 17. století zanikla ještě před rokem 1800. Odkazy Reference Související články Kostelec nad Labem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kostelci nad Labem na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Kostelec nad Labem)

Der Jüdische Friedhof in Kostelec nad Labem (deutsch Elbekosteletz, früher auch Elbkosteletz), einer Stadt im Okres Mělník in Tschechien, wurde wohl im 16. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 2008 ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Im 19. Jahrhundert wurde der Friedhof erweitert. Während der kommunistischen Zeit verfiel das Areal: Grabsteine wurden umgeworfen und zum Teil auch zerstört. Nach 2000 begann man mit der Restaurierung des Friedhofs. Heute sind etwa noch 300 Grabsteine (Mazevot) vorhanden. Siehe auch Jüdische Gemeinde Kostelec nad Labem Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Rabbiner Moritz Mandl: Geschichte der Juden in Brandeis a. d. E. und Elbekosteletz. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn/Prag 1934, S. 56–58 (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Kostelci u Křížků

Židovský hřbitov leží na západním okraji obce Kostelec u Křížků. Je přístupný po polní cestě odbočující severozápadně od silnice na Radlík a od roku 2008 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie a popis Údajně byl hřbitov založen v roce 1702 a k obřadům se využíval do konce třicátých let 20. století. V osmdesátých letech 19. století byla jeho plocha rozšířena až na současných 2510 m² ale skoro celá jeho východní polovina zůstala nevyužita. Areál obklopuje nekompaktní kamenná ohradní zeď, při jejíž jižní straně stojí zchátralá obřadní síň. Nejstarší z necelých tří set zachovalých barokních a klasicistních náhrobních kamenů pochází z roku 1724. Současnost Od roku 1995 má areál v péči Židovská obec v Praze a v areálu postupně probíhají rekonstrukční a údržbové práce. Hlavní brána hřbitova je uzamčena, ale do areálu je možné vstoupit i jižní brankou. Židovská komunita v obci Na konci první čtvrtiny 18. století je v Kostelci doložen pobyt čtyř židovských rodin, v polovině století devatenáctého sedm a v okolí 23 dalších, jež tak společně tvořily židovskou komunitu s místním rabínem v jejím čele. Kolem roku 1930 již naopak v obci neexistují zmínky o životě židovských obyvatel. První modlitebna je v obci doložena v roce 1714, poslední známá z roku 1846 se nacházela na sever od kostela svatého Martina, kde stávaly i domy židovských obyvatel. Související články Kostelec u Křížků Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kostelci u Křížků na Wikimedia Commons Reference
Jüdischer Friedhof (Kostelec u Křížků)

Der Jüdische Friedhof in Kostelec u Křížků (deutsch Kreuzkosteletz), einer tschechischen Gemeinde im Okres Praha-východ, wurde vermutlich Anfang des 18. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof nordwestlich des Ortes ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof sind heute noch viele Grabsteine erhalten. Der älteste stammt aus dem Jahr 1724. Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Kouřimi

Židovský hřbitov se nachází v severní části města Kouřim vedle městského hřbitova v Okružní ulici dále vedoucí na Klášterní Skalici. Historie a popis Hřbitov byl založen v roce 1904 (některé údaje však židovské oddělení městského hřbitova zmiňují již ve druhé polovině 19. století) a obřady zde probíhaly jen tři desetiletí. Areál o rozloze necelých 2500 m² není využit celý. Ve zbývajících prostorách se nachází urnový háj křesťanského hřbitova přiléhajícího na jihu, obřadní síň v jižním rohu ke hřbitovním účelům využita není. Židovská komunita v Kouřimi Do Kouřimi se židovské obyvatelstvo po vypovězení v roce 1338 vracelo až ve století devatenáctém, nejvyšší podíl židovského obyvatelstva, 92 osob, je uveden za rok 1890. K dispozici měli pouze modlitebnu na náměstí – synagoga zde nestála. Současnost Na hřbitově se do dnešních dnů zachovalo pouze 23 novodobých náhrobních kamenů. O areál ohrazený kamennou zdí se starají pracovníci křesťanského hřbitova. Hřbitov je volně přístupný v otevírací době křesťanského hřbitova. Související články Kouřim Seznam židovských památek ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kouřimi na Wikimedia Commons Reference
Jüdischer Friedhof (Kouřim)

Der Jüdische Friedhof in Kouřim, einer tschechischen Stadt im Okres Kolín, wurde um 1890 angelegt. Der jüdische Friedhof liegt nördlich des Ortes an der Landstraße 3344. Auf dem circa 2500 Quadratmeter großen Friedhof sind heute noch zahlreiche Grabsteine erhalten. Weblinks Beschreibung des Friedhofs (tschechisch)
Židovský hřbitov v Kovanicích

Židovský hřbitov leží na jihozápadním kraji obce Kovanice a je přístupný od cesty vedoucí kolem zemědělského objektu. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka. Historie a popis Hřbitov byl založen v roce 1830 a sloužil k pohřbívání židů z Kovanic i okolí, např. z Nymburka, Poděbrad a Křince. Areál nikdy nebyl rozšiřován a jeho současný půdorys nepravidelného lichoběžníku o rozloze necelých 1500 m² je tak původní. V místech vstupu stávala nedochovaná obřadní síň. Pravidelně se zde pohřbívalo do 40. let 20. století, od roku 1945 proběhlo již jen několik obřadů. Do dnešní doby se dochovalo 247 náhrobků s nejstarším z roku 1833. V západní části hřbitova se nalézá dětské oddělení, kde upoutá pozornost náhrobní kámen s hlavičkou anděla. Mezi zajímavé zde pohřbené osobnosti patří babička spisovatele Franze Kafky. V areálu stojící dům čp. 97 sloužil zčásti jako obydlí hrobníka, v jeho východní části se garážoval pohřební vůz. U vchodu je umístěna pamětní deska obětem druhé světové války. Současnost Od roku 1995 má areál v péči Židovská obec v Praze a postupně v něm probíhají rekonstrukční a údržbové práce, např. oprava obvodní zdi a vztyčování náhrobků. Brána hřbitova se zamyká a zeď je udržována v dobrém stavu, ale areál je možné navštívit po dohodě s obecním úřadem. Židovská komunita v obci Mnoho z domů v okolí synagogy (dnes čp. 111) patřilo židovským rodinám, např. čp. 20, 43, 85, 89, dále pak v blízkosti hřbitova čp. 95 nebo 97, což byl původně hrobnický domek. V dnešním domě čp. 91 sídlila židovská škola. Související články Synagoga v Kovanicích Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kovanicích na Wikimedia Commons Reference
Jüdischer Friedhof (Kovanice)

Der Jüdische Friedhof in Kovanice (deutsch Kowanitz), einer Gemeinde im Okres Nymburk in Tschechien, wurde 1830 angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1958 ein geschütztes Kulturdenkmal. Heute sind noch circa 250 Grabsteine auf dem Friedhof vorhanden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Cmentarz żydowski w Kovanicach

Cmentarz żydowski w Kovanicach – został założony w 1830 roku. Służył jako miejsce pochówku w latach 1833–1945. Do naszych czasów zachowało się 250 macew. Wśród pochowanych są dziadkowie Franza Kafki. Przy bramie znajduje się tablica zawierająca informacje na temat historii nekropolii i upamiętniająca ofiary Holocaustu.
Židovský hřbitov v Košeticích

Židovský hřbitov v Košeticích je situován v lese asi 1,5 km jihovýchodně od obce Košetice za Cihelským rybníkem, s přístupem po polní cestě odbočující doprava ze silnice na Křelovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu hřbitova o rozloze 1547 m2, který byl založen před rokem 1711, se dochovalo kolem 150 náhrobních kamenů (macev), z nichž nejstarší se datují do 18. století a nejmladší je z roku 1932. Márnice se rozpadla a patrné jsou pouze malé zbytky jejího zdiva. V minulosti často devastovaný židovský hřbitov je od počátku 21. století postupně rekonstruován. Košetická židovská komunita, která se datuje z doby před rokem 1654, přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Křivsoudově. V obci se nachází také synagoga. Reference Související články Košetice Synagoga v Košeticích Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Košeticích na Wikimedia Commons Galerie
Židovský hřbitov v Kožlanech

Židovský hřbitov v Kožlanech, založený nejspíše v období 1680 – 1710, leží v remízku mezi poli mezi Strachovicemi a Kožlany při modře značené turistické stezce do Nové Vsi a na naučné stezce Kožlany. Z ulice V Ouvoze pokračující dále na Hradecko k němu lze dojít po odbočení doprava ke kamenolomu před železničním přejezdem. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Sloužil nejen kožlanským Židům ale také dalším židovským obcím v okolí, např. kůzovské, jež v roce 1821 zakoupila za 31 zlatých další pozemek k rozšíření starého hřbitova. K obřadům sloužil do 30. let 20. století Do areálu se vchází brankou v severovýchodní části kamenného ohrazení. Dochovalo se přes 170 náhrobků; z márnice zbylo jen torzo a kamenná deska obřadního stolu k omývání těla zemřelého. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Kožlany Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kožlanech na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Křinci

Židovský hřbitov v Křinci se nachází asi 1,5 km na západ od náměstí v městysu Křinec a asi 300 m jihozápadně od vrcholu kopce Chotuc, při pokračování Chotucké ulice vedoucí pod jižním svahem vrchu směrem na Mečíř, po níž je též přístupný. Historie a popis Hřbitov byl založen v roce 1884 a jeho areál o rozloze 2 464 m² leží na ploše katastrálního území Křinec. Sloužil židovské obci v Křinci, která zde měla k dispozici i synagogu. Do doby založení hřbitova museli zdejší Židé využívat hřbitov v dosti vzdálené Veselici. Plocha hřbitova byla rozdělena na dvě poloviny: na první bylo zřízeno svaté pole, druhou část využíval hrobník. Prvním pochovaným byl zakladatel hřbitova, Eliáš Heller, jenž zemřel pouhých deset dnů po vysvěcení areálu, 21. listopadu 1884. K pohřbívání byl hřbitov využíván až do druhé světové války, po ní byl postupně devastován i soukromými vlastníky, kteří jej získali do vlastnictví roku 1984. S areálem volně nakládali až do roku 1998. Plundrování bohužel podlehla i unikátní neorenesanční hrobka Marie Baer, jejíž torzo se nachází nalevo od bývalé obřadní síně s bytem hrobníka. Do dnešní doby se zachovalo 157 náhrobků a jejich zbytků z let 1887–1934. Křinecká židovská komunita přestala existovat počátkem 20. století podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Nymburce. O péči o hřbitov nebyl zájem i proto, že holokaust nepřežil žádný z křineckých Židů. Současnost Roku 1998 byl areál převeden zpět do péče židovské obce v Praze a postupně v něm probíhají rekonstrukční a údržbové práce. V roce 1999 začala být v areálu prováděna rekonstrukce, kterou nutně potřebuje i budova márnice na severní straně hřbitova, jíž se zatím dostalo pouze nové střechy. V obřadní síni na severu areálu se nezachoval omývací stůl, ale nadále tu jsou průjezdní vrata a pamětní místnost, kde byly roku 1976 umístěny tři pamětní desky, dnes již bohužel zničené a rozkradené. Krátkou dobu plochu hřbitova využíval spolek křineckých invalidů pro pěstování léčivých bylin a domek hrobníka sloužil jako sušárna, ale potom areál dále chátral. Hřbitov je volně přístupný díky zcela chybějící brance a velmi narušené obvodové zdi. Související články Křinec Synagoga v Křinci Seznam židovských hřbitovů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Křinci na Wikimedia Commons Reference
Jüdischer Friedhof (Křinec)

Der Jüdische Friedhof in Křinec (deutsch Krzinetz), einer tschechischen Gemeinde im Okres Nymburk, wurde 1884 angelegt. Der jüdische Friedhof liegt westlich des Ortes an der Landstraße 32925. Auf dem 2426 Quadratmeter großen Friedhof sind heute noch circa 40 Grabsteine erhalten. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Křinec bei Jewish Cemetery Project (englisch)