NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Touškovský rybník

Touškovský rybník leží na Touškovském potoce severozápadně od Vsi Touškov v nadmořské výšce 385 m. Tok Touškovského potoka je veden na levém břehu v umělém korytě mezi stromy. Rybník obklopují ze severovýchodu a jihozápadu pole, na severozápadě na rybník navazuje zamokřená oblast a na opačné straně pod hrází se nachází louka. Hráz zadržuje 75 tisíc m³ vody. Reference Související články Lochousický rybník Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Touškovský rybník na Wikimedia Commons
Tvrzský rybník

Tvrzský rybník je nejníže položený rybník Ořechovské rybniční soustavy. Rozkládá se na potoku Bítýška v Bítešské vrchovině mezi obcemi Ořechov a Ronov, v nadmořské výšce okolo 550 m. Rozlohou zabírá plochu 10,3 ha. Má podobu půlkruhu, na severu vybíhá dvojice zátok. Dnes slouží k chovu ryb. Po severovýchodním břehu vede železniční trať. Název pochází od zaniklé tvrze Ronov u Ořechova, která stála v blízkosti rybníka. Ten byl vystavěn někdy na přelomu 16. a 17. století, kdy tvrz pravděpodobně ještě existovala, je však možné, že vybudování došlo ještě dříve. V minulosti vedla po hrázi silnice z Ořechova do Ronova, po vybudování železniční tratě tudy vede modře značená turistická stezka z nádraží Ořechov na Tasov a červená značka na Sviny. Externí odkazy článek na turistika.cz
Týnecký rybník

Týnecký rybník je průtočný rybník v Mariánském Týnci, asi tři kilometry severozápadně od Kralovic v okrese Plzeň-sever. Jeho plocha je 2,8 ha. Rybník leží na Kralovickém potoce na západě vsi pod kostelem Zvěstování Panny Marie v areálu bývalého proboštství plaského kláštera. Po hrázi rybníka vede silnice II/201 z Kralovic do Mladotic, u jejíž křižovatky se silnicí do Sedlce roste památná Radimova lípa. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Týnecký rybník na Wikimedia Commons KUMPERA, Jan; ZAHRADNICKÝ, Jiří. Rybníky Plzeňského kraje aneb putování za rybniční vůní. Plzeň: Agentura Ekostar, 2006. 128 s.
Vranov (hrad)

Vranov (jinak též Skála, Skály, Malá Skála či Pantheon) je zřícenina skalního hradu na pravé straně řeky Jizery, tyčící se nad severočeskou obcí Malá Skála, okres Jablonec nad Nisou. Z pozdně středověkého skalního hradu na strmém pískovcovém bradlu , jenž byl s délkou kolem čtyřset metrů plošně největší fortifikací svého druhu v českých zemích, se dodnes dochovaly jen nepatrné zbytky – překryté navíc romantickou přestavbou z počátku 19. století, díky níž se stal z místa svérázný skalní památník různých historických osobností. Pro své krásné výhledy ze strmých srázů, jakož i velmi členitý terén (plný schodišť, skalních místnůstek, sklepení, různých branek, teras apod.), je Vranov oblíbeným cílem turistů v oblasti PPk Maloskalska. Historie Archeologický výzkum dokládá existenci hradu pouze v 15. století, nicméně se nedá vyloučit, že na některých skalních blocích stály budovy už dříve. Ostatně obec Vranové je poprvé zmiňována roku 1382, kdy patřila pod dominikánský klášter v Turnově. Hrad byl vystavěn pravděpodobně na počátku 20. let 15. století, z let 1422 a 1425 o něm pochází první jisté zmínky. Tehdy jej vlastnili Heníček ze Skály a jeho otec Heník Štěpanický z Valdštejna a na Vranově. Ostatně Valdštejnům patřil po celé 15. století. Za Heníčkova syna v letech 1453–1487 se stal baštou husitství v oblasti a zažíval svůj největší rozkvět. Roku 1538 však panství koupil Jan z Vartemberka[který?], jenž o hrad ztratil zájem. V průběhu 16. století hrad zpustl. K určitému znovuoživení místa došlo v době romantismu v 19. století. Roku 1802 se novým majitelem panství Malá Skála stal textilní podnikatel (nákladník) Franz Zacharias Römisch, jenž jej odkoupil od Desfoursů. Ten zde nechat vybudovat Pantheon – soustavu pomníčků, zdobných uren, pamětních desek a nik s bystami, aby tak oslavil různé osobnosti jak z českých, tak světových (evropských) kulturních a politických dějin; kromě toho také pro sebe postavil na troskách býv. hradní kaple letohrádek (dnes v něm sídlí kavárna a občerstvení). Ovšem ani tato romantická přestavba se nedochovala v plném rozsahu. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu skalní hrad Vranov na Wikimedia Commons hrad na castles.cz Archivováno 15. 1. 2012 na Wayback Machine. Encyklopedické heslo Vranov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Felsenburg Vranov

Die Felsenburg Vranov (deutsch: Wranow), heute im Tschechischen oftmals Skály bzw. Skála, aber auch – pars pro toto – Pantheon genannt, befindet sich bei Malá Skála (Kleinskal) im Český ráj (Böhmisches Paradies) über dem Tal der Iser. Von der mittelalterlichen Felsenburg sind heute noch eine ganze Reihe ausgehauener Räume, Durchgänge, Treppen, Balkenfalze und auch der Burgbrunnen erhalten. Die mehrere hundert Meter lange Anlage gilt als die weiträumigste und größte Felsenburg Böhmens. Überregionale Bekanntheit hat die Burg noch heute durch das sog. Pantheon, eine großräumige Anlage, die der damalige Besitzer Zacharias Baron von Römisch kurz nach dem Ende der Befreiungskriege von dem Bildhauer Franz Pettrich errichten ließ, was einer weitgehenden Umgestaltung der Burg im Sinne der Romantik gleichkam. Das Pantheon erinnert vor allem an zahlreiche militärische Helden aus der deutschen bzw. habsburgischen Geschichte, wobei auch tschechische Persönlichkeiten berücksichtigt wurden. Das Konzept wurde als Vorgriff auf das der Walhalla gedeutet. Zentral ist ein von Felsen umschlossener Raum, der maßgeblichen Persönlichkeiten aus der Zeit der Befreiungskriege gewidmet ist; in den einzelnen Nischen befanden sich Büsten der alliierten Herrscher (Zar Alexander I., Kaiser Franz I. und König Friedrich Wilhelm III.). Des Weiteren werden jeweils zwei Heerführer der Mächte Russland, Österreich und Preußen gewürdigt, nämlich Schwarzenberg und Colloredo-Mansfeld (Österreich), Platow und Ostermann (Russland) sowie Blücher und Kleist (Preußen). Die Anlage ist inzwischen größtenteils zerfallen, aber in ihrer Konzeption noch gut erkennbar. Die zentrale Originalinschrift lautete: Ein weiteres auffälliges Merkmal der Burg sind die zahlreichen in den Felsen gravierten Sinnsprüche, Aphorismen und Gedichte in deutscher Sprache, die großenteils noch heute gut lesbar sind. Geschichte Begründet wurde die Burg im Jahr 1414 durch Henning von Waldstein, um als militärischer Stützpunkt im Kampf gegen die Hussiten zu dienen. 1477 wurde sie von den Sechsstädten zusammen mit schlesischen Truppen zerstört. Im Jahr 1500 wurde die Burg dem Verfall preisgegeben. Zwischen 1803 und 1826 ließ Zacharias Baron von Römisch, der Besitzer der Herrschaft Kleinskal, die Burg zu einem romantischen Pantheon umgestalten. Im ehemaligen Palas entstand eine Heldenhalle mit Büsten und Gedenktafeln, wie oben beschrieben. Auf dem Burghof ließ Römisch ein Jagdschlösschen in Form einer Kapelle im neogotischen Stil erbauen. Literatur Tomáš Durdík: Burgen Nordböhmens. Propagační tvorba, Praha 1992, ISBN 80-85386-50-X. Einzelnachweise Weblinks
Zamek Vranov nad Izerą

Zamek Vranov (cz. Hrad Vranov) – zabytkowy zamek w pobliżu miasta Malá Skála (Czechy). Ruiny zamku położone na krańcu skalnego i stromego urwiska nad prawym brzegiem Izery w Czeskim Raju. Historia Obiekt wybudowany na początku trwania wojen husyckich (1419–1436) przez Heníka von Wallensteina. W XVI w. właściciele majątku wybudowali w dolinie rezydencję (Zamek Malá Skála), co przyczyniło się do jego opuszczenia i ruiny. Obecny wygląd przypada na lata 1803–1826. Ówczesny właściciel, František Zachariáš Römisch, przekształcił resztki zamku w romantyczny panteon z nowym, nieukończonym pałacem letnim z 1826 zbudowanym w formie kaplicy, zawierającej portrety rodzinne, z dużą ilością pamiątkowych inskrypcji i pomników upamiętniających sławne osoby i bohaterów. Zobacz Zamek we Vranovie nad Dyjí Twierdza Vranov Przypisy
Sady Bedřicha Smetany (Frýdek-Místek)

Sady Bedřicha Smetany jsou městským parkem/sadem v části Místek města Frýdek-Místek v okrese Frýdek-Místek. Geograficky se také nacházejí na levém břehu řeky Ostravice v Moravskoslezském kraji v nížině Ostravská pánev. Historie a popis místa Na konci 19. století již místní obyvatelé využívali nábřežní park postavený na místě bývalé záplavové oblasti blízké řeky Ostravice. V té době zde byla sportovní střelnice, závodní cyklistická dráha pro velocipédy, koupaliště či sokolské cvičiště/hřiště. Plocha sadů byla také několikrát zmenšena z důvodů okolní výstavby. Současné sady Bedřicha Smetany se rozkládají na ploše 7,2 ha. Je zde řada zajímavých dřevin, fontána restaurace, dětská hřiště, hřiště na discgolf, pavilon, Městský labyrint Frýdek-Místek, broukoviště, knihobudka, sochy/památníky M. Tyrše a B. Smetany aj. Sady mají název po českém hudebním skladateli Bedřichovi Smetanovi (1824–1884). Další informace Místo je celoročně volně přístupné a občasně se zde konají i kulturní akce. Správcem sadů je město Frýdek-Místek. Kolem sadů a přes sady vedou cyklistické a turistické trasy, např. cyklistická trasa 59. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sady Bedřicha Smetany na Wikimedia Commons
Werk Arena (1967)

Werk Arena byl sportovní stadion v Třinci, kde odehrával svoje domácí zápasy klub HC Oceláři Třinec. V únoru roku 1967 byla v areálu na Lesní ulici postavena uměle chlazená ledová plocha. Roku 1976 byla tato plocha zastřešena. Ocelovou konstrukci vyrobily Třinecké železárny. Kapacita stadionu dosahuje 5 200 míst. Poslední extraligové utkání Oceláři Třinec odehrál na tomto ledě 10. dubna 2014 proti PSG Zlín, ve kterém prohráli 3:4 po prodloužení (5. semifinálové utkání). Od sezóny 2014/15 hraje tým Ocelářů v blízké nově postavené sportovní hale, která je rovněž pojmenována jako Werk Arena. V roce 2016 byla ledová plocha stadionu definitivně odstavena. Stalo se tak i kvůli otevření nové tréninkové haly v blízkosti nové Werk Areny. V roce 2022 začal projekt přestavby haly na centrum pro výzkum cirkulární ekonomiky s názvem CirkArena. V neděli 1. června 2025 se konala poslední rozlučková akce před její demolici. Nově na stejném místě vznikne vědecké pracoviště s názvem CirkArena. 12. září 2025 byl stržen zbytek střešní konstrukce. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Werk Arena na Wikimedia Commons Informace o stadionu na stránkách expedice.rps.cz (česky) Video (česky)
Werk Arena (1967)

Die Werk Arena ist eine Eissporthalle in der tschechischen Stadt Třinec. Die 1967 eröffnete Halle ist mittlerweile geschlossen und war bis 2014 die Hauptspielstätte des Extraligisten HC Oceláři Třinec, einer Eishockeymannschaft, und wurde 2014 durch die neu erbaute Neue Werk Arena (Nova Werk Arena) ersetzt. Die Arena bietet 5.200 Zuschauern Platz. Vor dem Bau des Kunsteisstadions wurde zunächst auf zugefrorenen Teichen, ab 1945 in einem 12.000 Zuschauer fassenden Natureisstadion Eishockey gespielt. 1967 wurde die heutige Werk Arena als offenes Eisstadion mit künstlicher Kühlung erbaut und erhielt 1976 ein Stahldach. Das Dach wurde durch Arbeiter des lokalen Stahlwerkes (Trzynietzer Eisenwerk) und mit Stahlträgern des gleichen Betriebes erbaut. Den höchsten Zuschauerschnitt hatte der HC Oceláři Třinec in der Saison 1997/98, als durchschnittlich 4.908 Zuschauer die Heimspiele des Vereins verfolgten und die Mannschaft die Vizemeisterschaft erreichte. 2016 wurde die Eisbereitung in der alten Halle endgültig eingestellt. Weblinks Geschichte des HC Oceláři Třinec bei hcocelari.cz Geschichte des HC Oceláři Třinec bei hockeyarenas.net Stadion-Information
Werk Arena (1967)

La Werk Arena est une patinoire située à Třinec, en République tchèque. Description Elle ouvre en 1967. La patinoire accueille notamment l'équipe de hockey sur glace du HC Oceláři Třinec de l'Extraliga. La patinoire a une capacité de 5 200 spectateurs. Annexes Articles connexes HC Oceláři Třinec Werk Arena (2014) Liens externes (en) [1] (cs) [2] Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du hockey sur glace Portail de la Tchéquie
Aussichtsturm Petřín

Der Aussichtsturm Petřín (Petřínská rozhledna) ist ein 63,5 Meter hoher Stahlfachwerkturm auf dem Petřín-Hügel im Stadtteil Kleinseite (Malá Strana) der tschechischen Hauptstadt Prag. Geschichte Der Turm wurde anlässlich der Industrieausstellung am 20. August 1891 als verkleinerter Nachbau des Pariser Eiffelturms eröffnet und ermöglicht einen umfassenden Ausblick auf Prag und die weitere Umgebung. Baubeginn war der 16. März 1891. 1953 wurde auf dem Turm eine Fernsehsendeantenne installiert. 1991 wurde der Turm nach mehrjährigen Sanierungsarbeiten wieder für den Publikumsverkehr geöffnet. Seit 1992 dient der Turm nicht mehr als Fernsehsendestation. Beschreibung Die Stahlkonstruktion wiegt 175 Tonnen. Im Unterschied zum Eiffelturm hat der Petřín-Aussichtsturm keinen viereckigen, sondern einen achteckigen Querschnitt und steht auch nicht auf vier Stahlfachwerksäulen. Der Platz zwischen den Fundamenten wird komplett von der Eingangshalle ausgefüllt. Eine Gemeinsamkeit mit dem Eiffelturm ist die Ausführung der niedrigsten Querverbindungen als Rundbögen. Die doppelläufige Wendeltreppe in Form einer Doppelhelix hat 299 Stufen. Der Turm hat auch einen Aufzug, der jedoch nur zeitweise im Betrieb ist. Ein originelles Faktum ist, dass der Turm die gleiche Höhe wie der Eiffelturm in Paris hat, sofern man die Höhe vom Meeresspiegel zur Grundlage nimmt. Weblinks Aussichtsturm Petřín. In: Structurae Petřín Tower: Petřínská rozhledna. Prague City Tourism, abgerufen am 16. Juli 2024 (englisch, tschechisch). 125 Jahre weite Sicht: Der Aussichtsturm Petřin Landesecho Prag vom 24. August 2016 Petřínská rozhledna. Museum der Hauptstadt Prag, archiviert vom Original am 9. Februar 2020; abgerufen am 16. Juli 2024. Einzelnachweise
Petřín Lookout Tower

The Petřín Lookout Tower (Czech: Petřínská rozhledna) is a steel-framework tower 63.5 metres (208 ft) tall on Petřín Hill in Prague, built in 1891. It resembles the Eiffel Tower and was used as an observation tower as well as a transmission tower. Today the tower is a major tourist attraction. Description The Petřín Hill is roughly a half-hour walk up paths and the tower is also quite an arduous climb; however, the hill is served by a frequent Petřín funicular and the tower has an elevator for elderly and disabled people. In 2014 the tower was visited by more than 557,000 visitors, with foreigners accounting for over 70% of said visitors. The two observation platforms are accessible via 299 stairs in sections of 13 per flight running around the inside of the structure. A pair of staircases form a double-helix structure allowing visitors travelling up and down concurrently. There is a gift shop and a small cafeteria on the main level. On the lowest level is a small exhibition area. One exhibition displayed Merkur Observation Towers and was held from 6 March 2013 to 30 March 2014. Comparisons to the Eiffel Tower Petřín Lookout Tower is often described a smaller version of the Eiffel Tower, which is 328m tall. In contrast to the Eiffel Tower, Petřín Lookout Tower has an octagonal, not square, cross-section. Further, it does not stand, as does the Eiffel Tower, on four columns of lattice steel. The whole area under its legs is covered with the entrance hall. A similarity between the Eiffel Tower and Petřín Lookout Tower is the design of the lowest cross beams in the form of round bones. History In 1889, members of the Club of Czech Tourists visited the world exposition in Paris and were inspired by the Eiffel Tower. They collected a sufficient amount of money and in March 1891 the building of the tower started for the World's Jubilee Exhibition. It was finished in only four months. The tower had a lift for six people, first on a gas train, later on an electric drive. In 1953, a television transmitter was set up in the tower and the lift was removed, the tube was filled with cables and power supply. In 1953, a television broadcasting antenna was installed on Petřín Lookout Tower, the program feed performed by a directional radio antenna. This served as Prague's television signal provider until the opening of the Žižkov Television Tower in late 1992. The tower was closed for public during reconstruction in 1979–1992. In 1999–2002, the tower was again completely reconstructed and a new lift for disabled and elderly people was installed. From 21 January 2013 the tower has been operated by City of Prague Museum. See also List of Eiffel Tower replicas List of towers References External links Petřínská rozhledna https://web.archive.org/web/20060112084933/http://www.rozhlednyunas.cz/rozhledny/petrinska-rozhledna-v-praze/ http://www.pis.cz/cz/praha/adresar/petrinska_rozhledna Archived 18 June 2010 at the Wayback Machine Petrinska Rozhledna at Structurae http://www.skyscraperpage.com/diagrams/?b41048 History of Petrinska rozhledna Archived 10 May 2010 at the Wayback Machine Petrin Lookout 360° Virtual Panorama
Torre de observación de Petřín

La Torre de Observación de Petřín (en checo: Petřínská rozhledna) es una torre de observación realizada con una estructura reticulada metálica de 58,70 metros de altura​ localizada en Praga, con un parecido muy importante a la Torre Eiffel, a pesar de ser mucho más baja. Se encuentra sobre una colina de relativa importancia, por lo que culmina a una altura similar a la de la Torre Eiffel. La torre fue construida en 1891 para la Exposición del Jubileo Nacional de Praga (una suerte de exposición internacional) y fue utilizada como torre de observación, así como también como torre de radiotransmisión. Hoy la torre es una atracción turística de la ciudad, ya que si el día es claro, brinda una excelente vista panorámica de Praga y permite divisar el monte Říp, el macizo Central checo y las montañas de los Gigantes. Los horarios en que esta atracción permanece abierta van desde las 10:00 a las 22:00 todos los días entre abril y septiembre, de 10:00 a 20:00 en marzo y octubre, y el resto del año de 10:00 a 18:00. En el nivel superior hay una tienda de regalos, un laberinto de espejos y una pequeña cafetería, mientras que en el nivel inferior hay un museo dedicado a Jára Cimrman. La torre de Petřín frente a la torre Eiffel La torre de Petřín se describe a menudo como una versión en pequeño de la torre Eiffel. Sin embargo, la Petřín tiene una sección octogonal y no una sección transversal cuadrada sobre su altura entera como la torre Eiffel. Su diseño se asemeja más al de la torre de observación de Götzingerhöhe, cerca de Neustadt in Sachsen. Sin embargo, en contraste con ambas torres el área entera bajo sus soportes se cubre con el vestíbulo de entrada y acceso. Una semejanza entre ambas torres es el diseño de las vigas cruzadas más bajas de la forma de arcos redondos. Galería de imágenes Referencias Enlaces externos https://web.archive.org/web/20060112084933/http://www.rozhlednyunas.cz/rozhledny/petrinska-rozhledna-v-praze/ http://www.pis.cz/cz/praha/adresar/petrinska_rozhledna Archivado el 18 de junio de 2010 en Wayback Machine. http://en.structurae.de/structures/data/index.cfm?ID=s0015664 http://www.skyscraperpage.com/diagrams/?b41048
Tour de Petřín

La tour de Petřín (en tchèque Petřínská rozhledna) est une tour en acier, d'une hauteur de 63 mètres qui domine la ville de Prague. Historique La tour de Petřín a été construite en 1891 à l'occasion de l'exposition jubilaire générale de Prague. Elle a été employée comme tour d'observation aussi bien que comme tour hertzienne. Aujourd'hui la tour de Petřín est une attraction touristique importante. Située à une demi-heure de marche depuis le bas de la colline de Petřín, par des chemins glissants en hiver. La colline est desservie par un funiculaire. La tour a un ascenseur pour les handicapés. Par temps clair, la tour offre une bonne vue panoramique sur Prague. Il est possible de voir le mont Říp, le massif central tchèque et les Monts des Géants. Elle est ouverte de 10 heures à 19-22 heures chaque jour d'avril à octobre. Elle n'est ouverte que les week-ends à partir de novembre jusqu'à mars, de 10 heures à 17 heures. Il y a une boutique de cadeaux, un labyrinthe de miroirs, et une petite cafétéria au niveau principal. Au niveau le plus bas il y a un petit musée de Jára Cimrman. La tour de Petřín et la tour Eiffel La tour de Petřín est souvent décrite comme une version réduite de la tour Eiffel. Ce n'est cependant pas tout à fait correct. Contrairement à la tour Eiffel, celle de Petřín a un plan octogonal. En outre, elle ne repose pas comme sa grande sœur sur quatre colonnes d'acier de trellis. Sa conception ressemble plus à celle de la tour d'observation de Götzinger Höhe près de Neustadt. Contrairement aux deux tours, l'espace intercalaire sous ses jambes est couvert par un hall d'entrée. En plus de l'ascenseur, un escalier à double hélice permet aux visiteurs de monter sans croiser ceux qui descendent. Liens externes Site officiel Ressources relatives à l'architecture : MonumNet Structurae Sur le serveur touristique de Prague Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la protection du patrimoine Portail du tourisme Portail de Prague
Torre panoramica di Petřín

La torre panoramica di Petřín (in ceco Petřínská rozhledna) è una torre di acciaio alta 60 m che si trova sulla collina di Petřín a Praga. La torre venne costruita su volontà del Club dei Turisti Cechi che, dopo aver visitato l'Esposizione universale di Parigi del 1889, decise di costruire a Praga una torre simile alla torre Eiffel. La torre fu ultimata nel 1891, con una scala 1:5 rispetto all'originale di Parigi, e venne utilizzata con funzioni di osservazione e di trasmissione, mentre oggi è un'attrazione turistica che ospita una terrazza panoramica a 20 m di altezza e un museo dedicato al personaggio immaginario Jára Cimrman. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su torre panoramica di Petřín Collegamenti esterni Sito ufficiale, su petrinska-rozhledna.cz. (EN) Torre panoramica di Petřín, su Structurae.
Petřín-uitkijktoren

De Petřín-uitkijktoren (Tsjechisch: Petřínská rozhledna) is een 60 meter hoge stalen constructie in de Praagse wijk Malá Strana. De toren werd gebouwd in 1891 en werd in eerste instantie gebruikt als observatietoren en zendmast. De uitkijktoren is een toeristische attractie van Praag. Vlak bij de toren staat het spiegelpaleis (Bludištì). Op de onderste verdieping van de toren is een museum over de fictieve persoon Jára Cimrman ingericht. De uitkijktoren is vanuit de lagergelegen binnenstad te bereiken met de kabelspoorweg van Petřín. De uitkijktoren vertoont gelijkenissen met de Eiffeltoren. Hoewel de toren veel korter is dan de Eiffeltoren zijn de toppen op vrijwel dezelfde hoogte boven zeeniveau, omdat de toren boven op de heuvel Petřín staat.