NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sint-Vituskerk (Tuchoměřice)

De Sint-Vituskerk is een rooms-katholieke barokkerk in de Tsjechische gemeente Tuchoměřice. De kerk maakt deel uit van een groter complex van kloostergebouwen behorende tot het kasteel van Tuchoměřice. Geschiedenis De geschiedenis van de kerk gaat samen met de bouw van het voornoemde kasteel van Tuchoměřice. Dit kasteel, dat op de restanten van een fort gebouwd was, werd door Jindřich von Wartenberg herbouwd tot renaissancekasteel en kerk. Later, tijdens de Dertigjarige Oorlog, werden het kasteel en bijhorende kerk verlaten. In 1623 kwam de kerk in handen van het Clementinum, een Jezuïetenklooster in het centrum van Praag. De kerk was in verval geraakt tijdens de oorlog. De jezuïeten herbouwden het tot een barokkerk met de hulp van architect Giovanni Orsi. De renovatie werd voltooid in 1668. Eind zeventiende eeuw en begin achttiende eeuw werden er verschillende nieuwe altaren geplaatst in de kerk, met bijhorende altaarschilderijen onder meer van Jan Jiří Heinsch. Architectuur en invulling De kerk is een eenbeukige, rechthoekige, vroegbarok zonder toren met gewelfde bogen. Aan weerszijden van het oratorium bevindt zich een smaller rechthoekig priesterkoor. Op het dak boven het priesterkoor bevindt zich een heiligdom. De oostelijke gevel, gebouwd tussen 1732 en 1736, is verdeeld door pilasters. Boven de segmentvormige puntgevel van het rechthoekige portaal bevindt zich een rechthoekig venster dat eindigt in een segment. Boven de kroonlijst wordt de gevel bekroond door een rechthoekige puntgevel met een driehoekige beëindiging. In de nissen van de gevel staan drie zandstenen beelden, waarschijnlijk uit de werkplaats van Matthias Bernard Braun (Sint Ignatius, Sint Franciscus Xaverius en Sint Wenceslaus). De zijgevels worden gedeeld door pilasters en rechthoekige, halfronde ramen. Op de achterwand van het priesterkoor bevindt zich een altaar met twee bewaard gebleven schilderijen van de Heilige Vitus, aan wie een engel verschijnt, en een buste van de Sint Wenceslaus tussen de engelen, geschilderd door Jan Jiří Heinsch, van rond 1683. Binnen in de kerk zijn er ook schilderijen van Josef Kramolín uit 1768, beschilderde portalen van het priesterkoor en een fresco van de H. Vitus op de benedenverdieping. De vier zijdelings beschilderde altaren met de schilderijen van de Geboorte van de Heer, St. Linhart, St. Agatha en St. Clement zijn het werk van Ignatius Raab, evenals de kleinere schilderijen van Florian, Tekla, Notburga en Dorothy in hun verlengstukken. Het interieur bevat een rococo altaarplaat, een rococo preekstoel met symbolen uit het Oude en Nieuwe Testament en een rococo orgel. Dit laatste is waarschijnlijk het enige overgebleven instrument van de organist Jan Vojtěch Beer (Johann Adalbert Beer) uit 1754-1755, die daarmee het werk van zijn voorganger, de organist Tomáš Schwarz, voltooide. De tinnen doopvont is gedateerd 1636. Galerij
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bošín)

Farní kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bošíně je původně gotická, později barokní sakrální stavba ve středu obce, v níž se nachází ještě evangelický kostel. Od roku 1965 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven pravděpodobně před rokem 1362, kdy již byl farním kostelem, v gotickém slohu. V 18. století byla loď a věž barokně přestavěna a kostelu byla dána barokní podoba. Báň věže byla dostavěna okolo roku 1761. Rozsáhlé úpravy zaznamenal kostel v letech 1782 a 1784, následně potom v 19. století. V období 1945–1989 byl kostel zanedbáván a došlo k jeho devastaci. Po pádu totalitního režimu začaly práce na jeho postupné obnově. V roce 2016 má dolní část báně věže novou střechu provizorně krytou lepenkou. Střecha lodi je s menšími dírami. Omítka je silně poškozená. Je plánováno, že v roce 2016 půjde na opravu kostela 590 tisíc korun z dotačních programů Ministerstva kultury České republiky. Celková částka potřebná na opravu kostela je odhadována kolem 5 milionů korun. Architektura Jedná se o jednolodní stavbu s pětiboce uzavřeným presbytářem a hranolovou věží v západní straně. Presbytář je sklenut jedním polem křížové žebrové klenby a v závěru je sklenut paprsčitě. Loď má plochý strop. V presbytáři se nachází gotický sanktuář z období kolem roku 1400. Má ostění zdobené kamennými fiálami a zachovala se i původní kovaná mříž s rozetou a plaménkovými motivy. Zařízení Kostel je zařízen pseudorenesančně z 80. let 19. století. Na hlavním oltáři je obraz od Josefa Vojtěcha Hellicha. V lodi se nachází obraz Nanebevzetí Panny Marie na dřevě. Jedná se o výraznou práci z 2. poloviny 17. století, která byla restaurována v roce 1880. Dále je zde obraz Narození Páně, snad z okruhu Heinschova, který pochází ze 3. čtvrtiny 17. století. V kostele je několik náhrobníků: společný figurální náhrobek synů Maxmiliána Rašína z Rýznburka z let 1593–1595, figurální náhrobník z roku 1596 a nápisový náhrobník z roku 1612. Okolí kostela Před kostelem stojí barokní márnice z 18. století. Je na elipsovém půdorysu. Zevně je členěna lizénami a pilastry. Okolo kostela vysoká zeď pravděpodobně z roku 1784, zdobený současnými sochami sv. Jana Nepomuckého a sv. Floriána. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nanebevzetí Panny Marie, Bošín (katalog biskupství litoměřického) Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bošíně na Hrady.cz
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bystřice)

Římskokatolický farní kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bystřici je gotická sakrální stavba stojící na návrší nad obcí. Od roku 1964 je kostel zapsán v seznamu kulturních památek. Historie Kostel byl postaven kolem poloviny 14. století. V období husitských válek byl poškozen a v 16. století znovu přestavěn. V roce 1857 k němu byla přistavěna věž. Loď byla v té době pseudogoticky upravena, prodloužena a opatřena plochým stropem. Po roku 1881 k ní byly přistavěny opěráky. Dále byl kostel novogoticky upravený v roce 1892. Na počátku 21. století byly při nové výmalbě na omítkách nalezeny vzácné starší malby. V zrestaurovaném kostele pořádá místní obec koncerty klasické a varhanní hudby. Architektura Kostel je jednolodní, obdélný. Má pětiboce uzavřený presbytář a hranolovou věž v západním průčelí. V presbytáři se nacházejí úzká lomená okna bez kružeb, která jsou s pseudoslohovým profilovaným ostěním. Presbytář je klenut šestidílnou žebrovou klenbou profilovanými žebry z období asi po polovině 14. století. Loď kostela má plochý strop. Zařízení Vnitřní zařízení je pseudogotické z konce 19. století. Od J. Stoklasy mladšího pochází hlavní oltář z roku 1897, obraz je dílem Vyčekala z roku 1917. Cínová křtitelnice pochází od mistra Petra z Mladé Boleslavi z roku 1572. Nese renesanční reliéfy Pallady, Fortuny aj. Také zvon z roku 1578 pochází od téhož autora. Ten byl původně zřejmě umístěn v tzv. sanktusníku – malé štíhlé věžičce na hřebenu střechy. V této době sem byli pohřbeni i někteří příslušníci početného rodu Kopidlanských, jejichž renesanční náhrobek zazděný v lodi kostela pochází z roku 1606. Okolí kostela Nedaleko se nacházejí sochy sv. Jana Nepomuckého z roku 1769 a sv. Václava z roku 1892. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nanebevzetí Panny Marie, Bystřice (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ – Bystřice, kostel Nanebevzetí Panny Marie Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Bystřici Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Cínovec)

Římskokatolický farní kostel Nanebevzetí Panny Marie na Cínovci v okrese Teplice v Ústeckém kraji je barokní sakrální stavba postavená v letech 1729 až 1733. Kostel, obklopený starým horským hřbitovem, stojí v dolní části vsi u koupaliště při česko-německé hranici. Kostel je chráněný jako kulturní památka České republiky. Historie Cínovecký kostel Nanebevzetí Panny Marie byl vybudován na místě staršího svatostánku mezi roky 1729 až 1733 coby jeden z ústředních nástrojů rekatolizace, kterou v té době na – navzdory Obnovenému zřízení zemskému – drtivě lutheránském Cínovci realizovala od roku 1728 jezuitská misie. Část zařízení kostela pocházela ještě z doby před výstavbou barokního objektu, například jeden z později zničených zvonů pocházel již z 15. století a skříňový pozdně gotický oltář pochází z první poloviny 16. století. Během druhé poloviny 20. století a na počátku 21. století byl kostel ve značně zchátralém stavu. Nakonec jej převzalo do vlastnictví město Dubí a v roce 2017 zahájilo opravy. Rekonstrukce, která stála celkem 10,5 milionů korun, byla dokončena v roce 2023. Kostel bývá otevřen pro veřejnost při různých kulturních a společenských událostech, jako je například Noc kostelů nebo při sousedském česko-německém setkání, pořádaném pod názvem „Hraniční buk“. Popis Kostel je jednolodní stavba s trojboce uzavřeným odsazeným presbytářem a hranolovou věží nad štítovou stěnou. Průčelí kostela je s mělkým středním rizalitem. Je zakončeno trojúhelníkovým štítem a členěno pilastry. Jeho portál je pravoúhlý. Okna jsou oválná a polokruhová. Loď kostela je zaklenuta plackou. Presbytář má valenou klenbu s lunetami. Na stěnách jsou rokokové malby od V. Roitha z Kadaně pocházející z roku 1792. Zařízení Skříňový pozdně gotický oltář pochází z 1. poloviny 16. století. Je na něm polychromová dřevořezba Madony s Ježíškem. Na křídlech oltáře se nacházejí výjevy z mariánské legendy: Zvěstování, Narození, Klanění a Madona se sv. Annou. Na rubu křídel oltáře jsou pozdně gotické obrazy ze života Panny Marie. Věž Průčelní věž je nepřístupná. Původně se zde nacházel blíže neznámý zvon z 15. století. Celkem zde v minulosti byly tři zvony od Valentina Lišáka z roku 1732, které byly zkonfiskovány za první světové války. Kostel je většinou uzavřený a mše se v něm nekonají. Kolem kostela je starý hřbitov. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Cínovci na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nanebevzetí Panny Marie, Dubí (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ – Cínovec, kostel Panny Marie Nanebevzaté
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Církvice)

Římskokatolický farní kostel Nanebevzetí Panny Marie se zvonicí je sakrální stavba stojící v dolní části vsi Církvice v okrese Ústí nad Labem. Kostel se zvonicí je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Kostel je poprvé v Církvicích zmiňován již roku 1352. Současná stavba a pochází z roku 1701. Architektura Kostel je obdélnou jednolodní stavbou s odsazeným polygonálním presbytářem. Po jeho severním boku se nachází sakristie s emporou. V průčelí, v němž jsou pilastry, má nízký trojúhelníkový štít s volutovými křídly a na portálu se nachází letopočet 1701. V lodi kostela je plochý strop. V presbytáři je valená klenba se třemi lunetami v závěru. Zařízení Hlavní oltář je barokní. Má sloupy a portál se zlacenými akantovými křídly. Titulní obraz pochází z roku 1853. V nástavci oltáře jsou dvě pozdně gotické sošky sv. Kateřiny a sv. Barbory z období kolem roku 1500, a dále jsou zde tři barokní sochy. Barokní obraz Svaté rodiny pochází z období kolem roku 1700. Kostel nemá vlastní věž, pouze sanktusník, v němž se nacházel zvon z roku 1712 od Jana Baltazara Crommela. Ve 21. století je obyvateli obce kostel postupně opravován, kromě jiného byla z daru farníka stávající okna nahrazena vitrážovými. Okolí kostela Jižně od kostela stojí zvonice. Byla zřejmě postavena zároveň s kostelem, tedy na počátku 18. století, ovšem dnešní podoba jí byla dána až v 19. století. Zvonice je hranolová, věžovitá z cihlového hrázděného zdiva, s dřevěnou římsou. Jedná se o jedinou hrázděnou zvonici v Česku. Na zvonici dnes visí pouze malý litinový zvon od J. Pragnera z roku 1918. Vedle něj je prázdná dřevěná hlava, jejíž zvon se dnes nachází v kostele sv. Josefa ve Vaňově (stav k roku 2001). Dále se zde nacházel nezvěstný zvon od Matěje Špice z roku 1540. Poblíž je několik empírových náhrobků z 19. století a litinový kříž. Další pamětihodnosti K dalším pamětihodnostem patří socha sv. Jana Nepomuckého, která pochází z 18. století. Jedná se o lidovou barokní práci. Je na trojbokém podstavci s proláklými stěnami, stojí na návsi u kostela a je rovněž kulturní památkou. Barokní fara z poloviny 18. století s mansardovou střechou byla renovována a opatřena moderní fasádou. Křížek při silnici je litinový. Nachází se na kamenném podstavci empírového typu z 19. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nanebevzetí Panny Marie, Církvice (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ – Církvice, kostel Nanebevzetí Panny Marie Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Církvicích na webu Hrady.cz
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Desná)

Římskokatolický farní kostel Nanebevzetí Panny Marie v Desné je pseudogotická sakrální stavba z roku 1903. Od 18. prosince 1995 je kostel chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Kostel byl postaven stavitelem Karlem Pekárkem v roce 1903. Kostel byl kolem přelomu druhého tisíciletí opraven. Původní novogotická výzdoba kostela se nedochovala, jedinou její zachovanou součástí jsou varhany z doby vzniku kostela. Architektura Jedná se o jednolodní neorientovaný kostel s hranolovou věží nad jihozápadním průčelím a s pravoúhlým presbytářem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Nanebevzetí Panny Marie, Desná (katalog biskupství litoměřického) Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Desné na Hrady.cz
Rezidence Waltrovka

Rezidence Waltrovka je komplex obytných a kancelářsko-administrativních budov v Praze 5 – Jinonicích, přímo u Radlické radiály. Název Waltrovka je převzat z názvu bývalé továrny Walter Engines na výrobu automobilů a leteckých motorů, v jehož areálu současná rezidence stojí. Popis Investorem stavby byla skupina Penta Investments a dokončení objektu proběhlo koncem roku 2020. Projekt, jehož půdorys svým tvarem připomíná ještěrku či krokodýla, se skládá ze dvou částí: obytné, která je složena z rodinných řadových domků a patrových obytných domů kancelářsko-administrativní, která se dále dělí na tři budovy: Aviatica, čp. 921, mezi ul. Kačírkova a U Trezorky (dokončeno 2015), první z budov rezidence Mechanica, čp. 329, jižní a západní strana Walterova náměstí – skládá se ze tří menších částí jedné novostavby, jedné původní (památkově chráněná budova Walter); v té vznikne nové zdravotnické zařízení: klinika skupiny EUC a fyzioterapeutické pracoviště prof. Pavla Koláře (Centrum pohybové medicíny). Klinika bude pobočkou CMC (Canadian Medical Care) a nabídne nadstandardní péči (chirurgie, ortopedie, gynekologie, ORL a stomatochirurgie). Kromě ambulancí budou fungovat i operační sály. Dynamica, čp. 982, mezi ul. Radlická a Kačírkova, východně od budovy Aviatica 18. října 2017 bylo slavnostně otevřeno nové Walterovo náměstí, s novou lávkou od stanice metra Jinonice, s trojdílnou budovou Mechanica, a se sousoším Pegasové od Davida Černého. Lávku postavila Technická správa komunikací hl. m. Prahy podle projektu, připraveného skupinou Penta. TSK vybudovala i přeložku ulice Na Hutmance, nové okružní křižovatky, chodníky a autobusové zálivy, do pěti stavebních akcí tak investovala 270 milionů Kč. V roce 2019 Penta prodala část komplexu (budovy Aviatica, Mechanica I a II, Walter a Dynamica o celkové ploše 80 tisíc metrů) jihokorejské investiční společnosti (údajně asi za 6,3 miliardy korun). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rezidence Waltrovka na Wikimedia Commons
Ptači vrchy

Ptači vrchy är ett berg i Tjeckien. Det ligger i regionen Liberec, i den norra delen av landet, 100 km nordost om huvudstaden Prag. Toppen på Ptači vrchy är 1 013 meter över havet. Ptači vrchy ingår i Jizerské Hory. Terrängen runt Ptači vrchy är huvudsakligen kuperad. Runt Ptači vrchy är det tätbefolkat, med 297 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Liberec, 12,1 km sydväst om Ptači vrchy. I omgivningarna runt Ptači vrchy växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor
Kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova (Jablonec nad Nisou)

Římskokatolický děkanský kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova v Jablonci nad Nisou je sakrální stavba na Horním náměstí. Od roku 1963 je kostel společně s farou chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven podle návrhu jabloneckého rodáka Josefa Zasche v letech 1930–1931. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1995-2014 na opravu památky čerpáno 5 200 000 Kč. Architektura Jedná se o cihlový trojlodní obdélníkový objekt s příčnou lodí. Na jižní straně dominuje stavbě hranolovitá věž. Vnitřek kostela zdobí kazetový strop a boční kaple zdobí tribuny. Bronzová socha Krista umístěná na hlavním oltáři pochází z roku 1930. Jejím autorem je vídeňský sochař Arnold Hartig. V boční oltář vyzdobil roku 1933 mramorovou sochou Piety sochař F. Huppe. V sakristii se nachází ikonicky zajímavý obraz sv. Martina z roku 1671. Provoz kostela V kostele se kromě pravidelných bohoslužeb konají také koncerty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v děkanském kostele Nejsvětějšího Srdce Ježíšova, Jablonec nad Nisou (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Jablonec nad Nisou, kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova Kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova v Jablonci nad Nisou na Hrady.cz
Kostel Nejsvětější Trojice (Bzí)

Římskokatolický farní kostel Nejsvětější Trojice ve Bzí je barokní sakrální stavba stojící vysoko nad pravým břehem Jizery asi 3 km od centra Železného Brodu. Od roku 1963 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Venkovský barokní kostel, stojící na místě starší dřevěné stavby, vznikl ve Bzí v letech 1692–1697 jako náhrada staršího dřevěného objektu, který byl patrně po několika živelních pohromách obnovován. Po roce 1945 zchátral. Ve 21. století je postupně opravován místním okrašlovacím spolkem. Architektura Jedná se o rozlehlý jednolodní kostel s půlkruhovým presbytářem se sakristií na severní straně. V západním průčelí se nachází hranolová věž. Ve štítu sakristie je sousoší Korunování Panny Marie. Jedná se o zlidovělé dílo z 18. století, které bylo v roce 1826 obnoveno. Presbytář má valenou klenbu s výsečemi rámovanými hřebínkem. Loď má plochý strop. Zařízení Hlavní oltář z konce 17. století je portálový s točenými sloupy. Jsou na něm sošky světců a obraz Nejsvětější Trojice. Boční oltář sv. Anny je se soškami světců a s původním obrazem z poloviny 18. století. Oltář Panny Marie je s obrazem černé Madony pocházející z poloviny 18. století. Původní sochy dvou řádových světců z oltáře byly umístěny do sakristie. Kazatelna z konce 17. století je s malovanými obrazy evangelistů. Pozdně gotický krucifix v nadživotní velikosti pochází z konce 15. století. Je obklopen barokními sochami Panny Marie, sv. Jana a sv. Máří Magdalény z 18. století. Socha Krista Trpitele pochází ze 2. poloviny 16. století. Zvony Z původního zařízení staršího kostela se dochoval zejména velký zvon z roku 1593, po tragickém požáru železnobrodské zvonice roku 2007 nejstarší zvon jabloneckého okresu. Podařilo se ho objevit v hamburském skladu zvonů, zrekvírovaných za II. světové války, a přivézt nazpět. Fara Duchovní správa ve Bzí byla již ve středověku. Římskokatolický kněz z fary spravoval rozsáhlé území včetně dnešního Jablonce nad Nisou. Budova fary je barokní z období kolem roku 1700. Jedná se o rozlehlou volnou jednopatrovou stavbu. V jejím přízemí se nacházejí křížové hřebínkové klenby. Uvnitř jsou obrazy Křížové cesty z roku 1826 signované a datované A. Hübnerem. Dále je zde soška Immaculaty z 2. poloviny 16. století a soška Madony s dítětem ze 2. poloviny 18. století. Fara je také od 3. května 1958 chráněna jako kulturní památka České republiky. Okolí kostela Ve vsi se nachází polorozbořená barokní kaple sv. Anny z 18. století. Uvnitř je socha sv. Anny s Pannou Marií datovanou do roku 1789. Jsou zde také lidové barokní sošky z 18. století: sv. Jan Nepomucký, Madona s dítětem a sv. Anna Samotřetí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nejsvětější Trojice, Bzí (katalog biskupství litoměřického) Kostel Nejsvětější Trojice ve Bzí na webu Hrady.cz
Kostel Nejsvětější Trojice (Jiřetín pod Jedlovou)

Kostel Nejsvětější Trojice v Jiřetíně pod Jedlovou je římskokatolický farní kostel uprostřed náměstí Jiřího v Jiřetíně pod Jedlovou na Děčínsku. Náleží do správy jiřetínské farnosti děčínského vikariátu v Litoměřické diecézi. Jihovýchodně od kostela se nachází velká barokní fara a na ploše náměstí je několik barokních soch světců. Od roku 1966 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl původně postaven jako luteránský. Výstavba byla zahájena v roce 1587 nebo 1590 a byl vysvěcen v roce 1612, rok po dokončení stavebních prací. Pozdně barokní úpravy proběhly na přelomu 18. a 19. století. Střecha kostela bývala až do roku 1846 šindelová, poté byla nahrazena pálenou krytinou. Současně byly pořízeny čtyři ciferníky věžních hodin. Do té doby býval pouze jeden na severní straně. Architektura Stavba je jednolodní, obdélná. Kostel má obdélný trojboce ukončený presbytář. Po severní straně se nachází hranolová barokní věž. Na severní a západní straně lodi je obdélná předsíň. Kostel je členěn obdélnými okny s polokruhovým záklenkem a opěrnými pilíři. Vstupní portál je na severní straně lodi hrotitý, po stranách má niky. Presbytář je sklenut valenou klenbou s lunetami a hřebínky, která dosedá na pilířky s římsovou hlavicí. Triumfální oblouk je polokruhý. Loď má plochý strop. Z presbytáře vede do sakristie v podvěží hrotitý portál. V lodi se nachází dřevěná tříramenná empora. Zařízení Zařízení kostela je barokní. Hlavní oltář pochází z 18. století a jsou na něm sochy sv. Petra a sv. Pavla novějšího data. Dva oltářní obrazy (Nejsvětější Trojice a Zmrtvýchvstání Páně) jsou dílem jiřetínského rodáka Johanna Birnbauma (1793–1872). Dva boční protějškové oltáře se sochou sv. Josefa a sochou Kristovou pocházejí ze druhé poloviny 18. století. Dva protějškové oltáře Panny Marie a Krista jsou z období kolem roku 1800. Kazatelna z období kolem roku 1800 je spojená se zpovědnicí a nese luisézní ornament a reliéf Dobrého pastýře. Panské lavice jsou z 18. století. Na konzolách na empoře se nacházejí barokní sochy z 18. století. Jsou jimi sochy: sv. Vavřince, Immaculaty, sv. Jana Nepomuckého, sv. Kateřiny a Ukřižování s Bolestnou Pannou Marií. V kostele se nachází také barokní socha sv. Václava a obraz sv. Šebestiána podle Tintoretta. Na kruchtě je obraz sv. Cecilie z první poloviny 19. století. Okolí kostela Naproti kostelu stojí barokní fara z druhé poloviny 18. století. V rekonstruované budově bývalé fary bylo v roce 1998 otevřeno malé Hornické muzeum. Socha sv. Vavřince nedaleko kostela je z roku 1716. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice v Jiřetíně pod Jedlovou na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostel Nejsvětější Trojice, Jiřetín pod Jedlovou (katalog biskupství litoměřického) Kostel Nejsvětější Trojice v Jiřetíně pod Jedlovou na Hrady.cz