Hronov

Hronov (německy Hronow) je město v okrese Náchod v Královéhradeckém kraji, ležící nedaleko hranice s Polskem, asi 7 km severně od Náchoda. Žije zde přibližně 6 100 obyvatel. Má status obce s pověřeným obecním úřadem. Hronov je známý jako rodiště spisovatele Aloise Jiráska. Sousedními městy jsou Police nad Metují, Červený Kostelec, Rtyně v Podkrkonoší, Stárkov, Náchod a v Polsku Kudowa-Zdrój (česky Chudoba); Hronov dále sousedí s městysem Velké Poříčí (jenž byl po několik desetiletí po druhé světové válce jeho součástí), městysem Machov a obcemi Horní Radechová, Velké Petrovice, Bezděkov nad Metují, Žďárky a Vysoká Srbská. Přírodní poměry Město se nachází v Hronovské kotlině na rozhraní Broumovské vrchoviny a Podorlické pahorkatiny. Leží při jižní hranici CHKO Broumovsko a protéká jím řeka Metuje, jejíž údolí zde dělí Maternickou část (prudkými svahy Jírovy hory směrem k řece) Jestřebích hor (svahy vrcholící kótou Vrše 518 m n. m. a U buku 532 m n. m.) na západní a východní část. Do řeky Metuje se na území Hronova vlévají Zbečnický potok a potok Dřevíč. Směrem k Náchodu se na pravém břehu údolí řeky Metuje prudce zvedají svahy Červenokostelecké pahorkatiny (nad Hronovem do 500 m n. m.) Historie Poprvé se Hronov připomíná v roce 1359, je však přibližně o jedno století starší. Jeho počátky souvisejí s kolonizačním úsilím pana Hrona z Náchoda (1241–1285) z rodu Načeraticů, který zde pravděpodobně založil vodní tvrz. V roce 1415 je Hronov uváděn jako městečko, jež do roku 1848 náleželo k náchodskému panství, stejně jako sousední obce Velký Dřevíč, Velké Poříčí a Žabokrky, zatímco Zbečník a Rokytník příslušely do konce 15. století k machovskému statku, jehož součástí byla také Malá Čermná na kladských hranicích. Jako město je Hronov poprvé uveden v roce 1859. V husitské době zřejmě vyznávala většina obyvatel kalich a fara byla zřejmě osazena knězem podobojí. Tak tomu bylo asi po celé 16. století. V roce 1610 byla postavena zděná zvonice místo původní dřevěné. Za třicetileté války (po roce 1634) se střídaly průtahy vojsk císařských a švédských a v červenci 1639 Švédové Hronov vypálili. Z roku 1651 pochází první zpráva o hronovské škole ve staré jednopatrové opuštěné faře. Nová škola, také dřevěná, byla postavena v roce 1688 a sloužila až do roku 1888. Kostel Všech svatých byl tehdy filiálním kostelem náchodského děkanství. V letech 1713–1717 byl barokně přestavěn, když z původní gotické stavby zůstalo pouze kněžiště s částečně dochovaným ostěním jednoho okna. V roce 1725 bylo na dnešní náměstí umístěno mariánské sousoší, jehož stylizované podoby se od poloviny 19. století používalo jako městského znaku. V letech 1831–1845 působil v Hronově vlastenecký kněz Josef Regner (1794–1852), známý jako Havlovický z Jiráskovy kroniky U nás. Tehdy (1832) postihla Hronov epidemie cholery. Většina obyvatel městečka a okolních obcí se živila zemědělstvím, doplňkovým zdrojem obživy bylo domácké tkalcovství. Vybudováním železnice z Chocně do Broumova (1875) nastal na Hronovsku v 80. letech 19. století mohutný rozvoj textilního průmyslu, ve městě vznikla přádelna bavlny a několik mechanických tkalcoven. Kromě textilu se ve městě rozvíjela strojírenská výroba. Důsledkem byl růst počtu obyvatelstva z 1 682 v roce 1880 na 4 600 v roce 1910. V září 1949 po složitých jednáních došlo ke sloučení Hronova se sousedními obcemi Velkým Poříčím, Zbečníkem, Velkým Dřevíčem, Rokytníkem a Žabokrky. Malá Čermná byla připojena až v roce 1960. Části města Hronov se skládá z šesti katastrálních území a šesti částí obce: Hronov Malá Čermná Rokytník Velký Dřevíč Žabokrky Zbečník Od 23. září 1949 do 31. srpna 1990 k městu patřilo i Velké Poříčí. Kultura Na počest hronovského rodáka Aloise Jiráska se zde od roku 1931 vždy v srpnu pořádá nejstarší evropský festival amatérského divadla Jiráskův Hronov. Sport Od roku 1928 se zde pořádá běžecký závod Hronov – Náchod. Sportovní kluby v Hronově: AFK Hronov (fotbal) HC WIKOV Hronov (hokej) VK Hronov (volejbal) Pamětihodnosti Kostel Všech svatých, původně z roku 1359, v 18. století nově vystavěn Mariánský sloup na náměstí z roku 1725 se sochami sv. Václava, Vojtěcha, Prokopa a Zikmunda na podstavci, s reliéfy sv. Josefa, Jana Křtitele, Petra a Máří Magdaleny Divadlo a muzeum Aloise Jiráska Jiráskův rodný dům Pamětní deska Josefa Čapka a Heleny Čapkové v místě, kde stával jejich rodný dům (Hostovského 910) Jiráskův buk Knahlova chalupa (Antonín Knahl založil hronovské ochotnické divadlo) Hronovka a Regnerka – minerální prameny nacházející se v hronovském parku nedaleko Jiráskova rodného domu Stará papírna – Čapkův mlýn (na přelomu 19. a 20. století patřil Karlovi a Heleně Novotným, prarodičům Heleny, Josefa a Karla Čapkových, kteří sem jezdili), expozice Muzea Náchodska Holznerova vila čp. 22 Osobnosti Rodáci Antonín Knahl (1801–1883), hodinář, divadelník a obrozenec, zakladatel ochotnického spolku v Hronově, jednoho z prvních souborů amatérského divadla v Čechách Jan Křtitel Knahl (1825–1901), hudební skladatel a sbormistr Alois Jirásek (1851–1930), spisovatel a dramatik; je pochován na místním hřbitově, jeho hrob vytvořil sochař Jaroslav Horejc Vilém Bitnar (1874–1948), literární historik; narozen v dnešní části Hronova – Zbečníku Paula Gans (1883–1941), malířka zátiší, portrétů a aktů Helena Čapková (1886–1961), spisovatelka Josef Čapek (1887–1945), malíř a spisovatel Jindřich Freiwald (1890–1945), architekt, autor hronovského divadla Josef Beneš (1901–1970), filozof Egon Hostovský (1908–1973), spisovatel Vladimír Šolín (1911–2002), překladatel, hudební kritik a publicista Emanuel Kaněra (1921–1979), kreslíř, dramatik, filmový režisér a scenárista Jaroslav Meier (1923–2001), slovenský a český varhaník a hudební skladatel Josef Lamka (1931–2009), výtvarník, scenárista, režisér a animátor Antonie Denygrová (1934–2019), operní pěvkyně Jan Filip (* 1949), hudební pedagog, zakladatel a kapelník folkové skupiny Kantoři Jaroslav Malý (* 1951), německý hokejista Osobnosti spjaté s Hronovem Josef Regner (1794–1852), vlastenecký katolický kněz, působil na faře v Hronově, narodil se v Havlovicích (odsud řečený Havlovický v Jiráskově kronice U nás) Josef Václav Sládek (1845–1912), v letech 1890–1900 pobýval v Malé Čermné, zasloužil se mj. o výstavbu maločermenské školy; narodil se ve Zbirohu Antonín Čapek (1855–1929), lázeňský a báňský lékař, otec bratří Čapků; během jeho lékařské praxe v Hronově se zde narodili Helena Čapková a Josef Čapek; narodil se v Žernově Filip Oberländer (1875–1911), cestovatel a dobrodruh, hronovský továrník Adolf Kašpar (1877–1934), malíř a ilustrátor; ilustroval starý Hronov (kronika U nás) Božena Jelínková-Jirásková (1880–1951), malířka, dcera Aloise Jiráska; zemřela v Hronově Karel Čapek (1890–1938), spisovatel; v Hronově pobýval u prarodičů na prázdninách Friedl Dicker-Brandeisová (1898–1944), rakousko-česká výtvarnice a pedagožka; v letech 1938–1942 žila v Hronově Jarmila Hassan Abdel Wahab (1917–1996), pěvkyně; v letech 1962–1975 žila v Hronově-Žabokrkách Otto Sagner (1920–2011), německý knihkupec a nakladatel; v Hronově chodil několik let do měšťanské školy, (byl na tzv. handlu v Hronově – Žabokrkách) Jan Špáta (1932–2006), kameraman a režisér dokumentárních filmů; v Hronově strávil dětství Jaroslava Potměšilová (1936-2024), hudební pedagožka a varhanice, spjata s Hronovem Ivo Švorčík (1937–2004), akademický malíř; vyrůstal a žil v Hronově Jan Žďárek (* 1938), entomolog; vyrůstal v Hronově; Edmund Schmidt (* 1943), fotbalista; žil a začínal v Hronově Jan Birke (* 1969), politik, starosta města Náchoda; dětství prožil v Hronově Miloš Meier (* 1984), bubeník; dětství strávil v Hronově Jaroslav Zelený (* 1992) fotbalista; s fotbalem začínal v AFK Hronov Radim Šalda (* 1999), hokejista; vyrůstal v Hronově, začínal v HC Wikov Hronov Zajímavosti Na Hronovsku bylo roku 1901 nejsilnější zaznamenané zemětřesení na území České republiky o síle 4,7 – 5 Richterovy škály. Bylo způsobeno Hronovsko-Poříčskou poruchou, která může vytvořit až zemětřesení o intenzitě 7 stupňů (dle Mercalliho stupnice). U pivovarského rybníka vlastnil Alois Jirásek letní sídlo, kde se setkal s T. G. Masarykem. Dodnes tam stojí pomník znázorňující, jak si Masaryk s Jiráskem podávají ruce. Nedaleko sochy Aloise Jiráska pramení ze země sirný pramen, zvaný mezi místními „Prdlavka“ (správně jde o minerální prameny Hronovku a Regnerku). Jeho charakteristický zápach po zkažených vejcích je cítit na metry daleko a specifickou chutí se stává opravdu raritou. Tato minerální voda má podle místních mnoho léčivých účinků. V místní části Hronova Zbečník (de facto jde již o katastr místní části Rokytník) se v lese Maternici nachází Skalákova studánka. Její voda byla považována za léčivou. Za epidemie cholery v roce 1832 jí lidé používali jako lék. Partnerská města Bielawa, Polsko Kudowa-Zdrój, Polsko Warrington, Spojené království Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Galerie Hronov na Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu Hronov na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Hronov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Hronov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN) Oficiální stránky Hronov na Facebooku Informace o obci na Portálu veřejné správy Městská a obecní statistika z roku 2003 na webu ČSÚ Vybrané statistické údaje za obec na webu ČSÚ Katastrální mapa Hronova na webu ČÚZK Císařské otisky stabilního katastru – historická mapa Hronova v roce 1840 Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine.