NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Klimenta (Velké Hydčice)

Kostel svatého Klimenta je malý hřbitovní kostel, zasvěcený svatému Klimentovi, stojící v nadmořské výšce 512 metrů nad mořem asi 2 km severovýchodně od obce Velké Hydčice nedaleko od zříceniny hradu Prácheň. Historie Kdy přesně byl postaven původní chrám, není jasné. Původní svatyně byla dřevěná a byla devátou na území Čech, kostel měl světit svatý Metoděj, který tudy procházel se svatým Gorazdem, pravděpodobně stavba chrámu probíhala souběžně se stavbou Prácheňského hradu. Na místě stavby z velkomoravské doby byl postaven v první čtvrtině 14. století raně gotický zděný kostelíček. Popis Kostel svatého Klimenta je jednolodní s převýšeným pětiboce ukončeným presbytářem s opěráky, přilehlou sakristií a novogotickou předsíní v jižní straně lodi, v období baroka byla postavena hlavní loď a v roce 1859 byla přistavena předsíň, poslední větší úpravy byly provedeny mezi roky 1938–1940. Střecha je rozdělena na dvě části, vyšší je nad presbytářem, nižší nad hlavní lodí, na které je dřevěná věžička, vchod je na jižní straně kostela, vnitřní zařízení je jednoduché, oltář pochází z roku 1700 a z poloviny 19. století je obraz svatého Klimenta. Stavba sakristie zřejmě spadá do doby stavby presbytáře, v jeho severní straně je letopočet 1594, který zřejmě souvisí s opravou omítek, drobné úpravy objektu proběhly v 18. století, kdy došlo k prolomení nových oken lodi a sakristie, úpravu ostění vstupu z presbytáře do sakristie. Jižní portál mohl vzniknout úpravou staršího vchodu. Na místním hřbitově jsou pohřbeni spisovatel Josef Pavel a regionální historik Karel Němec. Pověsti O prokletém zvonu Když se stal pánem Práchně Půta Švihovský, proslulý svou tvrdostí a přísností na poddané, rozhodl se, že dá opravit starobylý prácheňský kostelíček, ale nechtěl sám nést břímě vydání. Po čase nechal ulít zvon, který nařídil otočit, a poddaní do něho měli přispívat. Když byla ke příspěvku donucena chudá vdova, ta po odevzdání posledních peněz zvon proklela a zvon plný bohatství se zřítil do hlubin a nikdo jej již nenašel. Jednou se o to pokusil bohatý měšťan z nedalekých Horažďovic, když svou motykou narazil na korunu zvonu ozval se křik: „Hoří! Horažďovice hoří!“ Měšťan kopání přerušil a běžel se podívat, když se vrátil, jáma i motyka byly pryč. Nahoře na hradbách seděl šeredný mužík, který strouhal lakomci mrkvičku. Měšťan posedlý strachem uháněl s prázdnem domů. Potrestané dítě Ve vsi Velké Hydčice žila matka s malým synkem, kterého rozmazlovala. Chlapec se vymkl kontrole a matku bil metlou. Byl potrestán a přes veškerou lékařskou péči zemřel, krátce po něm i jeho matka. Od té doby se provinilý chlapec snaží dostat z hrobu, ze kterého nejdříve vystrčí ruce, v té chvíli se objeví duch matky a šlehá jej přes ruce. Dotyčná metla se na Práchni dochovala a byla pro výstrahu vystavena ve svatoklimentském kostelíčku jako výstraha pro zlobivé děti. Dnes již v kostele není, zmizela neznámo kdy a neznámo kam. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Klimenta na Wikimedia Commons
Kościół św. Katarzyny w Wędryni

Kościół parafialny pw. św. Katarzyny – kościół katolicki w Wędryni na Śląsku Cieszyńskim, obecnie w granicach Republiki Czeskiej. Jest najstarszym kościołem w dolinie Olzy na południe od Cieszyna. Siedziba parafii św. Katarzyny w Wędryni. Położenie Kościół usytuowany jest w północnej, centralnej części wsi, na tzw. Dziedzinie, na łagodnym wzniesieniu na prawym brzegu rzeczki Wędryńki, wpadającej niespełna 2 km poniżej do Olzy. Historia Nie znamy dokładnej daty powstania kościoła. „Schematyzm” autorstwa wikariusza generalnego, ks. Josefa Karla Schippa (Cieszyn, 1828) podawał wprawdzie, że kościół wędryński wybudowano pod koniec X w., jednak nie ma na to wystarczających dowodów. Przypuszcza się, że było to raczej w XII w., a najpóźniej w wieku XIII. W czasach reformacji był w rękach protestantów, 21 marca 1654 r. wrócił do katolików. Kościół jest farą również dla kościołów w Bystrzycy i w Nydku. Charakterystyka Murowany w stylu gotyckim, jednonawowy, opięty masywnymi przyporami. Pierwotnie z drewnianą wieżą. W 1657 r. marszałek krajowy Kasper Borek ufundował nowy ołtarz główny, natomiast w 1660 r. tabernakulum i srebrny kielich ze swoim herbem, używany do dziś jako cyborium. Jego syn Adam ofiarował monstrancję wykonaną w Cieszynie, o której krąży legenda, że została wykonana z bryły stopionych monet, znalezionej w 1681 r. na pogorzelisku młyna w Łyżbicach. W czasie wielkiego remontu w 1800 r. drewniany strop kościoła zastąpiono sklepieniami, a drewnianą wieżę – wieżą murowaną, która w 1822 r. otrzymała zegar. Na wieży dzwon o osobliwym kształcie, odlany w połowie XV w. przez ludwisarza Hansa Freudenthala. Drugi dzwon pochodzi z rosyjskiego Jarosławia. Ambona oraz figury św. Katarzyny i św. św. Piotra i Pawła pochodzą z 1892 r. Ostatnia duża przebudowa kościoła, w czasie której dostawiono transept, miała miejsce w 1911 r. Przed kościołem usytuowane są barokowe, kamienne figury przedstawiające świętych Jana Nepomucena i Floriana, przeniesione tu w 1871 r. ze wsi Zamarski pod Cieszynem. Na przyległym cmentarzu barokowy, kamienny krzyż z Męką Pańską z 1790 r. Przypisy
Zvonice (Vepřek)

Zvonice stojí na katastrálním území Vepřek v obci Nová Ves v okrese Mělník. Je prohlášená Ministerstvem kultury České republiky za kulturní památku Česka. Historie Východně od kostela Narození Panny Marie stojí polodřevěná barokní zvonice, která byla původně postavená v roce 1456. V roce 2002 byla rekonstruována firmou Lanostav. Stavební podoba Vzpěradlová zvonice s bedněným patrem je stupňovitá stavba na obdélném půdorysu zakončená valbovou střechou. Přízemní patro je zděné s hladkou bílou omítkou ukončené profilovanou římsou. V západní stěně je proražen pravoúhlý vchod s oplechovanými dveřmi a dvěma schůdky přede dveřmi. Čtyřboké užší bedněné patro má svisle kladené desky a zvonová okna na západní, východní a jižní straně, která jsou krytá dřevěnými okenicemi. Mezi zděným přízemím a dřevěným patrem je šikmá střecha krytá šindelem. Valbová střecha zvonice má šindelové krytí, přesahy střechy jsou zaryté záklopovými prkny. Na vrcholu střechy je umístěn kovaný zlacený kříž. Zvony Ve zvonici na vzpěradlové konstrukci byly zavěšeny tři zvony. První zvon měl průměr 930 mm a výšku 680 mm, bez zdobení pouze s nápisem okolo koruny zvonu. Druhý měl průměr 840 mm a výšku 680 mm, zdobený reliéfem svatého Petra a nápisem kolem koruny. Třetí měl průměr 660 mm a výšku 500 mm byl bez zdobení pouze s nápisem okolo koruny zvonu. Dle zdrojů a jsou ve zvonici zavěšeny dva zvony z 15. a 16. století. Odkazy Reference Literatura NĚMEC, Jan, SOUKUP, Vladimír. Výlety do okolí Prahy. 1. vyd. Praha: Panorama, 1989, s. 42. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zvonice na Wikimedia Commons
Kaple svatého Petra a Pavla (Veselá)

Kaple svatého Petra a Pavla ve Veselé je empírová zděná kaple se zvonicí z roku 1830. Od roku 1967 je památkově chráněná. Historie Kaple stojí na návsi na místě původní dřevěné zvoničky. V roce 1830 byla vystavěna kamenná zvonička, která byla v roce 1898 opravena a byla k ní přistavena kaple. Mezi lety 1918–1938 byla na vnější zdi kaple deska se jmény padlých v první světové válce. V roce 1956 byla kaple omítnuta. Popis Architektura Věž je vystavěna z pískovcových kvádrů. Zvenku je členěna dvěma římsami. Dveře jsou zaklenuty bohatě zdobeným kamenným portálem. Přízemí věže zaklenuté plochou plackou slouží jako vstupní předsíň kaple. Na vrcholu křížové střechy spočívá čtyřboká zvonička. Loď kaple je vystavěna z cihel. Její strop je zaklenut valenou klenbou. Po stranách kaple jsou dvě půlkruhově zakončená okna, nad oltářem na západní straně je okno kruhové. Patro věže je přístupné po žebříku otvorem z lodi. Vybavení Autorem dřevěného oltáře je František Kouška. Oltářní obraz sv. Petra a Pavla maloval Rudolf Livora. V přízemí zvonice se nachází obraz archanděla Gabriela a Rafaela s krucifixem. Po stranách oltáře jsou novodobé nástěnné malby andílků. Původní zvonek od zvonaře Diepolda z Prahy byl zrekvírován za války. Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Petra a Pavla, Veselá (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby v kapli sv. Petra a Pavla, Veselá na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Veselá, kaple
Kostel Povýšení svatého Kříže (Veselí nad Lužnicí)

Kostel Povýšení svatého Kříže ve Veselí nad Lužnicí je farní kostel římskokatolické farnosti Veselí nad Lužnicí a kulturní památka České republiky. Památkově chráněn je celý areál. Historie Kostel byl založen v raně gotickém stylu. První písemná zmínka pochází z roku 1261. Presbytář (kněžiště) byl přistavěn v 3. čtvrtině 14. století. V roce 1655 kostel postihl požár a kostelní loď musela být v roce 1658 nově zaklenuta. V té době byly také zřízeny dvě oratoře. Konečná podoba kostelní věže, kterou navrhl Anton Erhard Martinelli, pochází z roku 1724. Popis Kostel má jednu kostelní loď; ve vchodu z jižní předsíně, která má křížovou klenbu, je raně gotický portál. Presbytář je uzavřen pětiboce. V presbytáři je křížová klenba a fragmenty raně gotických nástěnných maleb z 2. čtvrtiny 14. století (byly odkryty v roce 1909). Další nástěnné malby, které jsou v kostele, např. znaky Petra Voka z Rožmberka a Kateřiny z Ludanic, pocházejí z roku 1598. Barokní kaple zvaná Kalvárie pochází z konce 18. století, má křížovou klenbu. Interiér Raně barokní portálový hlavní oltář pochází z 4. čtvrtiny 17. století, křtitelnice z roku 1679 a kazatelna, která má rokajové kartuše, z 2. čtvrtiny 18. století. Náhrobek Karla Beylowtze z roku 1857 vytvořil Emanuel Max. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Gutmannova vila

Gutmannova vila (též Gutmannův obytný dům) je obytný dům v Brně ve čtvrti Veveří. Je dílem architekta Ernsta Wiesnera. Činžovní vila vznikla v letech 1919 – 1922 a jedná se o jednu z prvních realizací tohoto českého architekta. Majitelem a zadavatelem stavby byl velkoobchodník s uhlím Wilhelm Gutmann. Popis budovy Jedná se o první puristicky koncipovanou stavbu v Brně. Hladká fasáda byla ve městě, kde se doposud objevovaly především secesní a historizující dekory, naprostou novinkou. Fasáda je rozčleněna pouze keramickými šambránami oken a vchodu. Ernst Wiesner upřednostňoval před okouzlení fasádou spíše prostorové a funkční uspořádání vnitřních dispozic. Každé podlaží obsahuje čtyřpokojový nebo pětipokojový byt. Novinkou byl i důraz kladený na přirozené osvětlení interiérů. Osvětlení je podřízen i tvar budovy, který měl eliminovat neosvětlené místnosti na dvorní fasádě. Poprvé v Brně se objevilo i velkoplošně prosklené schodiště nebo oboustranné prosvětlení vstupní haly. Vstupní průčelí je natočeno do nároží dvou ulic a umožňuje přístup jižního světla do hlavních obytných místností. Na severní stranu pak byly orientovány hlavně obslužné místnosti a schodiště. Dům tvoří přechod mezi městskou a vilovou zástavbou Kraví hory. Ačkoliv se jedná o bytový dům, původními nájemci byli pouze příslušníci Gutmannovy rodiny. Historie budovy Wilhelm Gutmann prodal dům cukrovarnickému podnikateli Felixi Redlichovi, který v roce 1926 dobudoval na zahradě garáže a skladiště. Za okupace byla vila majiteli zabavena pro jeho židovský původ, později roku 1946 znárodněna na základě Benešových dekretů. V roce 1953 získal dům do správy Bytový podnik města Brna. Dnes jsou byty v privátním vlastnictví obyvatel. Reference
Kostel svaté Kateřiny (Višňová)

Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské je římskokatolický kostel nacházející se v obci Višňová v okrese Příbram. Stojí na bývalé návsi zrušeného hřbitova a obepíná ho mohutná kamenná zeď s dvěma klenutými branami. Před branami je zeleň s listnatými stromy, která je mírně vyvýšena nad okolní komunikací. Kostel i ohradní zdi a brány jsou památkově chráněny. Historie Kostel byl postaven jako raně gotický kolem roku 1300. Koncem 17. století byl kostel přestaven do barokního stylu. Okolo roku 1713 došlo k nové veliké morové epidemii, kterou připomíná morový kříž před kostelem. Stavební podoba Kostel je jednolodní s polygonálním presbytářem s opěráky. Presbytář je 4,8 metrů široký, 7,2 metru dlouhý a zakončený třemi stranami protáhlého osmiúhelníku. Je zaklenut křížovou klenbou se zbytky polychromie, mohutná žebra sbíhají na valené přípory. Vítězný oblouk je půlkruhový. V severozápadní stěně je gotický sanktuář s výraznou mnohalaločnou kružbou. Interiér osvětlují barokní polokruhová okna. Na severní straně kostela je obdélná barokní kaple Božího hrobu. Polygonální přístavek obsahuje vřetenového schodiště na kruchtu. V ose západního průčelí předstupuje před hlavní vchod malá čtvercová předsíňka. Celý kostel je zděný z lomového kamene, vnější průčelí jsou omítnuta novodobou hladkou vápennou světlešedou netónovanou omítkou. Hranolová věž se nachází na severozápadní straně kostela. Věž je nezdobená, kryta cibulovou bání, která je pobita dřevěnými šindeli. Na její špičce je umístěn kříž. Ve věži je zvon jeden metr široký, 0,78 metru vysoký, nahoře s dvoufázovým nápisem. Na plášti je 1,45 cm vysoká hrubě provedená polovypuklina svatého Václava. Druhý zvon je umístěn v ocelové věžičce a je opatřen automatickým odbíjecím zařízením. Na jižním průčelí lodi mezi okny jsou malované sluneční hodiny, obnovené roku 1973. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons Reference Externí zdroje Soupis památek, 13. Politický okres příbramský (1901), str. 165-167 Archivováno 1. 4. 2023 na Wayback Machine. Poche, Emanuel a kol.: Umělecké památky Čech T/Ž, Vyd. 1. Praha: Academia, 1982.
Kaple svaté Hedviky (Vidly)

Dřevěná kaple svaté Hedviky v obci Vidly se nachází v okrese Bruntál. Patří k Římskokatolické farnosti Vrbno pod Pradědem, Děkanát Bruntál Diecéze ostravsko-opavská. Kaple byla v roce 2000 prohlášena kulturní památkou ČR. Historie Písemné dokumenty pokládají vznik kaple v obci Vidly do roku 1748, která byla původně zasvěcená svatému Josefovi. V roce1926 byla postavena podle projektu architekta Alfonse Petera, stavbu provedl stavitel Josef Nietsche. Erich Hürden, vlastním jménem Erich Rudolf Heinrich Hlavacek z Akademie výtvarných umění ve Vídni, navrhl a provedl výzdobu kaple. Kaple byla postavena za podpory kardinála Bertrama z Vratislavi a doktora Kleina velmistra Řádu německých rytířů. Zasvěcení svaté Hedvice Slezské bylo 26. října 1930. Architektura Kaple představuje dřevěnou halovou stavbu s kubistickými prvky. Kaple na kamenné podezdívce má obdélný půdorys s předsíni, zvonicí a sakristií. Střecha valbová krytá šindelem. Hluboká předsíň je otevřená podepřená dřevěnými pilíři, její stříška plynule přechází na zvonici. Hranolová zvonice má zvonové patro otevřené okny s lomeným zaklenutím. Ve zvonovém patře je malý zvon. Zvonice je krytá jehlancovitou střechu. Sakristie je pravoúhlá. U hlavního vstupu jsou čtyři dřevěné stupně. Kaple se nachází na kopci a vede k ní dřevěné schodiště. Interiér Kněžiště je odděleno zdobenou chórovou přepážkou od prostoru lodi. Nakoso kladené dřevěné lišty zdobí závěr kněžiště. Stropní krokve a konzoly jsou zdobené malovaným ornamentem. Po stranách lodi jsou dvě okna zaklenutá lomeným obloukem, jedno okno stejného typu je v kněžišti. Oltář zdobí olejomalba na dřevěných deskách sv. Hedviky Slezské. V kapli se nachází původní mobiliář v kubistickém stylu. Kapli zdobí dřevěný lustr a devět světel, na kruchtě harmonium firmy J. Kříž & Co, dřevěné hvězdicové okno. V kapli byl obraz archanděla Michaela z roku 1916 od malíře C. Assmanna a dřevěná polychromovaná socha Panny Marie Imaculaty, v devadesátých letech 20. století byly odcizeny. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Hedviky na Wikimedia Commons
Laichterův dům

Laichterův dům stojí na adrese Chopinova 1543/4, Praha 2 – Vinohrady. Dům byl postaven podle návrhu architekta Jana Kotěry mezi lety 1908-1910 jako sídlo nakladatelství Jana Laichtera. Historie Dům si nechal postavit Jan Laichter jako kombinaci sídla svého nakladatelství a činžovního domu. Návrh mu zhotovil prof. architekt Jan Kotěra a stavbu postavil stavitel Vojtěch Tuka. Prostory nakladatelství dominuje prostorná písárna spojená s bohatě zdobenou schodišťovou halou, která propojovala prostory nakladatelství s bytem Jana Laichtera. Hala je zdobená výmalbou Františka Kysely a dominuje jí lustr z dílny Františka Anýže. Za domem je architektonicky pojednaná zahrádka, která je součástí památkové ochrany. Původní návrh také počítal s dvojící soch na průčelí domu, které byly zadány sochaři Karlu Dvořákovi, ale z finančních důvodů nebyly mimo zmenšeniny nikdy realizovány. Nástavba V roce 1937 bylo k domu přistavěno čtvrté patro. Návrh koncepčně zpracoval architekt Pavel Janák a realizaci poté provedl architekt a stavitel Josef Záruba-Pfeffermann. Současnost Mezi lety 2000 – 2021 sídlilo v domě nakladatelství Paseka. Zakladatel Paseky, nakladatel Ladislav Horáček, zprostředkoval a s majiteli spolufinancoval rekonstrukci výmalby Františka Kysely, díky čemuž bylo Pasece umožněno být v domě po 20 let za finančně výhodných podmínek. Dům je nadále ve vlastnictví rodiny a potomků Jana Laichtera. Odkazy Reference Literatura HERMANNOVÁ, Hana. Laichterův dům. In: PLATOVSKÁ, Marie. Slavné stavby Prahy 2. Praha: Foibos Books, 2011. ISBN 978-80-87073-35-3. S. 184–186. ŠVÁCHA, Rostislav. Vrcholné období, 1906–1911; Laichterův dům v Praze-Vinohradech, 1908–1909. In: ŠLAPETA, Vladimír. Jan Kotěra : 1871-1923 : zakladatel moderní české architektury. Praha: Obecní dům : KANT, 2001. ISBN 80-86339-08-4, ISBN 80-86217-46-9. S. 141–149, 174–179. LUKEŠ, Zdeněk. Vinohradská perla moderny. Lidové noviny. 14. 08. 2021, s. 19. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chopinova 4 na Wikimedia Commons Památkový katalog Encyklopedie Prahy 2 Laichterův dům od architekta Kotěry předhonil dobu
Kostel svatého Vojtěcha (Vlčice)

Kostel svatého Vojtěcha je římskokatolický orientovaný filiální, do konce roku 2005 farní kostel v obci Vlčice. Patří do farnosti Trutnov I. Je chráněn od 3. 5. 1958 jako kulturní památka České republiky. Areál vesnického kostela s kořeny ve druhé polovině 13. století je urbanistickou dominantou obce. Na hřbitově hrobka majitelů zámku, několik náhrobníků z 19. století včetně jednoho vojenského z roku 1866. Historie Gotická stavba, připomínaná roku 1365, několikrát přestavovaná. Architektura Jednolodní obdélníková stavba s pravoúhlým raně gotickým presbytářem , polygonální kaplí z roku 1614 na severozápadním nároží, barokní věží na jižní straně a pozdně barokní sakristií na východní straně. Původní jižní portál je raně gotický. V renesanci prodlužovaná loď je sklenuta valenou klenbou s lunetami a hřebínky. V kapli jsou náhrobníky Kryštofa Zilvára a Magdaleny z Valdštejna z roku 1570. Brána na hřbitov s obydlím v patře je renesanční. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kostele nekonají. Odkazy Reference Související články Hřbitov ve Vlčicích u Trutnova Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vojtěcha na Wikimedia Commons Filiální kostel (bývalý farní) sv. Vojtěcha, biskupa a mučedníka na stránkách královéhradecké diecéze Archivováno 2. 4. 2020 na Wayback Machine. Památkový katalog NPÚ Hrady.cz Varhany
St. Adalbert (Vlčice)

St. Adalbert ist eine römisch-katholisch Pfarrkirche in Vlčice (deutsch Wildschütz) im Okres Trutnov in Tschechien. Sie gehört zum Bistum Königgrätz. Geschichte Der Ort, um 1250 entstanden, hatte seit jener Zeit eine Pfarrkirche. Geistliche sind von 1355 bis 1418 belegt. Mit der Reformation wurde die Kirche protestantisch, nach der Gegenreformation 1624 wieder katholisch. Die jetzige Steinkirche bestand wohl schon 1651 in der heutigen Gestalt. Bauwerk Die Kirche ist ein einschiffiger Bau mit rechteckigem Chor. Zwischen Chor und Langhaus steht nach Süden der angebaute massive, dreigeschossige Turm mit schmaler, hoher Zwiebel und Laterne. Außer dem jetzigen Haupteingang an der Südseite gab es ein heute vermauertes frühgotisches Portal mit gotischem Torgewände und Rundstab. Dieses Portal stammt aus dem 13. Jahrhundert und deutete auf den ersten Steinbau hin. Die Kirche ist gewölbt und dürfte im 16. Jahrhundert Emporen besessen haben. Der Chor hat an der Süd- und Ostseite zwei Anbauten. In der Kirchhofsmauer öfnnet sich vor dem Haupteingang zur Kirche ein zweistöckiges Torhaus mit großen Rundbogenportal. In die Mauer eingelassen ist eine Erinnerungstafel an Jan Amos Komensky. Ausstattung Der neuromanische Hochaltar mit der Statue des böhmischen Landesheiligen Adalbert, die übrige Einrichtung stammt aus neuerer Zeit. Im Norden ist die Grabkapelle der Silber angebaut mit dem Epitaph für Hans Silber von Silberstein, gestorben am 21. März 1553, und des Kindes Bernhard, gestorben 1554. Daneben befindet sich eine fast unleserliche Inschrift einer Frau Magdalena, gestorben am 29. September 1614. Unter der Kirchenausstattung sind auch ein Kelch aus der Zeit der Rekatholisierung und die Dreifaltigkeitsglocke vom Jahre 1661 erwähnenswert. Friedhof Die Friedhofsmauer weist zwei weiße Grabplatten mit Relieffiguren auf, Christoph Silber, gestorben am 30. August 1579, und Maria Magdalena von Waldstein, Gemahlin des Karl Silber, gestorben am 29. Mai 1593. Im Friedhof befindet sich noch eine Gruftkapelle der Freiherren von Silberstein (Theer). Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverl. Renner, Kempten 1969. Weblinks Filiální kostel (bývalý farní) sv. Vojtěcha, biskupa a mučedníka. In: BISKUPSTVÍ KRÁLOVÉHRADECKÉ. 2015, archiviert vom Original (nicht mehr online verfügbar) am 2. April 2020; abgerufen am 27. Juni 2025 (tschechisch).
Kostel Zvěstování Páně (Vlachovo Březí)

Kostel Zvěstování Páně, někdy též kostel Zvěstování Panny Marie, v městské památkové zóně Vlachovo Březí je kulturní památka a farní kostel římskokatolické farnosti Vlachovo Březí. Historie Předchůdce kostela Zvěstování Páně Kostel byl postaven na místě, kde stával menší románský farní kostel, který byl zmiňován v roce 1389 a okolo kterého býval hřbitov. V roce 1930 byly odkryty zbytky tohoto románského kostela, včetně polokruhového portálu. Historie kostela Zvěstování Páně Kostel Zvěstování Páně byl postaven nákladem Karla Leopolda z Millesima a jeho ženy Františky Hyzerlové z Chodů – byl postaven v letech 1659–1669. V roce 1735 byly ke kostelu přistavěny boční kaple svatého Jana Nepomuckého a svaté Barbory. V roce 1897 byly v bočních kaplích zabíleny původní nástěnné malby a místním rodákem Janem Boškem (1854–1933) namalovány nové. Popis kostela Kostel je postaven v raně barokním stylu, s bočními kaplemi má tvar kříže. V severovýchodním rohu kostela je věž, v jihovýchodním rohu rohu kostela je přistavena sakristie s oratoří. Chrámová loď je zaklenuta. Zařízení kostela Zařízení kostela je barokní z 18. století. Většina zařízení, včetně hlavního oltáře, je z dílny čimelického rodáka, sochaře a řezbáře Ignáce Hammera (1741–1801). Po stranách hlavního oltáře jsou v popředí sochy svatého Václava a Jana Nepomuckého. Boční oltář svatého Linharta byl zřízen z darů farníků jako poděkování za záchranu od moru; na oltáři jsou sochy sv. Blažeje, sv. Mikuláše a sv. Dominika. Na oltáři Navštívení Panny Marie jsou sochy sv. Petra a sv. Pavla. Oltáře sv. Barbory a sv. Jana Nepomuckého v bočních kaplích pocházejí ze zrušeného kláštera v Mikulově a je na nich ditrichštejnský znak. V jižní kapli je pozdně gotická kamenná křtitelnice, v severní kapli je mramorový náhrobní kámen jednoho příslušníka rodu Malovců z Malovic s letopočtem 1561. Zvon Karel pochází z roku 1592, má průměr 100 cm a byl zhotoven známým pražským zvonařem Brikcím z Cymperka. Další dva zvony tohoto kostela jsou z roku 1970 a pocházejí ze zvonařské dílny Rudolf Manoušek. Okolí kostela V rohu u kostela stojí socha Neposkvrněné Panny Marie, tzv. Immaculata, z mušlového vápence na žulovém profilovaném podstavci (kulturní památka rejstř. č. 40398/3-3875). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Zvěstování Panny Marie na Wikimedia Commons