NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Evangelický kostel (Návsí)

Evangelický kostel v Návsí je jedním z luterských tolerančních kostelů na Těšínsku. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Evangelická modlitebna v Návsí byla vystavěna v letech 1817–1820 a nahradila starší dřevěnou modlitebnu z roku 1791; základní kámen byl položen 18. srpna 1817. Dobová pamětní deska upomínající na výstavbu kostela je zajímavým dokladem nářečí, používaného počátkem devatenáctého století na pomezí tehdejšího rakouského a pruského Slezska (z jazykového hlediska je můžeme označit za přechodový dialekt mezi češtinou a polštinou). Kazatelna byla původně umístěna nad malým oltářem v apsidě. Roku 1835 byl v kostele umístěn současný oltář, zhotovený dle nákresu pastora Jana Winklera a kazatelna byla umístěna k boku chrámové lodi. K modlitebně byla roku 1849 přistavěna věž a byl na ni zavěšen zvon. V roce 1858 přibyl druhý a v roce 1870 třetí zvon. Zvony byly zrekvírovány na válečné účely v roce 1916 a po válce nahrazeny třemi menšími provizorními ocelovými zvony a v roce 1936 třemi mosaznými zvony, z nichž dva byly zkonfiskovány v roce 1942 a na věži zbyl pouze nejmenší o hmotnosti 200 kg. V 90. letech 19. století byly v kostele instalovány nové varhany, které byly nahrazeny současnými varhanami kutnohorské firmy Organa z roku 1953 (jejich generální oprava proběhla v letech 2011–2012). Roku 1923 byla provedena generální oprava věže. V roce 1953 došlo také k výměně lavic v kostele. Tři křišťálové lustry jsou z roku 1964. V 70. letech 20. století se uskutečnila generální rekonstrukce kostela, v rámci které byl kostel pokryt měděnou střešní krytinou. V roce 1990 byly na věž zavěšeny dva nové zvony o hmotnosti 700 kg a 400 kg. Roku 2019 došlo k revitalizaci interiéru kostela; roku 2022 k opravě věže (včetně restaurování věžních hodin). V areálu kostela stojí budova bývalé evangelické školy Emaus (založené v roce 1808) a budova fary. Galerie Reference Související články Bývalá evangelická škola Emaus Slezská církev evangelická augsburského vyznání Ježíšův kostel v Těšíně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Evangelický kostel na Wikimedia Commons Stránky sboru SCEAV v Návsí Žaneta Lechovičová: Evangelický kostel v Návsí (is.muni.cz, 2014)
Evangelische Kirche Návsí

Die Evangelische Kirche Návsí ist die evangelisch-lutherische Pfarrkirche von Návsí (deutsch: Nawsie) im Okres Frýdek-Místek in der Region Moravskoslezský kraj (Mährisch-Schlesien) in Tschechien. Sie gehört zur Schlesischen Evangelischen Kirche A.B. in Tschechien. Die heutige evangelische Kirche von Návsí wurde in den Jahren 1817 bis 1820 mit finanzieller Unterstützung von Albert Kasimir von Sachsen-Teschen als Ersatz für ein 1791 errichtetes hölzernes Bethaus erbaut, die ursprünglich über dem Eingang angebrachte Gedenktafel zur Gründungsgeschichte wurde später an den Kirchturm übertragen. Der klassizistische Kirchenbau ist als eine zentralbauartige gewölbte Saalkirche mit Apsis und halbkreisförmigen dreigeteilten Thermenfenstern im Stil der italienischen Renaissancearchitektur errichtet. Von 1826 bis zu seinem Tod 1874 wirkte der im Revolutionsjahr 1848/1849 politisch engagierte Jan Winkler als Pfarrer von Návsí. Unter ihm wurde 1835 der ursprüngliche Kanzelaltar der Kirche durch einen neuen Altar mit einer Darstellung des Abendmahls und eine seitlich stehende Kanzel ersetzt. 1849 wurde bereits unmittelbar nach Aufhebung des Turmverbots für evangelische Kirche ein Glockenturm mit einer Glocke errichtet, die 1858 und 1870 um zwei weitere Glocken ergänzt wurden. In den 1890er Jahren wurde in der Kirche eine (1953 ersetzte) Orgel installiert. Literatur Žaneta Lechovičová: Evangelický kostel v Návsí. Brno 2014 digitalisat Weblinks Website der Kirchengemeinde https://www.nockostelu.cz/kostel/4890/ Angaben zur Geschichte der Kirche auf www.turistika.cz
Evangelický kostel (Suchdol nad Odrou)

Evangelický kostel v Suchdole nad Odrou je kostelem postaveným v roce 1852–1858. Původně luterský kostel je v současnosti vlastnictvím Českobratrské církve evangelické. Je postavený v arkádovém stylu podle vídeňského architekta Ludwiga Förstera, který přepracoval plány od stavitele Appelta z Bilska, který tuto stavbu započal. Historie Kostel byl po druhé světové válce zkonfiskován. Do vlastnictví sboru ČCE byl předán roku 2008. V roce 2014 byla do patrové místnosti kostela umístěna Eckertova knihovna, mapující dějiny evangelíků německé národnosti v českých zemích. Jádrem uvedené knihovny je knižní pozůstalost dr. Alfreda Eckerta (1934–2012). Vedle kostela se nachází hřbitov. Literatura PAAR, Leopold; TELTSCHIK, Wilhelm. Pamětní spis k 200 letému obnovení katolické duchovní správy v Suchdole nad Odrou 1729 – 1929. Suchdol nad Odrou: [s.n.], 1929. S. 20. [1]. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Evangelický kostel na Wikimedia Commons Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Suchdole nad Odrou Archivováno 16. 10. 2017 na Wayback Machine. Reference
Evangelische Kirche (Suchdol)

Die evangelische Kirche ist ein Kirchenbauwerk in Suchdol nad Odrou (deutsch Zauchtel), einer Stadt im Okres Nový Jičín in der Region Mährisch-Schlesien in Tschechien. Geschichte Unter der Protektion des Grundherrn von Suchdol, Johann Balthasar von Czettritz, war der Ort um 1600 zu einem Mittelpunkt der deutschsprachigen Brüderbewegung geworden, 1604–1614 wurde die evangelische Dreifaltigkeitskirche errichtet. Ab 1622 wurde jedoch unter seinem Nachfolger Moritz von Redern die Gegenreformation durchgesetzt und die bisher evangelische Dreifaltigkeitskirche dem katholischen Ritus überlassen. Die evangelische Bevölkerung ging zum Teil in das Exil nach Sachsen oder verblieb als Kryptoprotestanten im Ort. Nach dem 1781 von Joseph II. erlassenen Toleranzpatent bekannten sich zwei Drittel der Einwohner von Suchdol als herrnhutisch, so dass bereits im darauffolgenden Jahr eine evangelische Gemeinde eingerichtet werden konnte. In den Jahren 1852 bis 1858 schließlich erhielt Suchdol seine evangelische Kirche. Der zunächst nach den Plänen des Baumeisters Appelt aus Bílsko begonnene Kirchenbau wurde schließlich durch den Wiener Architekten Ludwig von Förster überplant und nach seinem Entwurf vollendet. Seit 1945 befindet sich die Kirche im Besitz der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder. Mit finanzieller Unterstützung des Deutsch-Tschechischen Zukunftsfonds konnte 2010 eine Sanierung des Dachstuhls der Kirche vorgenommen werden. 2014 wurde im Emporengeschoss der renovierten Kirche die Bibliothek von Alfred Eckert (1934–2012) aufgestellt, die die Geschichte der deutschsprachigen Protestanten in den tschechischsprachigen Ländern dokumentiert. Architektur Der in der Formensprache des Rundbogenstils errichtete Kirchenbau stellt eine Wandpfeilerkirche dar, dessen Mittelschiff mit Kuppelsegmenten (sogenannten Platzlgewölben) gedeckt ist. Der Kirchenraum besitzt eine umlaufende vorkragende Galerie. Der als rundbogiges Portal gestaltete Altar enthält ein Bild des Letzten Abendmahls. Über der Orgel ist in einem Schriftband das von Martin Luther verfasste Kirchenlied Ein feste Burg ist unser Gott zitiert. Einzelnachweise Literatur Claus Mannsbarth: Chronik der Marktgemeinde Zauchtel (Mähren). Verlag: Books on Demand 2022, ISBN 978-3-7557-7613-0 Weblinks
Evangelický kostel (Vanovice)

Evangelický kostel ve Vanovicích je kostelem sboru Českobratrské církve evangelické. Dne 15. října 1782 byl ve Vanovicích předán tzv. toleranční kostel ke konání bohoslužeb. V roce 1826 bylo rozhodnuto o stavbě nového evangelického kostela, který byl dokončen v srpnu 1844. Dle tolerančního patentu však kostel nemohl vlastnit zvony, proto místní farář nechal u německé firmy vytvořit speciální zařízení, pera z lité oceli, která napodobují zvuk zvonů. Věže, které kostel postrádal, byly dostavěny roku 1863. V roce 2010 byly opraveny hodiny na věži, které se zastavily na konci druhé světové války. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel ve Vanovicích na Wikimedia Commons
Evangelický kostel (Újezd u Brna)

Evangelický kostel ve městě Újezd u Brna v okrese Brno-venkov se nachází v bývalé samostatné vsi Rychmanov. Rychmanov byl asi z poloviny evangelický, v poslední čtvrtině 18. století byl osídlen osadníky z horského okolí Poličky. Na bohoslužby museli evangelíci do vzdálené Nosislavi, proto bylo rozhodnuto postavit vlastní chrám. Ten byl vybudován v letech 1905–1906 podle plánů brněnského architekta Adolfa Bachara. Posvěcen byl 8. září 1906, nový zvon byl instalován v roce 1927. Po roce 1942 zde byl dočasně zřízen filiální sbor. Ke kostelu byla v roce 1985 přistavěna přístavba, která je využívána věřícími v zimním období. Působí zde kazatelská stanice farního sboru Brno I. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel na Wikimedia Commons
Evangelický kostel (Šumperk)

Evangelický kostel v Šumperku je novogotickou stavbou z 2. poloviny 19. století. Byl vybudován německou evangelickou církví augsburského vyznání. Historie Sbor šumperských evangelíků, převážně německé národnosti, se snažil získat vlastní duchovní správu, což vedlo v 60. letech 19. století ke sbírkové akci nadace Gustava Adolfa. V r. 1866 byl zakoupen pozemek pro výstavbu kostela z prostředků získaných nadací i od obyvatel Šumperka a okolí. Přispěl i rakouský císař František Josef I. a německý císař Vilém I. Už v roce 1869 došlo k položení základního kamene. Kostel byl postaven podle návrhu Ing. Wenzela Knapka, stavbu vedl místní stavitel Josef Bayer. Novostavba byla slavnostně vysvěcena 28. června 1874. V roce 1883 byly instalovány varhany a v r. 1886 zavěšen zvon do malé věžičky. V roce 1887 přistavěna sakristie. K dalším úpravám došlo na začátku 20. století, kdy byla dokončena větší kostelní věž podle návrhu vídeňského architekta Georga Bergera (r. 1908) a pořízeny věžní hodiny (r. 1910) Georg Berger navrhl ve dvacátých letech 20. století rovněž úpravu interiéru kostela do dnešní podoby. Základní kámen k postavení fary byl položen v r. 1928. Po druhé světové válce byl farní sbor Německé evangelické církve v Šumperku zrušen a církevní budovy převzala Českobratrská církev evangelická. V roce 1949 proběhla generální oprava kostela a ve druhé polovině 20. století byl kostel ještě několikrát opravován. V roce 1963 byly instalovány nové varhany firmou Rieger-Kloss z Krnova, v roce 2003 byla provedena generální oprava těchto varhan. Věžní hodiny byly opraveny roku 2011. Popis kostela Kostel je novogotickou stavbou postavenou na půdorysu maltézského kříže. Původně měl jen malou vížku nad průčelím, která byla nahrazena čtyřbokou věží s ochozem a hodinami, zakončenou střechou ve tvaru vysokého štíhlého jehlanu. Rozlehlá farní budova tvoří s kostelem celek, propojený zahradou. Galerie Odkazy Reference Literatura NEŠPOR, Zdeněk R., Encyklopedie moderních evangelických (a starokatolických) kostelů Čech, Moravy a českého Slezska. 1. vyd. KALICH Praha 1, 2009. ISBN 978-80-7017-129-5. S. 455-6 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Šumperku na Wikimedia Commons
Evangelische Kirche (Šumperk)

Die Evangelische Kirche steht in Šumperk (deutsch: Mährisch Schönberg) in Tschechien. Geschichte Mit der Reformation hatte sich auch Mährisch Schönberg dem Luthertum angeschlossen, das mit Einführung der Gegenreformation ab 1628 unterdrückt wurde. Der erste dokumentierte evangelische Gottesdienst fand erst wieder im Revolutionsjahr 1848 auf Veranlassung des Textilfabrikanten Friedrich Ulrich statt. 1863 konstituierte sich eine evangelische Filialgemeinde der Christuskirchgemeinde in Brünn. Nachdem mit dem Erlass des Protestantenpatents Kaiser Franz Josephs I. den Angehörigen der evangelischen Konfession die Errichtung von Kirchenbauten gestattet war, konnte 1866 mit finanzieller Unterstützung des deutschen Gustav-Adolf-Vereins ein Grundstück für einen Kirchenbau erworben werden. Die Grundsteinlegung fand am 13. Juni 1869 statt, die Einweihung wurde am 28. Juni 1874 durch den Superintendenten Karl Samuel Schneider vollzogen. Zu den Baukosten trugen sowohl der österreichische Landesherr Franz Joseph I. als auch der deutsche Kaiser Wilhelm I. bei. Die Pläne des kreuzförmig angelegten Kirchenbaus stammten von dem Architekten Wenzel Knapek, die Ausführung oblag dem örtlichen Bauunternehmer Josef Bayer. Nachdem Mährisch Schönberg 1899 selbstständige Pfarre geworden war, wurde 1908 nach dem Entwurf des Wiener Architekten Georg Berger (1856–1930) anstelle des bisherigen Giebeldachreiters ein größerer Kirchturm mit Steilhelm angebaut. 1920 nahm Berger eine Umgestaltung des Kirchenraums vor und errichtete 1928 das bestehende Pfarrhaus. Nach dem Zweiten Weltkrieg wurde die Kirche der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder übergeben. 1963 erhielt die Kirche eine neue Orgel von der Orgelbauwerkstatt Rieger-Kloss in Jägerndorf. Weblinks Website der Kirchengemeinde Angaben zur Kirche auf der Website evangelicky-kostel.html
Evangelický kostel apoštolů Petra a Pavla Na Nivách (Český Těšín)

Evangelický kostel apoštolů Petra a Pavla Na Nivách je kostelem Slezské církve evangelické augsburského vyznání v Českém Těšíně. Kostel byl vystavěn na půdorysu řeckého kříže podle projektu architekta Edwarda Davida. Projekt nesoucí novogotické prvky byl již v době svého vzniku pokládán za anachronický. Posvěcen byl roku 1932. Oltář zhotovil řezbář Henryk Nitra z Dolních Bludovic. V letech 1995–2011 byl kostel užíván též sborem LECAV. Roku 2020 byl výrazně renovován a barevně změněn interiér kostela. V kostele se v presbytáři nachází pamětní deska Józefa Bergera. Související články Ježíšův kostel v Těšíně Kostel sboru Církve bratrské v Českém Těšíně Farní sbor Slezské církve evangelické augsburského vyznání v Českém Těšíně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Evangelický kostel apoštolů Petra a Pavla Na Nivách na Wikimedia Commons Stránky farního sboru při tomto kostele – FS Slezské církve evangelické a. v. v Českém Těšíně, Na Nivách. Exteriér kostela Instalace biskupa Piętaka v kostele v roce 2007 Z koncertu Ewy Farné v kostele
Kościół „Na Niwach” w Czeskim Cieszynie

Kościół ewangelicki Apostołów Piotra i Pawła „Na Niwach” w Czeskim Cieszynie – luterański kościół, użytkowany przez zbór Śląskiego Kościoła Ewangelickiego Augsburskiego Wyznania w Czeskim Cieszynie. Po zerwaniu ze zborem prowadzonym przez pastora Pawła Zahradnika w 1926 nowy zbór polski w 1931 przystąpił do budowy własnego kościoła „Na Niwach”. Świątynię zbudowaną w stylu neogotycko-modernistycznym według projektu architekta Edwarda Davida ukończono jesienią 1932. Dzięki staraniom Józefa Bergera po II wojnie światowej kościół pozostał ewangelicko-augsburskim. W latach 1995–2011 był współużytkowany przez zbór Luterańskiego Ewangelickiego Kościoła Augsburskiego Wyznania w Republice Czeskiej. Kościół zbudowany jest na planie greckiego krzyża o cechach neogotyckich. 50-metrowa wieża z głównym wejściem obramowanym portalem ostrołukowym, na wysokości nawy ujęta jest uskokową attyką a ukończona jest dachem ostrosłupowym z przenikającymi naczółkami. Wystrojem fasady o szerokości ponad 24 metrów są potrójne wysokie okna, ostrołukowe portale, trójdzielne arkadowe przeźrocza, powtarzający się motyw pilastego fryzu pod gzymsami. We wnętrzu, w prezbiterium znajdują się ołtarz autorstwa Henryka Nitry z Dolnych Błędowic oraz tablica pamiątkowa poświęcona ks. superintendentowi Józefowi Bergerowi, pierwszemu i długoletniemu pastorowi. Przed tęczą po lewej stronie na wysokości pierwszej pawłaczy znajduje się ambona. Bibliografia Władysław Sosna: Cieszyn. Przewodnik krajoznawczy. Cieszyn: Offsetdruk i Media Sp. z o.o., 2005, s. 198-199. ISBN 83-918061-9-7. Janusz Spyra: Via Sacra. Kościoły i klasztory w Cieszynie i Czeskim Cieszynie. Cieszyn: 2008. Marcin Żerański: Cieszyn i Czeski Cieszyn - śladem tramwaju. Cieszyn: Pracownia na Pastwiskach, 2011, s. 110. ISBN 978-83-933109-0-6. Michał Kowalski: Śląsk Cieszyński - Po obu stronach Olzy. Wyd. II. Kraków: Amistad Sp. z o.o. - Program PolskaTurystyczna.pl, 2009, s. 96. ISBN 978-83-7560-069-8.
Kościół ewangelicki w Hawierzowie-Suchej

Kościół ewangelicki w Hawierzowie-Suchej – kościół w Hawierzowie, w dzielnicy Sucha Średnia, w kraju morawsko-śląskim w Czechach, należący do miejscowego zboru Śląskiego Kościoła Ewangelickiego Augsburskiego Wyznania. Historia Pierwsza ewangelicka kaplica w Suchej Średniej powstała w 1872 roku na terenie cmentarza. Była to niewielka, drewniana budowla z wieżą. W późniejszym czasie na wieży umieszczono spiżowe dzwony. Drewniana kaplica była niewystarczająca na potrzeby wiernych, dlatego zdecydowano o budowie nowej, murowanej. 3 sierpnia 1924 roku położono kamień węgielny pod budowę nowej świątyni. Budynek wzorowano na kościele w Gutach. Prace zakończono w 1925 roku, a poświęcenia dokonano 2 sierpnia 1925 roku. Kaplica posiadała 156 miejsc. W niedługim czasie również nowa kaplica stała się zbyt ciasna, dlatego zdecydowano się na jej rozbudowę na kościół. Budynek powiększono o dwie nawy boczne, empory i absydę oraz rozbudowano chór. Poświęcenia świątyni dokonał 28 listopada 1937 roku ksiądz Oskar Michejda. Nowy kościół posiada ponad 350 miejsc. W czasie, kiedy w 1949 roku powstał samodzielny zbór w Suchej, dokonano budowy nowych empor, a 31 października 1949 roku poświęcono organy z zakładów Jana Tučka w Kutnej Horze. Na skutek szkód górniczych budynek kościoła wraz z cmentarzem i okolicznym terenem opadł o 17 m. Na początku XXI wieku wnętrze świątyni zostało wyremontowane. W 2012 roku wstawiono nową chrzcielnicę, wykonaną przez Hanę Bučkovą. Przypisy
Kocelovické pastviny

Kocelovické pastviny jsou národní přírodní památka vyhlášená 23. března 2018. Před zvýšením statusu ochrany byla jako přírodní rezervace vyhlášená 19. března v roce 1985. Nachází se přibližně jeden kilometr severně od středu obce Kocelovice v okrese Strakonice. Jedná se o vlhkou louku, která sloužila jako pastvina, s cennými rostlinnými společenstvy přechodu mezi svazy Molinion coeruleae a Violion caninae rozkládající se na území 2,29 ha. Území se nachází v nadmořské výšce mezi 482 až 485 metry nad mořem spadající do Hvožďanské pahorkatiny, podél severozápadního okraje Velkého kocelovického rybníka, napříč rezervací protéká bezejmenný potok ústící do zmiňovaného rybníka. Louka je téměř plochá a jen neznatelně se uklání jihozápadním směrem, kde se nachází zmiňovaný rybník. Flóra Roste zde hořeček drsný Sturmův (Gentianella obtusifolia subsp. sturmiana), který se na území jižních Čech nikde jinde pravděpodobně nevyskytuje a má zde největší populaci na území celé České republiky. Zdejší populace dosahuje až několika tisíců jedinců (počítání z roku 2005 uvádí přibližně 3000 jedinců, v roce 2020 zde bylo sečteno rekordních 33 000 kvetoucích rostlin) a i když roste na celém území památky, její hlavní výskyt je alokován na jižní část. Dále se na území památky vyskytuje z flóry např. prstnatec májový (Dactylorhiza majalis) kvetoucí na jaře, tolije bahenní (Parnassia palustris), úpolín nejvyšší (Trollius altissimus), kosatec sibiřský (Iris sibirica), ostřice blešní (Carex pulicaris), vstavač kukačka (Orchis morio), čertkus luční (Succisa pratensis) a další. Výskyt kruštíku bahenního (Epipactis palustris) se od konce 80. let 20. století již nepodařilo ověřit. Z fauny zde hnízdí linduška luční (Anthus pratensis) a bramborníček hnědý (Saxicola rubetra). Dále z bezobratlých se zde vyskytuje Alianta incana, ale stabilita její populace zde není známa. Památka je obklopena intenzivně hospodářsky využívanou půdou, což ji ohrožuje. Na okrajích památky a i ve vnitřních partiích se objevuje třtina křovištní (Calamagrostis epigejos), celkem se zde vyskytují čtyři ložiska s nejasným ohraničením této rostliny. Zdejší louky se kvůli udržení rozmanitosti druhů pravidelně kosí. K silnému úpadu populace hořečku drsného Sturmova došlo v období družstevního hospodaření, kdy plocha nebyla využívána, což mělo za následek rozšíření agresivních rostlin. V roce 1995 se na území památky vyskytovalo pouze 350 kusů této květeny. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 390. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kocelovické pastviny na Wikimedia Commons Botany.cz – Kocelovické pastviny
Karlínská obchodní akademie

Karlínská obchodní akademie (zkráceně KOA) sídlící v Praze 8 v Karlíně, je pražskou střední školou zakončovaná státní maturitní zkouškou. Poskytuje vzdělávání v oboru: Obchodní akademie 63-41-M/02. Vize a hodnoty školy Vize školy: „Vzděláváme pro reálný život a měnící se budoucnost a vychováváme k podnikavosti, odpovědnosti a vzájemnému respektu.“ Hodnoty školy: Otevřenost, podnikavost, odpovědnost, respekt. Studium Obchodní akademie nabízí studium oboru Obchodní akademie v těchto třech zaměřeních: Aplikovaná ekonomie a podnikání Cestovní ruch Historie 2022 – Kompletní rekonstrukce – nová střecha, výměn oken, nová fasáda 2021 – Nový obor: Aplikovaná ekonomie a podnikání 2011 – Nový obor: Cestovní ruch 2002 – Povodně, které paradoxně Karlínu pomohly 1993 – Začátek fungování reálných žákovských firem (spolupráce s Junior Achievement pokračuje dodnes) 1989 – Navrácen tradiční název: OA Kollárova 1970 – Konec gymnázia, v budově dnešní KOA probíhá ekonomické studium 1967 – Vznik Střední školy ekonomiky služeb 1907 – Vznik obchodní školy v Sokolovské ulici, na kterou KOA navazuje 1874 – Založeno v budově České reálné gymnázium Hodnoty školy Podnikavost Na Karlínské obchodní akademii má každý student možnost ve třetím ročníku studia, založit vlastní reálnou firmu a začít tím podnikat. KOA je partnerskou školou JA Czech, a tím tak kromě studentských firem na akademii funguje bufet, kavárna či studentský klub. Studenti tak mají unikátní příležitost zažít podnikání v bezpečném prostředí a získat cenné zkušenosti z vedení celého týmu, z účetnictví či logistiky. Dále si mohou založit například cestovní kancelář. Otevřenost Škola je otevřená různým druhům vzdělávání. Výuka mimo lavice, např. nejrůznější výjezdy za poznáním, exkurze, kurzy, workshopy, "Žáci učí žáky" a mnoho další projektové výuky i v cizích jazycích je klíčem k otevřenosti Karlínské obchodní akademie. Odpovědnost Akademie vzdělává pro reálný život, který je plný odpovědnosti. Z toho důvodu si škola zakládá na podílu žáků na dění v ní a to především skrze radu žáků. Pravidelně se zde konají studentské volby či se žáky pořádají nejrůznější dobročinné akce. Respekt Je těžké učit žáky respektu bez toho, aniž by se jim ho nedostávalo. Přednost je maximálně respektující pedagogický sbor, který si zakládá na partnerském přístupu. Na Karlínské obchodní akademii se dostává podpory jak pro žáky, rodiče i vyučující a bere se ohled i na individuální potřeby žáků. O vše se stará především kvalitní školní poradenské pracoviště. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vyšší odborná škola ekonomická a Obchodní akademie Kollárova na Wikimedia Commons Webové stránky školy
Váha (přírodní památka)

Váha je přírodní památka, která se nachází na západním okraji obce Volárna v okrese Kolín. Důvodem ochrany je jedna z posledních lokalit růžkatce bradavčitého (Ceratophyllum submersum). Památku tvoří stará vodní nádrž v polích, obrostlá stromy. Na loukách okolo roste silně ohrožená ožanka čpavá (Teucrium scordium), ostřice oddálená (Carex distans) a ohrožené druhy kozinec dánský (Astragalus danicus) a ledenec přímořský (Lotus maritimus). Z živočichů se v lokalitě vyskytují kromě vodních bezobratlých (vážky, chrostíci, potápníci) např. silně ohrožený skokan štíhlý (Rana dalmatina). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Váha na Wikimedia Commons Popis na Cesty a památky
Fajmanovy skály a Klenky

Fajmanovy skály a Klenky jsou přírodní rezervace severovýchodně od obce Čížkov v okrese Plzeň-jih. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je zbytek reliktních borů a jedlobučin. Odkazy Související články Seznam chráněných území v okrese Plzeň-jih Reference