NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Mikuláše (Žíželeves)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický orientovaný filiální kostel v Žiželevsi, části obce Hořiněves. Patří do římskokatolické farnosti Holohlavy. Je od ledna 1964 chráněn jako kulturní památka České republiky. Stavba je významným článkem v dějinách architektury kraje, navázáním na principy dienzenhoferovských architektur. Je nejvýznamnější historickou a kulturní památkou obce, urbanistickou a krajinnou dominantou. Historie Kostel je se poprvé připomínán roku 1355, stával uprostřed vsi, jeho patrony byli Jiří z Hustířan a jeho bratr Jan z Hořic. Roku 1425 byl kostel zničen tábority, později opraven a po požáru v roce 1769 zbořen. Nový pozdně barokní kostel sv. Mikuláše byl postaven v letech 1769–1777 patrně stavitelem Františkem Kermerem pod patronací Karla Šporka. Architektura Jednolodní stavba s pravoúhlým presbytářem se sakristií na severní straně a s hranolovou věží v západním průčelí. Presbytář je zaklenutý plackou, loď valenou klenbou s výsečemi. Kostel je charakteristickým příkladem pozdně barokní novostavby ve venkovském prostředí. Běžnou soudobou produkci převyšuje kvalitním a jistým architektonickým členěním, zejména monumentálním západním průčelím. V interiéru je velmi kvalitní tektonické členění podpůrného systému klenby baldachýnového typu. Interiér Hlavní oltář je kvalitní iluzivní malba na stěně presbytáře z 2. poloviny 18. století, s novodobým obrazem. Bohoslužby Bohoslužby se konají v sobotu v 15.00, v době letního času v 18.00. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Žíželeveský kostel Archivováno 16. 1. 2021 na Wayback Machine. Turistika.cz Památkový katalog NPÚ Královéhradecká diecéze Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Kostely.cz
Starý židovský hřbitov v Náchodě

Starý židovský hřbitov se nacházel do roku 1943 v ulici Českých bratří ve městě Náchod v Královéhradeckém kraji. Historie a popis Ve městě jsou známy dva židovské hřbitovy, starý a nový. Založení starého hřbitova se datuje do druhé poloviny 16. století, v 17. století pak došlo k jeho rozšíření. Využíval se až do roku 1925, kdy byl zřízen hřbitov nový. V místech, kde se hřbitov nacházel, tedy na křižovatce ulic Českých bratří a Na Hamrech, je dnes udržovaný park. Některé stély byly zachovány přemístěním na nový hřbitov. Po druhé světové válce existenci hřbitova připomínala pouze prostá pamětní deska, v roce 2014 tam město umístilo pamětní desku na památku židovským spoluobčanům, jejichž náhrobky byly v době 2. světové války zdevastovány nacisty. Nově instalovaná informační tabule obsahuje fakta o historii místa a projektu, díky němuž bylo pietní místo obnoveno. Park je volně přístupný. U parku stojí i bývalá obřadní síň, čp. 748, z roku 1661 připomínající kdysi početnou náchodskou židovskou komunitu. Majitelem objektu je pražská židovská obec. Ve městě stávala také synagoga, jež byla v 18. a 19. století přestavována a roku 1964 došlo ke jejímu zboření. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Náchodě na Wikimedia Commons Související články Nový židovský hřbitov v Náchodě Seznam židovských památek v Královéhradeckém kraji
Kostel Nanebevzetí Panny Marie a svatého Ondřeje (Staré Hobzí)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie a svatého Ondřeje je farní kostel v římskokatolické farnosti Staré Hobzí, nachází se v centru obce Staré Hobzí. Je stavbou s gotickým jádrem, později mnohokrát přestavěnou. Dříve snad na místě kostela stála starší stavba. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl poprvé zmíněn v roce 1190 jako součást majetku vesnic věnovaných klášteru v Louce. V roce 1250 byl v kostele postaven gotický presbytář a v roce 1411 byla postavena gotická kostelní loď. Roku 1575 byla přestavěna boční kaple kostela, postavena předsíň a věž a opravena sakristie, kolem roku 1700 byl postaven oltář Marie Magdaleny a v roce 1709 byl upraven boční oltář. V roce 1790 pak kostel vyhořel a byla zbořena věž, ta pak byla nově postavena. Roku 1807 pak byly do kostela zakoupeny varhany a v roce 1832 byla postavena empírová loď a v roce 1837 pak byla opravena věž. Ta pak byla znovu opravena spolu se zbytkem kostela v roce 1854 a v roce 1861 pak byl drobně opraven i interiér kostela. Větší úpravy interiéru kostela pak nastaly v roce 1865, kostel pak byl opravován i v letech 1875 a 1894. Věž pak byla opravena v roce 1896. Další úpravy kostela nastaly v roce 1908, byly přesunuty oltáře a v roce 1912 pak byly opraveny podlahy v kostele. V roce 1913 opět shořela věž a nově postavena pak byla až v roce 1923, k první úpravě nové věže pak došlo v roce 1925, kdy byla znovu omítnuta. V témže roce pak byly opraveny obě lodě kostela. Další rekonstrukce kostela nastala v roce 1970, kdy byl kostel nově nalíčen, vyměněna okna a opraveny střechy kostela. K opětovnému nalíčení kostela pak došlo i roku 1983. Od roku 1564 byl kostel spravován světskými kněžími, neboť loucký klášter měl finanční problémy z důvodu husitských válek. K zasvěcení Nanebevzetí Panny Marie došlo až po roce 1620, do té doby byl kostel zasvěcen pouze svatému Ondřeji. Od roku 1641 pak byl kostel opět pod patronátem louckého kláštera. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Staré Hobzí Staré Hobzí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie ve Starém Hobzí na Wikimedia Commons
Kostel Zvěstování Panny Marie (Budeč)

Kostel Zvěstování Panny Marie se nachází na návsi obce Budeč u zámku Budeč. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Budeč. Jde o jednolodní vrcholně gotickou stavbu s polygonálním presbytářem, sedlovou střechou a hranolovou věží. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel pochází zřejmě z konce 14. století, první písemná zmínka o kostele pochází z roku 1346, v tu dobu byl zřejmě postaven gotický presbytář, později byl kostel upraven barokně. Barokní jsou dva oltáře a kazatelna, v kapli jsou pak zbytky barokního oltáře. V roce 1771 byl kostel po požáru v obci výrazně upraven a opraven. V renesanci pak byly kostelu upraveny sgrafita na venkovní omítce. Od roku 1789 je poblíž kostela hřbitov a v roce 1922 byl při kostele postaven památník obětem první světové války. Odkazy Reference Související články Budeč Římskokatolická farnost Budeč Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Zvěstování Panny Marie na Wikimedia Commons
Rezidence Kavčí hory

Rezidence Kavčí hory je rezidenční komplex v Praze 4-Nuslích, na rozhraní Pankrácké pláně a svahu na úpatí Kavčích hor, poblíž sídla České televize. Popis Komplex tvořený dvěma budovami byl postaven mezi lety 2008 až 2010. Autorem návrhu je architektonický ateliér ADNS. Budova A (hlavní budova) je vysoká 41 metrů, má 12 podlaží a uvnitř je 65 bytových jednotek. Uprostřed hmoty budovy, mezi třetím a osmým podlažím, je přibližně v jedné třetině nárysu proluka, čímž vzniká dojem tvaru rámu. V šestipodlažní budově B je 23 bytových jednotek. Ve společném suterénu je 117 parkovacích stání. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rezidence Kavčí hory na Wikimedia Commons
Kostel svatého Michaela (Horní Pěna)

Kostel svatého Michaela je dvojlodní gotický a částečně barokní kostel nacházející se ve vesnici Horní Pěna. Vystavěný byl ve 14. století. Od roku 1958 patří mezi kulturní památky. Popis Kostel je dominantou obce Horní Pěna. Presbytář je zde polygonální a sakristie se nachází na severu kostela. Je zde pozdněgotická kruchta se síťovou klenbou a kamennými pilíři. Historie Kostel byl vystavěn v 1. čtvrtině 14. století. V roce 1359 se stal farním kostelem. Koncem 15. století zde byla zřízena kruchta. V 17. století prošel rozsáhlou barokní přestavbou. V roce 1672 byla upravena a barokně sklenuta loď, o devět let později byla přistavěna věž. V roce 1709 byla přistavěna severní loď. Roku 1717 zde byla zřízena kostnice. Další úpravy probíhaly v letech 1726 až 1727. Odkazy Reference Související články Horní Pěna Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons kostel sv. Martina [online]. Národní památkový ústav. Dostupné online.
Kostel Navštívení Panny Marie (Kostelní Vydří)

Kostel Navštívení Panny Marie je filiální kostel v římskokatolické farnosti Kostelní Vydří, nachází se v centru obce Kostelní Vydří. Kostel je gotickou jednolodní stavbou s pětibokým závěrem a západní hranolovou věží. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven jako gotická stavba ve 14. století a později byl upraven do pozdně gotického slohu. Následně byl kostel přestavěn v roce 1658 a v roce 1701 byl rozšířen o kostelní věž. V roce 1837 pak byl kostel znovu upraven, byla mu zaklenuta kostelní loď. Kostel při velkém požáru v roce 1889 vyhořel a byl obnoven. Odkazy Reference Související články Kostelní Vydří Římskokatolická farnost Kostelní Vydří Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Pluhův Žďár)

Kostel Narození Panny Marie v Pluhově Žďáru je kulturní památka a filiální kostel římskokatolické farnosti Kardašova Řečice. Historie V roce 1542 zde byl pány z Vojslavic postaven postaven kostel nad léčivou studánkou. V roce 1711 byla ke kostelu přistavena chrámová loď v barokním stylu; současně byla zvýšena kostelní věž. Do konce roku 2019 byl farním kostelem farnosti Pluhův Žďár. Popis Kostel je původně renesanční. Presbytář je výjimečně orientovaný k severu; je trojboký, má hrotitá okna a je v něm několik náhrobníků ze 16. a 18. století. Chrámová loď má plochý strop a je obdélníkového půdorysu. Kostelní věz je hranolová. Okolo kostela je hřbitov částečně obehnaný ohradní zdí. Zařízení kostela Zařízení kostela je z 2. poloviny 19. století. Oltářní obrazy jsou dílem Bedřicha Kamarýta. Obraz na hlavním oltáři je namalován dle obrazu B. E. Murilla. Obraz svaté Anežky je kopií obrazu této světice od Josefa Vojtěcha Hellicha. Barokní kazatelna pochází z konce 17. století; na stříšce kazatelny je pozdně gotická socha Panny Marie s Ježíškem, která pochází z přelomu 15. a 16. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Kaple Nejsvětější Trojice (Hablov)

Kaple Nejsvětější Trojice je drobná sakrální stavba v Hablově, části obce Olšany u Prostějova. Kaple se nachází u silnice vedoucí z Duban do Olšan. Osadníci ji postavili ihned po svém příchodu roku 1787. Nenašel se však nikdo, kdo by byl ochoten obětovat parcelu pro stavbu modlitebny. Proto se rozhodlo pro stavbu ve vozovce. Nejprve se pravděpodobně postavila čtyřhranná zvonice s nízko zavěšeným zvonem, aby bylo vyhověno předpisům. Stavba je známa svým nešťastným umístěním. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kaple svatého Kříže (Prostějov)

Kaple svatého Kříže je sakrální stavba v objektu bývalého kláštera milosrdných bratří v Prostějově. U vznikajícího hřbitova v blízkosti kláštera Milosrdných bratří a městského špitálu byla postavena hřbitovní kaple o rozměrech 6 x 8 metrů pro zemřelé řeholníky a pacienty nemocnice (byl zde pochován např. dramatik a herec František Krumlovský). Tato barokní kaple sloužila až do roku 1985. Nejcennějším dílem je oltář s velkým křížem od řezbáře Jana Šebestíka. Pod podlahou jsou uloženy ostatky pohřbených bratří, ale i velkého množství rakouských a pruských vojáků z války v roce 1866. Reference
Evangelický kostel (Strmilov)

Evangelický kostel ve Strmilově je kostel farního sboru Českobratrské církve evangelické ve Strmilově ve Studentské ulici. Základní kámen byl položen 19. 7. 1914, kostel byl posvěcen 25. 7. 1915. Uvnitř jsou varhany, u kostela je fara a za ním přes louku malý hřbitov. V zahradě u kostela je kovová socha Jaroslava Pechara hrajícího na nohar. Ve městě se nacházejí také další (římskokatolické) kostely. Galerie Související články Evangelický kostel v Zahrádkách Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel ve Strmilově na Wikimedia Commons
Kostel svatého Prokopa (Studená)

Kostel svatého Prokopa je farní kostel v římskokatolické farnosti Studená, nachází se v centru obce Studená na Zákostelní ulici. Kostel je jednolodní původně gotická stavba s polygonálním závěrem a hranolovou věží. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven ve 14. století jako gotický, z původní stavby zůstal presbytář s gotickým oknem. Z roku 1647 pochází kostelní kamenná křtitelnice. V roce 1750 kostel vyhořel, ze stavby zůstala stát pouze loď s plochým stropem, při stejném požáru shořela i farní budova. Kostel byl opraven a při dalším velkém požáru dne 23. srpna 1840 kostel nebyl, na rozdíl od zbytku obce, zasažen. Vyhořel však v roce 1854, v roce 1855 pak byl přestavěn do současné podoby. Odkazy Reference Související články Studená Římskokatolická farnost Studená Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Prokopa na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Volfířov)

Kostel svatého Petra a Pavla (případně kostel svatých Petra a Pavla) je farní kostel v římskokatolické farnosti Volfířov, nachází se na jižním okraji obce Volfířov. Je stavbou s raně gotickým jádrem, později několikrát přestavěnou. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Kostel je jednolodní stavbou, leží uprostřed hřbitova ohrazeného zdí. Kostel má pětiboký presbytář, na západní straně leží hranolová věž s průčelím. Nejstarší částí je zřejmě presbytář s kružbovými okny a žebrovou klenbou. Presbytář je od sakristie oddělený lomeným portálem. Loď je zaklenuta valenou klenbou. Historie Kostel byl postaven jako raně gotický kolem roku 1300. Poprvé byl písemně zmíněn v roce 1366. Přestavěn byl kolem roku 1500, přestavěn pak byl také v 17. století. Do roku 1762 byla kostelní loď krytá trámovým stropem, ten byl v tomto roce snad odstraněn. V roce 1767 byla plánována přestavba na pozdně barokní stavbu, tu měl realizovat Jan Kirchmayer z Dačic. K celkové přestavbě nedošlo, nakonec dle plánů bylo postaveno pouze západní průčelí kostela a hranolová věž. V roce 1795 pak byl kostel opraven. Roku 1826 pak měl být kostel velmi zpustošený, střecha nedržela vodu a tak došlo po tomto roce k uspořádání sbírky a k úpravě a opravě kostela. Kostel byl vymalován, zřízen boční oltář, postaven vchod ze sakristie do kazatelny a opravena podlaha a střecha. V roce 1850 pak byla opravena i severní část střechy. Mezi lety 1856 a 1857 došlo k dalším opravám, byly rekonstruovány oltáře. Další oprava byla plánována ze sbírky v roce 1857, měla být opravena střecha, ale nebyly na ni získány prostředky. Výměna střešní krytiny na věži tak proběhla až v roce 1873. Mezi lety 1891 a 1893 byl namalován oltářní obraz svatých Petra a Pavla, jeho autorem je Čeněk Neumann. Do kostela byla v roce 1860 darována křížová cesta (14 obrazů). V kostele postupně byly instalovány další tři boční oltáře, první byl pořízen v roce 1880 a byl zasvěcen Panně Marii Lurdské, nad ním byl obraz svatého Jana Nepomuckého. Druhý pak byl instalován v roce 1918 a socha na něm byla zasvěcena Blahoslavenému srdci Páně a poslední byl zasvěcený Janu Nepomuckému. Několik obrazů v kostele namaloval někdejší farář Jan Vašák. V roce 1882 byly do kostela instalovány varhany. Nejstarším zvonem v kostele je tzv. umíráček z roku 1549, v roce 1782 byl do kostela pořízen větší zvon, ten však byl v roce 1916 rekvírován. Další zvony byly pořízeny v roce 1814, ty byly také rekvírovány v roce 1916. Dva nové zvony pak byly do kostela pořízeny v roce 1928, ty pak byly opět v roce 1942 rekvírovány. V roce 2018 byly na věži kostela instalovány a zprovozněny věžní hodiny. Finanční prostředky na pořízení těchto hodin byly získány díky sbírce občanů Volfířova. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Volfířov Volfířov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Smetanovy sady (Prostějov)

Smetanovy sady jsou nejstarším parkem v Prostějově. Od roku 1892 do roku 1935 nesly název Jungmannovy. Byly budovány postupně v severním úseku pevnostního obvodu města před hradbami na místě dřívějšího vodního příkopu. V roce 1823 byly na valech městských hradeb vysazeny akáty. Stromový park iniciovalo město po stržení části hradeb a zarovnání valu. Park projektoval Josef Ošťádal s Josefem Šehou. V sadech se nachází obelisk věnovaný zakladateli sadů Janu Spaniemu od kameníka Jana Heindricha. Původně stál na západní straně a poté byl přenesen více na východ. Jeho původní místo obsadila socha Bedřicha Smetany z roku 1935 jejímž autorem byl Josef Tříska. Pozoruhodností je i Bludný kámen z finské žily přivezený ze Slezska roku 1895. Uprostřed sadů se nachází dřevěný altán. V 30. letech 20. století započala výstavba kina Metra 70, která změnila celkový vzhled místa. Roku 2014 prošel park rekonstrukcí během níž byla vybudována studna. Obelisk Jana Spanie Pískovcový monument byl postaven roku 1825 na počest zakladatele sadů syndika Jana Spanie. Nachází se na něm dvě bronzové pamětní desky poskytující základní informace o sadech. Ondřej Prikryl píše ve své knize: „Pod hradbou mezi Šerhovou ulicí a mezi fortnou byl val značně širší – byl rozvezen a na širokou promenádu upraven – a vějířově se skláněl k silnici u fortničky. V tomto vějíři stál jehlancovitý obelisk na památku upravovatele této části, syndika Jana Spanie, který r. 1825 promenádu onu zakládal.“ Reference
Rozhledna Práchovna

Rozhledna Práchovna (také Zálabská bašta) se nachází na pravém břehu Labe, na Zálabské skále v severní části Kolína a je zapsána v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky. Historie Pozdně gotická kamenná věž byla postavena v polovině 15. století jako předsunuté stanoviště opevnění kolínského hradu. První písemná zmínka o „baště nad mlýnem zálabským“ pochází z roku 1497. Věž také střežila vstup na most přes Labe. V 16. a 17. století sloužila jako vodárna. Název Práchovna (prachárna) vznikl po roce 1757, kdy byl do věže přesunut z centra Kolína sklad střelného prachu. Od konce 19. století věž chátrala, ztratila jehlanovou střechu a schodiště. V roce 2006 byla rekonstruována, bylo vestavěno dřevěné schodiště a skleněná střecha. Věž byla zpřístupněna jako rozhledna. Stavební podoba Věž je hranolová stavba z neomítaného lomového kamene postavena na čtvercovém půdorysu. V hladkých stěnách jsou prolomena tři úzká okna. V ose západní stěny je umístěn vchod s obloukovým záklenkem bez ostění. Po rekonstrukci bylo vsazeno dřevěné schodiště s 77 schody a věž zastřešena skleněnou rovnou střechou. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zálabská bašta na Wikimedia Commons
Kościół św. Michała Archanioła w Okrzeszynie

Kościół św. Michała Archanioła – rzymskokatolicki kościół parafii Świętej Rodziny mieszczący się w Okrzeszynie w diecezji legnickiej. Historia W 1352 r. cystersi z Krzeszowa wybudowali kościół, który nie przetrwał do naszych czasów. Obecny kościół pw. św. Michała Archanioła został wybudowany w latach 1580 - 1585, przebudowany w 1736 r. Służył najpierw jako parafialny, a od 1690 r. jako pogrzebowy. Do 1945 r. sprawowana była w nim liturgia pogrzebowa. Zobacz też Parafia Świętej Rodziny w Chełmsku Śląskim Kościół Narodzenia Najświętszej Maryi Panny w Okrzeszynie Kaplica Lutra w Okrzeszynie Bibliografia Stanisław Książek, Terytorialna organizacja kościelna Kotliny Kamiennogórskiej w XX wieku, Kamienna Góra 2000. Przypisy Linki zewnętrzne Widok ogólny kościoła
Kościół św. Antoniego w Lasówce

Kościół św. Antoniego w Lasówce – zabytkowy kościół we wsi Lasówka (województwo dolnośląskie). Kościół filialny parafii w Dusznikach-Zdroju z lat 1910-1912, wpisany do wojewódzkiego rejestru zabytków. Przypisy Bibliografia Marek Staffa red., Słownik geografii turystycznej Sudetów, tom 14, Wydawnictwo PTTK Kraj, Wrocław 1992, s. 125
Kościół Podwyższenia Krzyża Świętego w Rudawie

Kościół Podwyższenia Krzyża Świętego w Rudawie – zabytkowy kościół we wsi Rudawa (Poniatów). Kościół filialny i cmentarny parafii w Długopolu Górnym z XVIII w., przebudowany w XIX w. Przy kościele cmentarz z XVI w. Przypisy Bibliografia Słownik geografii turystycznej Sudetów, tom 14, pod red. M. Staffy, Wydawnictwo PTTK Kraj, Wrocław 1994, s. 215.
Kościół św. Marcina w Lesicy

Kościół św. Marcina w Lesicy – zabytkowy kościół we wsi Lesica (województwo dolnośląskie). Kościół filialny parafii Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Różance z XVII–XVIII w. We wsi: kamienno-metalowa figura Pieta, przy drodze do Niemojewa, z pocz. XVIII w., nr rej.: B/1856 z 1.10.2007 kamienny krzyż pamiątkowy upamiętniający śmierć 19-letniego Eliasza Lachnita w 1628 roku, w lesie przy drodze do Międzylesia, z 1628, nr rej.: B/1833. Przypisy Bibliografia Schematyzm Diecezji Świdnickiej, 2010, s. 322.
Kościół Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Niemojowie

Kościół Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Niemojowie – zabytkowy kościół we wsi Niemojów. Kościół filialny parafii Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny w Różance z XVIII w. Na ścianie świątyni płyty nagrobne: Christoffa Neidecka Starszego (zm. 1614), w ubiorze luterańskiego duchownego, Leonhardta von Veldhammera (zm. 1593), założyciela Niemojowa (1573), z tarczą herbową u nogi mężczyzny, sołtysa Niemojowa z psem u nogi kobiety (zm. 1583) szlachcianki z profilu, z krzyżem, małżonki sołtysa (?) kobiety en face, z widoczną talią z inskrypcją i czaszką z piszczelami Przy murze cmentarza przykościelnego kamienna rzeźba Ukrzyżowanie z 1862 r. Przypisy Bibliografia Schematyzm Diecezji Świdnickiej, 2010, s. 322
St. Georg (Krajanów)

Die römisch-katholische St.-Georgs-Kirche in Krajanów (deutsch Krainsdorf) ist Filialkirche der St.-Nikolaus-Kirche in Świerki (Königswalde) im Powiat Kłodzki der Woiwodschaft Niederschlesien in Polen. Seit 2004 gehört sie zum Bistum Świdnica (Schweidnitz). Geschichte Schon Anfang des 15. Jahrhunderts existierte in Krainsdorf eine Holzkirche. Während der Reformation wurde diese von Protestanten übernommen. 1585 wurde sie aus Stein errichtet und nach der Gegenreformation 1623 den Katholiken zurückgegeben und als Filialkirche genutzt. 1631 wurde sie im Stil des Barock umgebaut und ausgestattet. Zunächst war sie Filialkirche der Neuroder Pfarrkirche St. Nikolaus und ab 1675 Filialkirche der Pfarrkirche von Ludwigsdorf. Zwischen 2007 und 2013 wurde die Kirche mit Mitteln aus dem Europäischen Landwirtschaftsfonds zur Entwicklung des ländlichen Raums restauriert. Beschreibung Der einschiffige Chor ist schmaler als das Kirchenschiff, an das ein viereckiger und vierstöckiger Turm angefügt wurde. An den Chor und das Kirchenschiff schließt ein zweigeschossiger Anbau mit der Patronatsloge an. Die Kirchenfassade hat eine Rahmengliederung in barocken Formen. Innenausstattung Sehenswert sind der den Vierzehn Nothelfern geweihte Altar, der von Rankenwerk mit Medaillons der Vierzehn Nothelfer umgeben ist, und die Kanzel mit den Vier Evangelisten. Der Glockenturm mit zwei Glocken hat eine Durchsicht. Eine der Kirchenglocken wurde einer Sage zufolge in Kriegszeiten vergraben und im Jahr 1712 von einem Bauern zufällig auf seinem Acker wiedergefunden. Literatur Krainsdorf. In: Rundbrief des Großdechanten und des Heimatwerkes Grafschaft Glatz e. V. Nr. 2, 2024, S. 10 (grafschaft-glatz.de [PDF]). Weblinks kościół filialny pw. św. Jerzego. Abgerufen am 9. Februar 2025.
Kościół św. Jerzego w Krajanowie

Kościół św. Jerzego w Krajanowie – zabytkowy kościół we wsi Krajanów. Kościół filialny parafii w Świerkach wybudowany w XVII w. Przypisy Bibliografia Słownik geografii turystycznej Sudetów, tom 11 Góry Sowie, pod red. M. Staffy, Wydawnictwo I-BiS, Wrocław 1995, s. 408-409.