Šalamounka

Šalamounka (Randlíkovská, Mandincová) je usedlost v Praze 5-Košířích v ulici U Šalamounky. Původně patřila do katastru obce Smíchov a měla čp. 159. Je od roku 1976 chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Šalamounka patří k usedlostem ležícím na okraji historického Smíchova, měla původní smíchovské čp. 159. V místech usedlosti nedaleko vrchu nazývaného Smrťovka bývala v 15. století vinice Randlíkovská. Roku 1439 ji koupil Jan Mandinec z Malé Strany a přejmenoval ji na Mandincová. Později byla v držení Jiřího Pešiny z Čechorodu, po kterém ji v dražbě roku 1681 získal Václav Mořic Salomon von Friedberg (1625-1702), referendář při úřadě komorního práva, radní Starého Města a majitel deskového domu U Černého orla na Staroměstském náměstí. Po něm se vinici říkalo Salomonka. Mezi její další majitele patřil například hrabě Jan Norbert z Bubna a Litic. Vinice spadala pod jurisdikci zemských desek. Její názvy se měnily – ze Salomonky na Salomenku, Salamonku a až se název ustálil na dnešní Šalamounku. Časem se s ní sloučily vinice Mandelinka, Ovčičková a Marvánková. Ve válkách ve 40. letech 18. století byla poničena, neboť tu tehdy byly převážně pole a pastviny. V polovině 19. století náležela usedlost Františku Pštrosovi, k roku 1882 jsou zde zapsání Růžena Novotná a Abraham Goldschmidt. Po roce 1945 byla tato oblast včleněna do katastru Košíř. Popis Klasicistní usedlost byla postavena na přelomu 18. a 19. století. Skládala se ze tří stejně velkých budov – dvou podélných a jedné na půdorysu písmene „L“. Později zde majitelé přistavěli další budovy a zvětšili tak statek na poměrně rozsáhlý dvůr. Usedlost sloužila k bydlení až do 60. let 20. století, kdy ji získala Československá akademie věd a Velkochov laboratorních zvířat. Po asanaci v 80. letech, kdy zbořeny dvě další podélné stavby, však zůstalo z kdysi rozsáhlého dvora pouze torzo. Dva jednopatrové na sebe navazující objekty, na jejichž severní křídlo navazují hospodářské budovy, jsou novodobě adaptovány, ale z průčelí byla odstraněna veškerá architektonická výzdoba. Ohradní zeď, z části kamenná a z části cihlová, je z většiny neomítnuta a místy ji tvoří obvodové zdivo stržených staveb. Vinařské sklepy se dochovaly. Po roce 1989 byla značně sešlá usedlost opravena a získal ji Harley-Davidson Praha. Společnost zanikla (byla vymazána z obchodního rejstříku v únoru 2008) a již od roku 1999 je zde Klasik Moto a.s., která podniká ve stejném oboru (prodej a servis motocyklů H-D). Sídlil zde i Harley-Davidson Club Praha. Club se později přestěhoval do Jinonic na adresu U Jinonického rybníčka 901/2a. Firma Klasik Moto využívá v usedlosti přízemní hospodářskou budovu jako garáže a servis. Nově byla postavena na severo-východní straně usedlosti nová budova, která je využívána jako prodejna. Na této adrese U Šalamounky čp. 769/41 působí i Harley Owners Group Praha Chapter, který je součástí celosvětového klubu vlastníků motocyklů značky Harley - Davidson. V areálu sídlí i půjčovna automobilů Big Shock Racing a pohostinství Modrokuk. Objekt patří společnosti J. B. RENT CAR, spol. s r. o. Motokrosy Nezalesněné, příkré svahy ze Smrťovky byly v příznivých zimách až do 70. let využívány amatérskými lyžaři. Poblíž usedlostí Šalamounka a Měchurka se v 50. letech jezdily motokrosové závody Šalamounka. Mimo známých motokrosů v Šárce a závodů do strmého vrchu na Břevnově se také jezdil „terénní závod“ motocyklů „okolo“ Šalamounky, poprvé v roce 1952. Jezdili zde známí jezdci jako např. František Rón či Jaromír Čížek, pozdější mistr sportu a mistr Evropy na Jawě 250 (1958). Závody se za pořadatelství Automotoklubu Svazarmu Praha 4 (Košíře) ve spolupráci s automotoklubem Motorlet konaly v kubaturách do 150 (resp. 175), 250 a 350 cm³ na okruhu dlouhém 950-1250 m. Ještě v roce 1971 (20. března) uspořádal Automotoklub Svazarmu z Prahy 3 první jarní motocross na upravené trati Šalamounka pro stroje se zdvihovým objemem do 50 ccm. Později svahy kolem Šalamounky zarostly náletovými dřevinami a definitivní tečku za motokrosy učinil vznik chráněného území Přírodního parku Košíře-Motol v roce 1991. Galerie Odkazy Reference Literatura LAŠŤOVKOVÁ, Barbora: Pražské usedlosti. 1. vyd. Praha: Libri, 2001. 359 s. ISBN 80-7277-057-8. S. 284-285. Související články Seznam pražských usedlostí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Usedlost Šalamounka na Wikimedia Commons Město Praha. Odbor památkové péče. Košířské usedlosti: Šalamounka. [cit. 2018-05-27] Orientační plán Prahy a obcí sousedních: List č.15. Vydáno v červnu 1911. Měřítko 1:5000. Reprodukce Unie v Praze. Nákladem obce pražské. Nakreslil Stavební úřad odbor II. Vlastník: Národní technické muzeum.