Elektrárna Počerady

Elektrárna Počerady (EPC1 a EPC2) je uhelná elektrárna společnosti Vršanská uhelná ze skupiny Sev.en Pavla Tykače, která se nachází v katastru obce Volevčice na Mostecku v Ústeckém kraji. Název nese podle sousední vesnice Počerady. Celkový výkon elektrárny je 5× 200 MW, roční výroba cca 6000 GWh. Zdrojem uhlí pro elektrárnu je nedaleký lom Vršany. Elektrárna byla uváděna do provozu od roku 1970, prošla odsířením a sérií modernizací. Skupina Sev.en provoz uhelných elektráren Počerady a Chvaletice a elektrárny s teplárnou v Kladně údajně ukončí v prosinci 2026 až v březnu 2027. V areálu elektrárny se nachází také paroplynová elektrárna vlastněná společností ČEZ o výkonu celkem 844,9 MW. ČEZ plánuje výstavu dalších dvou bloků o výkonu 250 MW a 750 MW. Základní údaje Uhelná elektrárna Historie Výstavba elektrárny probíhala ve dvou fázích. V letech 1970 a 1971 byly uvedeny do provozu 4 bloky – Počerady I. V souvislosti s budováním elektrárny byla vysídlena a zlikvidována vesnice Třískolupy a statek Mastný Dvůr. V roce 1977 byly uvedeny další 2 bloky – Počerady II. V roce 1994 byl ukončen provoz 1. bloku a ostatních 5 bloků prošlo modernizačním programem. V roce 1994 došlo k odsíření dvou bloků a v roce 1996 byly dány do provozu zbývající tři odsířené bloky. Od roku 1997 se začalo postupně přecházet z hydraulického odpopílkování a odstruskování na suchý odběr popílku a jeho následné zpracování na stabilizát (směs popílku, energosádrovce, strusky, vody a 1–3 % vzdušného nehašeného vápna). Celkový instalovaný výkon činí 1000 MW. K roku 2018 se jednalo o největší centralizovaný zdroj znečištění v Česku. V roce 2018 elektrárna vypustila do atmosféry přes 5,5 milionu tun oxidu uhličitého. Elektrárna bude po proběhlých rekonstrukcích splňovat většinu aktualizovaných emisních limitů, nicméně nebude splňovat požadované limity na emise rtuti. Provoz elektrárny by tak měl skončit již v srpnu 2021, nicméně provozovatel má možnost pokusit se požádat o částečnou a časově omezenou výjimku. Zdroj uhlí Hlavním zdrojem uhlí pro elektrárnu je nedaleký lom Vršany, který je stejně jako elektrárna ve vlastnictví společnosti Vršanská uhelná. K dopravě hnědého uhlí se využívá železnice z povrchových dolů mostecké pánve. Řeka Ohře zásobuje elektrárnu vodou. Roční spotřeba uhlí je asi 6,2 milionů tun (rok 2007). Odprodej do rukou Pavla Tykače V roce 2017 se vedl spor o to, zda má energetická společnost ČEZ elektrárnu odprodat firmě, kterou kontroluje kontroverzní podnikatel Pavel Tykač. Dozorčí rada ČEZ v dubnu 2017 odložila své rozhodnutí a v květnu 2017 pak odmítla prodej Počerad firmě Vršanská uhelná ze skupiny Czech Coal. Vršanská uhelná nabídla za Počerady 10 miliard korun a plánovaný prodej podle agentury Reuters podpořilo představenstvo ČEZ. Společnost ČEZ se v roce 2019 rozhodla pokračovat v procesu odprodeje elektrárny do rukou Pavla Tykače (již po reorganizaci skupiny Czech Coal na Sev.En AG). Společnost ČEZ neodstoupila od opční smlouvy z roku 2013 do konce roku 2019, čímž bylo potvrzeno, že elektrárna bude odprodána společnosti Sev.En. Vzhledem ke zvyšujícím se cenám výroby elektřiny z uhlí a současně probíhajícím jednáním vládní uhelné komise ale není zřejmé, zda bude reálné v dlouhodobějším horizontu elektrárnu provozovat. Současná elektrárna je nicméně technicky ideální pro výstavbu další paroplynové elektrárny s přímým napojením na stávající plynovod Net4Gas. Spekuluje se tedy o možném využití elektrárny pro tento účel. Zásadním kritikem, poukazujícím na tento možný scénář nevýhodný pro ČEZ, byl energetický analytik a minoritní investor ČEZu Michal Šnobr. V říjnu 2020 došlo k rozhodnutí o urychlení převodu do rukou společnosti Sev.en výměnou za navýšení prodejní ceny ze 2 na 2,5 mld Kč. K počátku roku 2021 tak elektrárna přešla do vlastnictví nového majitele. Stávající plynová elektrárna v areálu nicméně zůstala i po odprodeji zbytku areálu v rukou společnosti ČEZ. Kritika provozu elektrárny Elektrárna je dlouhodobě kritizována kvůli svým dopadům na lidské zdraví v regionu a kvůli vlivu vypouštěných emisí na změnu klimatu. Zpráva ekologických organizací Greenpeace a Hnutí DUHA ze října 2019 upozorňuje na její zastaralost, neefektivitu a nepotřebnost a především na její dopady na zdraví lidí. Vedle dalších zdravotních dopadů poukazuje studie modelování znečištění ovzduší organizace Greenpeace především na odhadovaných 111 předčasných úmrtí způsobených provozem elektrárny. Na tento fakt také poukazoval happening, který organizace Greenpeace, Hnutí Duha a Limity jsme my pořádaly v listopadu 2019 před sídlem společnosti ČEZ v souvislosti s plánovaným prodejem této elektrárny. V roce 2025 označila ekologická organizace Arnika Elektrárnu Počerady jako jednoho z největších znečišťovatelů v zemi. Jako vůbec největšího znečišťovatele v Česku pak označila elektrárnu v roce 2026 také Evropská komise. Paroplynová elektrárna Na konci března 2010 oznámil ČEZ výstavbu paroplynové elektrárny v areálu Počerady. Stavba oficiálně začala 25. března 2011. Předpokládaný výkon je 880 MW. Jedná se o zdroj čistější než uhelná elektrárna. Emise CO2 jsou nižší až o 70 %. ČEZ investoval do počeradského projektu 20 miliard korun. První dodávky do sítě měly započít v dubnu 2013. V areálu elektrárny vznikla nová 128 m vysoká chladicí věž. Elektrárna má dvě plynové turbíny a jednu parní turbínu. Každý stroj má svůj elektrický generátor generující elektrickou energii. Generální dodavatel je stejně jako v případě výstavby nového zdroje v Ledvicích Škoda Praha Invest. Plynové turbíny dodala firma Siemens, spalinový kotel a související technologie SES Tlmače. Účinnost spalování by měla být vyšší než u nejmodernějším uhelných elektráren (42 % – Ledvice), odhaduje se na 57 %. Uvedení paroplynové elektrárny do provozu proběhlo v 2. polovině roku 2013. Po ukončení zkušebního provozu v prosinci 2013 nebyla kvůli nízkým výkupním cenám elektřiny uvedena do trvalého provozu a byla ponechána jako záložní zdroj. Od poloviny roku 2016 došlo k zintenzivnění jejího provozování, kdy v rámci dispečerského řízení reaguje na aktuální situaci na trhu s elektřinou a je provozována zpravidla na plný výkon, s výjimkou víkendů. ČEZ v roce 2025 plánuje výstavu dalších dvou bloků o výkonu 250 MW a 750 MW. Výstavba menšího bloku má začít v lednu 2028 se zprovozněním v polovině roku 2031, výstavba většího na jaře 2029 se zprovozněním na podzim roku 2032. Odkazy Reference Související články Jaderná elektrárna Severní Čechy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Elektrárna Počerady na Wikimedia Commons Stránky elektrárny na webu ČEZu V Počeradech u Loun se staví naše největší a nejmodernější elektrárna. Československý filmový týdeník [online]. 1969 [cit. 2020-05-20]. Dostupné online. Přehled výroby elektřiny na ENTSO-E (po registraci sekce Generation, Actual Generation per Generation Unit, název EPC1 a EPC2)