NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Na Oklice

Na Oklice je přírodní rezervace na mírně skloněném jižním svahu jihozápadně od samoty Na Oklice v pramenné oblasti Milíčovského potoka poblíž obce Milíčov v okrese Jihlava v nadmořské výšce 640–668 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. V roce 2014 začala realizace opatření pro podporu biodiverzity v EVL Na Oklice, cílem je odstranění zalesněných ploch, obnova rašelinišť, podmáčených luk a dalších původních ploch. Celkem budou provedeny práce v hodnotě 3,5 milionu Kč. Důvodem ochrany je zachování unikátního komplexu rašelinišť, okolních rašelinných luk a smilkových pastvin, které slouží jako biotop kriticky a silně ohrožených rostlinných a živočišných společenstev i jednotlivých taxonů. Území je významným prameništěm v těsné blízkosti hlavního evropského rozvodí. Mezi nejvýznamnější živočichy vyskytující se v oblasti patří zejména mravenec rašelinný (Formica picea), čolek horský (Ichthyosaura alpestris), moták pochop (Circus aeruginosus), chřástal polní (Crex crex), bekasina otavní (Gallinago gallinago), čejka chocholatá (Vanellus vanellus) z rostlin pak hrotnosemenka bílá (Rhynchospora alba), suchopýr štíhlý (Eriophorum gracile), suchopýrek alpský (Trichophorum alpinum), rosnatka okrouhlolistá (Drosera rotundifolia), bařička bahenní (Triglochin palustris) a všivec bahenní (Pedicularis palustris). Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jihlava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Oklice na Wikimedia Commons
Na Podluží

Na Podluží je rozhledna nacházející se jižně od obce Nový Poddvorov v okrese Hodonín v Jihomoravském kraji. Tato rozhledna vznikla v rámci projektu „Turistické rozhledny Podluží-Cerová“, programu příhraniční spolupráce Česka a Slovenska. Projekt k rozhledně vytvořili inženýři Miroslav Kopecký a Stanislav Fatěna. Vzhled rozhledny připomíná těžební naftovou věž, což symbolicky vzpomíná historii těžařství v tomto regionu. Náklady na výstavbu rozhledny dosáhly necelých 6 milionů korun z čehož 90 % bylo hrazeno z dotací Evropské unie. Rozhledna byla budována v druhé polovině roku 2009. Kovová konstrukce v jejímž středu je umístěno točivé schodiště se 160 schody, dosahuje výšky 30 metrů. Rozhledna je volně přístupná. Slavnostní zpřístupnění věže veřejnosti proběhlo 16. dubna 2010. Příjezdová cesta vede z Nového Poddvorova. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Podluží na Wikimedia Commons
Na Stříbrné

Přírodní památka Na Stříbrné byla vyhlášena v roce 1972 a nachází se u obce Český Šternberk v okrese Benešov ve Středočeském kraji. Předmět ochrany Předmětem ochrany je lokalita květnaté bučiny s pozůstatky těžby vápence a s výskytem lýkovce jedovatého (Daphne mezereum). Při sčítání rostlin v roce 2003 bylo na chráněném území (a částečně i mimo jeho hranice) nalezeno na 120 keříků lýkovce. Lokalita je cenná i díky výskytu řady druhů velkých hub, z nichž některé (více než 15 druhů) jsou zařazeny do Červeného seznamu hub ČR.[zdroj?] Lokalita je pozoruhodná také pestrým geologickým podložím, zastoupeny jsou např. dolomitický mramor (metamorfovaný vápenec až dolomit), pararula, amfibolit a granit. Mramor byl v severozápadní části nynějšího chráněného území těžen v 19. století. Při severní hranici území se nachází odvodňovací štola ložiska Malovidy, která je významným sídlištěm netopýrů. Polymetalické ložisko Malovidy (kontaktně metasomatická geneze) bylo dobýváno v minulosti, těženy byly barevné kovy (galenit, sfalerit, tetraedrit). V širší oblasti chráněného území se v minulosti též těžilo stříbro. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Stříbrné na Wikimedia Commons
Na hadci

Na hadci je přírodní rezervace poblíž obce Bohdíkov v okrese Šumperk. Chráněné území spravuje Krajský úřad Olomouckého kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany je zachování hadcového území pokrytého smrkovým porostem s hojně vtroušenou jedlí a autochtonním modřínem a dále vzácné květeny vázané na vystupující hadcové skalky. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Šumperk
Na hornické

Přírodní rezervace Na hornické byla vyhlášena roku 2002 a nachází se u obce Záboří nad Labem. Důvodem ochrany je soubor společenstev lužního lesa, vodní a mokřadní společenstva zarůstajících tůní a mrtvých ramen a společenstva střídavě vlhkých nivních luk. Popis Rezervace zahrnuje především tvrdý luh s převažující jilmovou doubravou na dvou slepých ramenech Labe. Na jaře rozkvétá dymnivka bobovitá (Corydalis intermedia), dymnivka dutá (Corydalis cava), sasanka hajní (Anemonoides nemorosa), sasanka pryskyřníkovitá (Anemone ranunculoides), plicník tmavý (Pulmonaria obscura), česnek medvědí (Allium ursinum), orsej jarní (Ficaria verna), křivatec žlutý (Gagea lutea) a další. Je udáván i výskyt vzácnější pomněnky řídkokvěté (Myosotis sparsiflora) a ladoňky rakouské (Scilla bifolia). Ve vodě rostou stulík žlutý (Nuphar lutea) a leknín bělostný (Nymphaea candida), vzácně pak vykvétá žebratka bahenní (Hottonia palustris). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na hornické na Wikimedia Commons Popis na Botany.cz
Na Opukách

Na opukách je přírodní památka poblíž města Volyně v okrese Strakonice. Chráněné území zaujímá návrší (kóta 583 m) jihovýchodně od vesnice Zechovice, po pravé straně silnice I/4 z Volyně do Čkyně. Důvodem ochrany je krajinářsky významné území s rozptýlenou zelení a fragmenty nelesních společenstev. Roste zde např. vstavač kukačka (Orchis morio), vratička měsíční (Botrychium lunaria), kruštík tmavočervený (Epipactis atrorubens), kokrhel luštinec (Rhinanthus alectorolophus), vikev hrachorovitá (Vicia lathyroides), bradáček vejčitý (Listera ovata), vičenec ligrus (Onobrychis viciifolia), vítod chocholatý (Polygala comosa) a řada dalších. Území je bohaté na řadu druhů růží (Rosa), z nichž nejvzácnější je růže malokvětá (Rosa micrantha). Vzácný motýl modrásek černoskvrnný (Maculinea arion) nebyl na lokalitě již potvrzen, na území přírodní památky se však stále vyskytuje modrásek vikvicový (Polyommatus coridon), který patří k ustupujícím druhům v ČR. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Strakonice Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 396. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Opukách na Wikimedia Commons
Na ostrově

Přírodní památka Na ostrově byla vyhlášena v roce 1972 a nachází se u obce Tehov. Důvodem ochrany je bohatá lokalita jalovce obecného (Juniperus communis). Místo původně sloužilo jako obecní pastvina pro koze a ovce. Po roce 1950 postupně zarůstalo dřevinami, ochránci přírody z Vlašimi o svah začali pečovat a od roku 2006 obnovili pastvu smíšeným stádem ovcí a koz. V horní části jižního svahu se nacházejí společenstva suchých trávníků, ve spodní suchá vřesoviště. Na jalovcích byly nalezeny vzácné houby, např. Chloroscypha sabinae (jediné naleziště v Čechách) nebo Aleurodiscus norvegicus (nalezeno jinak jen v Norsku a Dánsku), a také vzácné druhy hmyzu vázané na jalovec. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na ostrově na Wikimedia Commons Informace na AOPK ČR
Vávrova skála (přírodní památka)

Vávrova skála (do roku 2017 Na skále) je přírodní památka severovýchodně od Pohledce u Nového Města na Moravě v okrese Žďár nad Sázavou v Kraji Vysočina. Předmětem ochrany je skalní ortorulový útvar se společenstvy smilkových trávníků a fragmenty brusnicové vegetace. Do 20. listopadu se chráněné území nazývalo Na skále. Skalní útvar se nachází v Hornosvratecké vrchovině a je součástí chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. Geologie Skalní útvar s rozměry přibližně 18 × 15,5 metrů a s výškou 10,5 metru se nachází v nadmořské výšce 738–742 metrů a vznikl působením mrazu a vody v období starších čtvrtohor. Pohledecký kopec tvoří horniny migmatit až ortorula, svahy na západě a východě pásy pararuly, na jihozápadě amfibolit, metamorfní jednotky v moldanubiku a na jihovýchodě okrajově dvojslídný svor svrateckého krystalinika (paleozoikum až proterozoikum). Odkazy Reference Související články Pohledeckoskalská vrchovina Seznam chráněných území v okrese Žďár nad Sázavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vávrova skála na Wikimedia Commons
Na soutoku

Na soutoku byla přírodní rezervace v kaňonu řeky Blanice (okres Prachatice) v místě, kde do řeky ústí Křemenný a Milešický potok, přibližně mezi osadami Krejčovice a Zvěřenice. Chráněné území zaujímá rozlohu 28,2167 ha. Rezervaci vyhlásila Správa NP a CHKO Šumava v roce 2003 poté, co povodeň v srpnu 2002 zcela změnila charakter údolí. Chráněné území bylo 1. července 2021 zrušeno a nahrazeno přírodní rezervací Kaňon Blanice. Předmětem ochrany jsou přirozené hydrogeologické procesy v nivách Blanice, Milešického a Křemenného potoka, přirozeně se vyvíjející společenstva v nivách toků, na mokřadech a jimi obklopených stanovištích, ohrožené a významné taxony vyšších rostlin (dřípatka horská, oměj pestrý, lilie zlatohlavá, kosatec sibiřský atd.), silně ohrožené a ohrožené druhy živočichů (perlorodka říční, vydra říční, ledňáček říční, rys ostrovid atd.). Volně zde probíhají přírodní procesy – tok Blanice zde volně meandruje a vymílá břehy, při velkých průtocích opouští koryto a zaplavuje břehy. Rezervací prochází naučná stezka, jejíž trasa vede mezi částečně vyvrácenými stromy, pod soušemi, místy na skalnatém terénu. Délka naučné stezky je 3,4 km. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na soutoku na Wikimedia Commons
Na Černčí

Na Černčí je přírodní rezervace jižně od města Úštěk v okrese Litoměřice. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je území představující druhově nejbohatší lokalitu vstavačovitých rostlin a dalších ohrožených a chráněných rostlinných druhů v Úštěcké pahorkatině. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Litoměřice Seznam památných stromů v okrese Litoměřice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Černčí na Wikimedia Commons
Na černé rudě

Přírodní památka Na černé rudě byla vyhlášena v roce 2001 a nachází se u obce Malešov v okrese Kutná Hora ve Středočeském kraji. Chráněné území je v péči Krajského úřadu Středočeského kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany jsou podzemní prostory opuštěného magnetitového dolu představující velmi významné zimoviště netopýrů, zejména netopýra černého (Barbastella barbastellus). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na černé rudě na Wikimedia Commons Informace na webu AOPK ČR
Nad Blatinou

Nad Blatinou je přírodní památka poblíž obce Jeřice v okrese Jičín. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany jsou dubohabrové háje v intenzívně obdělávané krajině s výskytem zvláště chráněných druhů rostlin. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jičín Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nad Blatinou na Wikimedia Commons
Nad Dolským mlýnem

Nad Dolským mlýnem byla přírodní památka ev. č. 595 východně od vesnice Kamenická Stráň, součásti obce Růžová v okrese Děčín v Ústeckém kraji. S platností od 1. prosince 2019 byla přírodní památka zrušena. Ochranu lokality nadále zajišťuje její poloha uvnitř Národního parku České Švýcarsko. Předmět ochrany Důvodem ochrany je rašeliniště s rojovníkem bahenním (Rhododendron tomentosum) na artéském prameni v pískovcích. Dostupnost Lokalita je prakticky pro veřejnost nepřístupná, nevede k ní žádná cesta. Na severní a východní straně je navíc ohraničena hlubokým skalnatým údolím řeky Kamenice, chráněném v tomto úseku jako I. zóna národního parku, kam je vstup mimo značené cesty zapovězen. Nejbližším sídlem je Kamenická Stráň, na jejímž katastru, sahajícím až k Dolskému mlýnu, se rašeliniště nachází. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Děčín Seznam památných stromů v okrese Děčín Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nad Dolským mlýnem na Wikimedia Commons
Nad kostelíčkem

Nad kostelíčkem je přírodní památka poblíž města Hranice v okrese Přerov. Chráněné území spravuje Krajský úřad Olomouckého kraje. Důvodem ochrany je ochrana květeny, zvířeny a krasových jevů. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Přerov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nad kostelíčkem na Wikimedia Commons
Nad mlýnem

Nad mlýnem je přírodní památka na území hlavního města Prahy. Důvod vyhlášení Důvodem ochrany je skalní ostroh se zbytky skalních stepí a lesostepí s chráněnými druhy rostlin – význačný krajinný prvek. Chráněné území je mimo to významné také hodnotnou faunou bezobratlých vázaných na stepní biotopy a listnatý les. Společenstva sv. Alysso-Festucion pallentis, resp. as. Sedo albi-Allietum montani sv. Festucion valesiaceae, resp. as. Erysimo crepidifolii-Festucetum valesiaceae a Festuco rupicolae-Caricetum humilis sv. Cirsio-Brachypodion pinnati, resp. as. Scabioso ochroleuceae-Brachypodietum pinnati Druhy česnek šerý horský Allium senescens subsp. montanum bělozářka liliovitá Anthericum liliago hvězdnice zlatovlásek Aster linosyris zvonek jemný Campanula gentilis ostřice nízká Carex humilis skalník celokrajný Cotoneaster integerrimus pýr prostřední Elytrigia intermedia trýzel škardolistý Erysimum crepidifolium kostřava sivá Festuca pallens kostřava walliská Festuca valesiaca kakost krvavý Geranium sanguineum jestřábník bledý Hieracium schmidtii nechrastec výběžkatý Jovibarba globifera strdivka sedmihradská Melica transsilvanica mochna písečná Potentilla arenaria mochna přímá Potentilla recta koniklec luční český Pulsatilla pratensis subsp.nigricans hrušeň polnička Pyrus pyraster sesel sivý Seseli osseum silenka ušnice Silene otites kavyl Ivanův Stipa pennata mateřídouška panonská Thymus pannonicus mateřídouška časná Thymus praecox ještěrka obecná Lacerta agilis ropucha obecná Bufo bufo krutihlav obecný Jynx torquilla veverka obecná Sciurus vulgaris Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v Praze Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nad mlýnem na Wikimedia Commons
Nebe (přírodní rezervace)

Nebe je přírodní rezervacepoblíž města Kašperské Hory v okrese Klatovy. Chráněné území se rozkládá asi jeden a půl kilometr jihovýchodně od města, po pravé straně silnice II/145 do Řetenic. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany je přírodní útvar menší rozlohy, zejména naleziště vzácných nebo ohrožených druhů rostlin a živočichů ve fragmentech ekosystémů s regionálním ekologickým, vědeckým či estetickým významem. Rostliny Bradáček vejčitý Dřípatka horská Korálice trojklanná Kosatec sibiřský Lýkovec jedovatý Prstnatec májový Prvosenka vyšší Vemeník dvoulistý Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 698. Související články Seznam chráněných území v okrese Klatovy
Nechalov

Nechalov je malá vesnice, část obce Drevníky v okrese Příbram ve Středočeském kraji. Nachází se asi 2,5 kilometru severozápadně od Drevníků. Nechalov je také název katastrálního území o rozloze 1,53 km². V katastrálním území Nechalov leží i Drhovce. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1603. Obyvatelstvo Obecní správa Při sčítání lidu v letech 1850–1929 Nechalov byl osadou obce Drhovy v okrese Příbram. V letech 1930–1979 byl samostatnou obcí, se kterým patřil nejprve do okresu Příbram, ale v roce 1950 v okrese Dobříš a od roku 1960 opět v okrese Příbram. Od 1. ledna 1980 do 31. prosince 1997 byl znovu částí obce Drhovy v okrese Příbram. Od 1. ledna 1998 je částí obce Drevníky v okrese Příbram. V letech 1930–1979 k obci patřily Drhovce a Homole. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nechalov na Wikimedia Commons Nechalov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Nechalov

Nechalov (Duits: Nechalow of Nechalow bei Drewniky) is een Tsjechische plaats in de gemeente Drevníky, regio Midden-Bohemen, en maakt deel uit van het district Příbram. Het dorp ligt op 2,5 kilometer afstand van Drevníky. Nechalov telt 46 inwoners (2021). Geografie De Drhovskýbeek stroomt in de buurt van Nechalov en mondt enerzijds uit in het nabijgelegen Drhovskýmeer, en anderzijds in het eveneens nabijgelegen Drhoveckýmeer. Van 1930 tot 1979 hoorde Homole tot de voormalige gemeente Nechalov. Geschiedenis De eerste schriftelijke vermelding van Nechalov dateert van 1603. Sinds 1960 is Nechalov ondergebracht bij het district Příbram. Verkeer en vervoer Autowegen Er leidt een regionale weg naar het dorp. Spoorlijnen Er is geen station in Nechalov. Het dichtstbijzijnde station is in Stará Huť, op zo'n negen kilometer afstand. Dat station ligt aan de spoorlijn van Praag naar Dobříš. Buslijnen Er is één bushalte in het dorp: Bezienswaardigheden Dorpskapel; Twee kruizen op stenen sokkels. Galerij Externe link Website van de gemeente
Neděliště (zámek)

Zámek Neděliště se nachází ve stejnojmenné obci v okrese Hradec Králové, kraj Královéhradecký. Historie V roce 1705 odkázala Alžběta Lukrécie Dobřenská Neděliště svému strýci Karlu Ferdinandu Dobřenskému z Dobřenic († 1734). Novému majiteli nevyhovovala nevelká renesanční tvrz, a proto postavil v jejím sousedství reprezentační barokní zámek. Pravidelná dispozice půdorysu ukazuje, že téměř s jistotou vznikl dnešní zámek jako novostavba. Bez písemných podkladů je někdy tento zámek připisován J. B. Santinimu-Aichlovi, a to s odkazem na některé slohové rysy a na blízkost Smiřic, kde je Santinimu připisováno, opět však bez archivní opory, autorství zámecké kaple Zjevení Páně. Zakladatele zámku dnes připomíná erb na štítu středního rizalitu severního průčelí. Dobřenští zůstali majiteli zámku až do roku 1862, kdy jej koupil Jaroslav hrabě ze Šternberka. Ten přistoupil k opravě zámku, který za posledního majitele, Michala z rodu Dobřenských, zpustl. Oprava byla ukončena v roce 1865, ale již v roce 1866 za prusko-rakouské války byl zámek vážně poškozen. Proto byl od roku 1867 znovu opravován. Jaroslav ze Šternberka zemřel v roce 1874 a zámek zdědila jeho dcera Růžena, provdaná Croyová. Ta prodala v roce 1908 nedělišťský velkostatek i se zámkem správě císařských panství. Od té doby bylo Neděliště spravováno ze Smiřic a v zámku byly umístěny jen byty a kanceláře úředníků. V roce 1918 přešel zámek jako majetek Habsburků do rukou státu. Budova i po roce 1918 sloužila jako byty, ale nebyla udržována. V roce 1950 musela být vyklizena. Až do konce 70. let 20. století byla prázdná ve správě MNV. Potom ji převzalo Východočeské ředitelství spojů s úmyslem ji upravit na rekreační středisko, ale zůstalo jen u úmyslu. Zámek zůstal prázdný a bez údržby až do konce 80. let. V současnosti je zámek v soukromých rukou, je zřejmá snaha zámek opravit, ale pro nedostatek peněz postupují práce jen pomalu. Architektura Zámek je jednopatrová budova obdélníkového půdorysu, krytá vysokou mansardovou střechou. Stojí v parku uprostřed obce. Hlavní průčelí je členěno tříosým středním rizalitem, který vrcholí štítem s erbem Dobřenských. Obdobný rizalit je i na zahradním průčelí. Po celou existenci zámku nedošlo k větším stavebním zásahům a stavba si tak uchovala svoji vrcholně barokní podobu. Zámek je chráněn jako nemovitá kulturní památka od 3. května 1958, v Ústředním seznamu kulturních památek je zapsán pod číslem 25986/6 – 655. Literatura Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku, díl 6 Východní Čechy, nakl. Svoboda 1989, Praha Vlček, P.: Ilustrovaná encyklopedie českých zámků, Praha, nakl. LIBRI 1999 Sedláček, A.: Hrady, zámky a tvrze království českého,díl 2, str. 243 ad.; vyd. Argo sro. v Praze, 1996 Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Neděliště na Wikimedia Commons
Wiadukt Negrelliego

Wiadukt Negrelliego (cz. Negrelliho viadukt, zwany także Wiaduktem Karlińskim) – wiadukt i most kolejowy w Pradze, w Czechach. Łączy Dworzec Masaryka przez wyspę Štvanice ma Wełtawie z dzielnicą Bubny. Jest to pierwszy praski most kolejowy i drugi ze wszystkich mostów w tym mieście. Jest najdłuższym mostem kolejowym w kraju i trzecim co do długości licząc wszystkie mosty. Początek wiaduktu znajduje się na terenie Nowego Miasta w Pradze 8. Nad dworcem autobusowym Florenc stanowi granicę pomiędzy Nowym Miastem i Karlinem, a następnie przechodzi przez terytorium Karlin przez wyspę Štvanice do Bubny, części dzielnicy Holešovice. Linki zewnętrzne Informacje o wiadukcie Negrelliho viadukt na Praze virtuální
Виадук Негрелли

Виадук Негрелли (чеш. Negrelliho viadukt), или Карлинский виадук — железнодорожный каменный арочный мост через реку Влтаву в Праге. Соединяет вокзал Масарика с исторической частью города Бубна. Это исторически первый пражский железнодорожный мост и второй старейший сохранившийся пражский мост через Влтаву, тринадцатый по счёту ниже по течению Влтавы. Имея длину 1120 м, это самый длинный железнодорожный мост и четвёртый по длине мост в Чехии. До 1910 года виадук Негрелли являлся самым длинным в Европе. Начало моста находится в части Нового города на территории района Прага 8. После автобусной станции Флоренц он образует границу между Новым Местом и Карлином. История Виадук Негрелли был построен в рамках проекта дрезденской ветки Северной государственной железной дороги Оломоуц — Прага — Дрезден, решение о строительстве которой было принято Дирекцией государственной железной дороги в 1842 году. Строительство моста началось весной 1846 года, было завершено в 1849 году, в эксплуатацию виадук ввели 1 июня 1850 года. После завершения строительство мост имел 87 каменных арок, из которых: 8 гранитных сегментных арок над рукавами реки (25,29 м), 1 сегментная арка из песчаника (11.30 м) из песчаника и 2 пешеходных перехода (над современной Соколовской улицей), 76 полукруглых арок из песчаника с диапазоном от 6,39 до 10,75. м. Длина моста составляет 1110 метров; до 1910 года он был самым длинным в Европе. Ширина настила моста между каменными перилами составляет 7,6 м. Виадук Негрелли занесён в список недвижимых памятников культуры. Строительством моста руководил Алоис Негрелли. Примечания Литература Jan Fischer, Ondřej Fischer. Železniční most Negrelliho // Pražské mosty (чеш.). — Praha: Academia, 1985. — S. 29-34. — 220 S.
Nažidla bus accident

On 8 March 2003, a Neoplan Skyliner double-decker tour bus carrying 53 people veered off the I/3 road (part of European route E55) near the hamlet of Nažidla in Bujanov, Czech Republic, and overturned, rolling seven meters down a slope and killing 19. A twentieth victim died of his injuries two and a half years later. 26 more people were severely injured. The passengers were members and family of the TJ Slovan Karlovy Vary swimming club returning from a skiing trip in the Alps; half of the victims were under 20 years old. In 2018, it was considered the worst transport accident in the Czech Republic since the breakup of Czechoslovakia in 1993. Consequences The bus' driver, Pavel Krbec, who survived the crash, was sentenced to eight years in prison for endangerment, but was released after five. Krbec was a taxi driver who had a bus license, but had not gone through the required training to drive professionally and had faked his credentials. References