NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Petra a Pavla (Semily)

Děkanský kostel svatého Petra a Pavla v Semilech je novorománská stavba postavená v letech 1908–1911. Od roku 1994 je kostel evidován pod č. 12947/6-5746 v seznamu kulturních památek České republiky. Historie Původní dřevěný roubený kostel se zvonicí byl poprvé zmiňován roku 1352. V období reformace byl tento kostel zabaven utrakvisty a farní bohoslužby pro katolickou menšinu se konaly v kostele sv. Jana Křtitele. V období protireformace se opět stal římskokatolickým kostelem. V letech 1691–1702 byl dřevěný kostel nahrazen barokním kamenným kostelem. Tento kostel z roku 1702 přestavěl stavitel Karel Andrejsek podle návrhu architekta Bohumila Štěrby na trojlodní baziliku v novorománském stylu. Střední loď je zakryta plochým stropem, boční lodi jsou zaklenuty. Věž je vysoká 39,5 m. Stavba probíhala v letech 1908–1911 a kostel byl vysvěcen 25. června 1911. Z barokního chrámy byly zachovány nadživotní kamenné sochy obou patronů (sv. Petra a sv. Pavla) pocházející z období kolem roku 1700. Při bourání starého kostela byly v roce 1907 sochy z podnětu hlavního konzervátora Ústřední komise pro historické a umělecké památky Emanuela Pippicha uloženy do bednění a v červnu 1911 znovu osazeny do nik při hlavním vstupu do nového kostela. Při technologickém rozboru vzorků kamene z těchto soch bylo v laboratoři Státního ústavu památkové péče v Praze v roce 2002 zjištěno, že některé části těchto soch byly odlity z umělého kamene, k čemuž došlo zřejmě v poslední třetině 19. století. Na počátku 21. století kostel prošel důkladnou rekonstrukcí. Vybavení kostela Zařízení pochází z období výstavby kostela a je pseudoslohové. Pět dubových oltářů, kazatelnu, křížovou cestu, Boží hrob a betlém vytvořila řezbářská firma Petr Bušek a synové v Sychrově. Další práce pak podle Buškových návrhů provedli místní řemeslníci. Hodnotné vitráže s obrazy svatých a jmény jejich dárců vytvořila brněnská dílna Benedikta Škardy, pískovcovou křtitelnici věnovala hořická odborná škola. Nad všemi třemi vchody stojí jemně pracované tympanony od sochaře Jindřicha Čapka. Varhany jsou s dvěma manuály, pedály a 18 rejstříky, a jsou dílem lomnické varhanářské firmy Josefa Kobrle. Zvony Na věži, odkud je z ochozu kruhový výhled na celém město, jsou zvony z let 1537, 1590 a 1990. Na počátku 21. století se v poledne rozeznívají dva zvony: zvon z roku 1537 a nejnovější z roku 1990 ze zvonařské dílny Petra Rudolfa Manouška, který věnoval tehdejší děkan Kostka. Třetí zvon z roku 1590, přenesený z kostela na Koštofrnku, se rozezvučuje jen o význačných slavnostech. Okolí kostela Poblíž kostela stojí jednopatrová fara z konce 18. století. Průčelí fary je členěno dekorativními rámy v omítce. Odkazy Reference Literatura Noc kostelů 23.05.14. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 2014. 82 s. S. 60. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Petra a Pavla, Semily (katalog biskupství litoměřického) Semily, děkanský kostel sv. Petra a Pavla Kostel sv. Petra a Pavla na webu římskokatolické farnosti Semily
Kostel svatého Petra a Pavla (Zaloňov)

Kostel svatého Petra a Pavla v Zaloňově byl vystavěn v letech 1898-1900 na místě dřívějšího zbořeného kostela. Zpráva o nejstarším kostele na tomto místě pochází z roku 1363. Kostel byl však za husitských válek zničen a obnoven až roku 1725 jezuity, kteří jej přifařili k Dubenci, dokud roku 1785 nebyla postavena vlastní zaloňovická fara. Roku 1893 však byl kostel zbořen a na jeho místě v letech 1898-1900 vystavěn dnešní chrám v novogotickém slohu podle plánů architekta Čermáka z Jaroměře. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
St. Peter und Paul (Zaloňov)

St. Peter und Paul ist eine römisch-katholische Pfarrkirche in Zaloňov (deutsch Salnai) im Okres Náchod in Tschechien. Sie gehört zum Bistum Königgrätz. Geschichte Eine Kirche bestand schon im 14. Jahrhundert, Geistliche sind von 1372 bis 1404 urkundlich belegt. Die Kirche soll während der Hussitenkriege zerstört worden sein. Salnai gehörte zur Herrschaft Žireč (Schurz) und ging mit dieser 1635 an die neuen Besitzer über. Während des Dreißigjährigen Krieges äscherten die Schweden 1645 Dorf und Hof ein. Das Dach der Kirche wurde abgerissen, die Kirche aufs äußerste ruiniert, später wieder notdürftig hergerichtet. 1672 bauten Jesuiten die Kirche wieder auf und erneuerten sie 1725. Sie gehörte seit 1625 zur Pfarrei St. Joseph in Dubenetz und erhielt 1784 einen Lokalkaplan. 1857 wurde sie zur Pfarrkirche erhoben. Die alte Kirche stand auf dem Friedhof; 1893 wurde sie wegen Baufälligkeit geschlossen und später abgetragen. Von 1898 bis 1900 wurde der heute erhaltene Bau am Ort der vorherigen Kirche in neugotischem Stil erbaut und am 19. November 1900 geweiht. Vormals gehörte die Kirche zum Vikariat Gradlitz. Quellen Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverl. Renner, Kempten, S. 61. Weblinks
Kostel svatého Petra a Pavla (Újezd u Brna)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám ve městě Újezd u Brna v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První zmínka o románském kostele v Újezdě pochází z roku 1318. Postupem času však přestal kapacitně vyhovovat, proto byl v letech 1845–1847 nahrazen novým klasicistním chrámem. Dále však byl dokončován interiér, kostel byl vysvěcen v roce 1852 brněnským biskupem Antonínem Arnoštem Schaffgotschem. Je farním kostelem újezdské farnosti. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Chrám sv. Petra a Pavla [online]. Petrapavel.cz [cit. 2013-02-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-09-26.
Kostel svatého Petra a Pavla (Želechovice nad Dřevnicí)

Kostel svatého Petra a Pavla je jednolodní pozdně barokní farní kostel v Želechovicích nad Dřevnicí. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Stojí na místě středověkého kostela, o čemž svědčí některé dochované stavební prvky. V 16. století byla fara obsazena nekatolíky a kolem roku 1620 zanikla. V následujících letech patřila farnost střídavě k Vizovicím a ke Zlínu. V roce 1737 byl kostel renovován. Od roku 1756 zde působila expozitura a v roce 1785 byla ustavena lokálie, která byla teprve v roce 1843 povýšena na faru. Odkazy Reference Literatura NEKUDA, Vladimír. Zlínsko. Brno: Muzejní a vlastivědná společnost v Brně, 1995. ISBN 80-85048-57-4. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Prokopa (Bezděkov nad Metují)

Kostel svatého Prokopa je římskokatolický kostel v Bezděkově nad Metují. Je chráněn jako kulturní památka a od 1. července 2022 také jako národní kulturní památka. Jako dominanta obce se stal v roce 1999 hlavní částí obecního znaku. Je jedním z broumovské skupiny barokních kostelů. Historie Stavbu inicioval broumovský opat Otmar Zinke. V kostele sloužil občas mše opat Fridrich Grundtmann, ale teprve po zrušení některých kostelů za Josefa II. zde byla zřízena lokálie fary v Polici nad Metují. Architektura Půdorys kostela je osmiboký s presbytářem situovaným na šířku. V průčelí kostela jsou dvě věže, ale na rozdíl od kostela v Šonově nejsou situované šikmo. Nad lodí je zrcadlová klenba. Freska nad lodí a presbytářem je rokoková. Interiér Na hlavním oltáři je obraz Setkání knížete Oldřicha se svatým Prokopem z roku 1743 od pražského malíře Jana Karla Kováře. V nástavci je obraz svatého Vintíře. Na kazatelně z roku 1752 je znak opata Fridricha Grundtmanna. Současnost Kostel je otevřen pro veřejnost, v neděli a ve čtvrtek se konají pravidelné bohoslužby, konají se koncerty vážné hudby. Působí zde i místní chrámový sbor. Galerie Odkazy Reference Literatura CECHNER, Antonín. Soupis památek historických a uměleckých v politickém okresu Broumovském. Svazek XLV.. Praha: Archaelogická komise při České akademii věd a umění, 1930. 352 s. Dostupné online. Kapitola Bezděkov, s. 8-12. PROKOP, Bohumír; KOTALÍK, Jiří T.; SŮVA, Pavel. Broumovská skupina kostelů : průvodce školou českého baroka v kraji pískovcových skal. Vernéřovice: Modrý anděl, 2007. 37 s. ISBN 978-80-254-6311-6. S. 26–27. (česky, německy, anglicky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Prokopa v Bezděkově nad Metují na Wikimedia Commons Kostel | Bezděkov nad Metují
Kościół św. Prokopa w Bezděkovie

Kościół św. Prokopa w Bezděkovie – zabytkowy kościół we wsi Bezděkov nad Metují, położonej w Czechach, w kraju hradeckim, w Sudetach Środkowych; należy do broumovskiej grupy kościołów. Historia Pomimo że wieś Bezděkov nad Metují nie należy do obszaru Broumovska, to tutejsza świątynia jest częścią broumovskiej grupy kościołów, ponieważ znajduje się w obszarze działalności klasztoru w Policach nad Metují. Budowlę wzniesiono w stylu barokowym według projektu Kiliana Ignaza Dientzenhofera w latach 1724–1727 na miejscu starszej świątyni, na planie wydłużonego ośmiokąta za czasów panowania opata broumovskiego Othmara Zinke (1664–1738). Zabytkowe jest również ogrodzenie wokół i cmentarza. Obok kościoła plebania. Zobacz też Plebania w Bezděkovie Przypisy
Kostel svatého Prokopa (Hrnčíře)

Kostel svatého Prokopa v Hrnčířích je římskokatolický filiální kostel, spadající do kunratické farnosti u kostela sv. Jakuba. Raně gotický barokně přestavěný kostel se nachází v městské části Praha-Šeberov, v centru místní části Hrnčíře. Jde o jednu z nejstarších dochovaných staveb na území Prahy. Historie Tato malá jednolodní stavba s hranolovitou věží pochází z konce 13. století (podle jiných údajů až ze začátku 14. století) a je zasvěcená českému světci svatému Prokopovi. V roce 1352 zde byla zřízena plebánie. Kostel má prosté architektonické řešení bez výrazných detailů. Kolem roku 1700 byl kostel zbarokován. Z této doby pochází i vnitřní vybavení kostela – vyřezávaný barokní oltář a lavice. Na konci 90. let 20. století byl zrestaurován. Okolo kostela je hřbitov, kde byli pohřbíváni obyvatelé ze Šeberova, Hrnčíř a Kateřinek. Roku 1896 byl tento hřbitov zrušen a založen nový hřbitov v místech křižovatky ulic K Labeškám a K Hrnčířům. Bohoslužby Každou neděli se v kostele koná od 11.00 mše svatá. V letech 2022–2025 zde pravidelně sloužil prof. Ctirad Václav Pospíšil. Odkazy Reference Literatura POCHE, Emanuel: Prahou krok za krokem. Praha: Panorama, 1985. KOVAŘÍK, Petr. Klíč k pražským hřbitovům. Praha: NLN, Nakladatelství Lidové noviny, 2001. S. 118. PODLAHA, Antonín; ŠITTLER, Eduard. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek XXVIII. Politický okres Vinohradský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1908. Kapitola Hrnčíře, 24–26. Dostupné online. Související články Kostel svatého Prokopa (další kostely stejného jména) Hrnčíře Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Prokopa v Hrnčířích na Wikimedia Commons Památky na webu Prahy 11
Kostel svatého Prokopa (Nýřany)

Kostel svatého Prokopa v Nýřanech je farní kostel vystavěný v letech 1903–1904 podle návrhu pražského architekta Rudolfa Vomáčky a 7. listopadu 1904 vysvěcen pražským arcibiskupem Lvem Skrbenským. Zařízení kostela je jednoduché, v novogotickém stylu. Hlavní oltář se sochou patrona kostela je z pískovce, vedlejší oltáře jsou dřevěné, zasvěcené Panně Marii Lurdské a sv. Josefovi. Jednomanuálové varhany postavil na začátku 20. století varhanář Eger. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část VII. Vikariát Plzeňský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 10. Nýřany, expositura, s. 305 – 306. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Prokopa na Wikimedia Commons
Kostel svatého Prokopa (Mutějovice)

Římskokatolický kostel svatého Prokopa v Mutějovicích leží na západním konci vesnice naproti hřbitovu. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Jedná se o orientovanou omítnutou stavbu. Kněžiště je obdélníkové, umístěné ve východní části kostela. Na západní straně je patrová věžička. Zdi jsou dělené lizénami. Pod římsou mají obloučkový vlys. Střecha je kryta taškami a věžička plechem. Interiér Vchod leží na západní straně, vroubený je polosloupy a ukončen je tympanonem. V kostelíku jsou dva páry oken, nahoře půlkruhových. Klenba je křížová, v presbytáři a nad kruchtou je valená. Hlavní oltář je dřevěný s obrazem svatého Prokopa od j. Kroupy. Historie kostela Kostel byl postaven nákladem osadníků v období let 1740 až 1744. Byl postaven na památku zániku moru. V 50. letech 19. století byl opravován, nyní je v havarijním stavu, obehnaný plotem a svázaný lany. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Prokopa na Wikimedia Commons Literatura Mutějovice – Kostelík sv. Prokopa, Soupis památek, 39. Politický okres rakovnický, II. díl (1913), str. 70-71, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=7194 Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. (2012)
Kostel svatého Prokopa (Volevčice)

Kostel svatého Prokopa je římskokatolický kostel zasvěcený svatému Prokopovi ve Volevčicích v okrese Most. Jeho současná novorománská podoba vychází z přestavby v 19. století. Historie První písemná zmínka o faře a kostele svatého Havla ve Volevčicích pochází z poloviny 14. století. Farnost zanikla v 17. století, obec byla přifařena k sousednímu Bečovu a zdejší kostel zůstal jen filiální. Z původního pravděpodobně gotického kostela se dochovala pouze hranolová věž. V roce 1840 k ní byl přistavěn nový jednolodní kostel v novorománském stylu zasvěcený svatému Prokopovi a byla upravena i fasáda věže. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Prokopa na Wikimedia Commons Kostel svatého Havla ve Volevčicích Kostel na stránkách mosteckého děkanství
Kostel svatého Remigia (Čakovice)

Kostel sv. Remigia je novorománský kostel v Praze-Čakovicích stojící na Náměstí 25. března. Historie Na místě současného kostela stál od roku 1352 románský kostel, poté asi od roku 1735 kostel barokní. O jeho přestavbě rozhodl v 70. letech 19. století majitel čakovického zámku Filip Schoeller, syn barona Alexandra Schoellera, jenž v Čakovicích založil cukrovar. V kostele je uložena relikvie svatého Remigia, kterou získal z Francie Karel IV. Z kláštera Na Slovanech ji poté získali nejspíše po roce 1409 benediktini, kteří ji přenesli do čakovického kostela. Jedná se o jediný kostel v Česku zasvěcený sv. Remigiovi. Popis Současná stavba je jednolodní kostel s půdorysem ve tvaru latinského kříže, jenž byl dokončen roku 1875. Na oltářních obrazech jsou vyobrazeni uprostřed svatý Remigius, po stranách svatí Filip a Alžběta (podle Filipa Schoellera a jeho manželky Alžběty). V letech 1904 až 1905 byla ke kostelu přistavěna dle plánů Kamila Hilberta křestní kaple. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská.. Svazek Díl I. Vikariát Českobrodský, Černokostelecký, Mnichovický a Prosecký. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1907. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola Čakovice Velké (Čachovice), fara, s. 233 – 237. PODLAHA, Antonín. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek XV. Politický okres Karlínský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1901. 351 s. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Čakovice Velké, s. 161 – 162. Náš region. Únor 2010, čís. S4, s. 1–4. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-08-03. Archivováno 3. 8. 2021 na Wayback Machine. Související články Bazilika svatého Remigia (Remeš) Římskokatolická farnost Praha-Čakovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Remigia na Wikimedia Commons
Chrám svatého Rostislava

Chrám svatého Rostislava je pravoslavný chrám ve Znojmě. Historie Chrám byl postaven po rozvoji města za hranicemi hradeb na dnešním náměstí Otmara Chlupa, postaven byl mezi lety 1910 a 1911. Jeho autorem byl vídeňský architekt Ludwig Faigl, původně byl určen pro německé evangelíky – luterány. Po vysídlení Němců ze Znojma byl chrám darován Církvi československé a posléze byl darován v roce 1995 pravoslavné církvi. Tato církev nechala chrám rekonstruovat a nechala jej zasvětit svatému Rostislavovi. Roku 2013 došlo ke snížení původně třístupňového mramorového oltáře o celý horní stupeň. Odkazy Související články Rostislav Seznam kostelů a kaplí ve Znojmě Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu chrám svatého Rostislava na Wikimedia Commons 10. Kostel sv. Rostislava, PhDr. Jiří Kacetl Archivováno 4. 6. 2020 na Wayback Machine.
St. Rostislav (Znojmo)

Die Kirche St. Rostislav (tschechisch: Chrám svatého Rostislava) ist eine ehemalige protestantische Kirche in Znojmo (deutsch: Znaim) in Tschechien. Sie dient heute der Tschechisch-Slowakisch-Orthodoxen Kirche als Gotteshaus. Geschichte Um 1550 hatte sich in Znaim das Luthertum durchgesetzt, und 1556 hatte die St.-Nikolaus-Kirche einen evangelischen Pastor. Die 1570 einsetzende Gegenreformation bedeutete zunächst das Ende des Protestantismus. Erst 1855 entstand wieder eine evangelische Kirchengemeinde, die seit 1861 als Filialgemeinde von Brünn und seit 1877 als selbständige Gemeinde zur Evangelischen Superintendentur A. B. Mähren und Schlesien gehörte. Die Kirche wurde 1910/11 nach Plänen des Wiener Architekten Ludwig Faigl in klassischen Formen des Späthistorismus erbaut und 1912 eingeweiht. Von 1938 bis 1945 wurde die Kirche von der Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien genutzt. Nach dem Zweiten Weltkrieg kam die Kirche zunächst wieder an die Evangelische Kirche der Böhmischen Brüder und 1995 als dem St. Rostislav geweihte Kirche an die Tschechisch-Slowakisch-Orthodoxe Kirche. Literatur Die Gemeinden der Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien (DEKiBMS). Verzeichnis der Pfarrgemeinden, Zweiggemeinden und Predigtstellen der Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien, hrsg. von der Johannes-Mathesius-Gesellschaft – Evangelische Sudetendeutsche e. V., 2011. Weblinks
Cerkiew św. Rościsława w Znojmie

Cerkiew pod wezwaniem św. Rościsława – prawosławna cerkiew parafialna w Znojmie, w dekanacie igławskim eparchii ołomuniecko-brneńskiej Kościoła Prawosławnego Czech i Słowacji. Obiekt zabytkowy. Położenie Cerkiew znajduje się przy Placu Kapitana Otmara Chlupa. Historia Dawny kościół luterański. Wzniesiony w latach 1910–1911 na ówczesnych przedmieściach Znojma (Nové Sady), według projektu wiedeńskiego architekta Ludwiga Faigla. Po zakończeniu II wojny światowej i wysiedleniu Niemców ze Znojma świątynia nie była użytkowana. W latach 90. XX w. przekazana prawosławnym, odrestaurowana i konsekrowana pod wezwaniem św. Rościsława. Architektura Budowla murowana, w stylu neorenesansowym z elementami secesyjnymi, jednowieżowa. Przypisy
Kostel svatého Rocha (Žebrák)

Kostel svatého Rocha v Žebráce je hřbitovní kostel vystavěn v 18. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel se nachází na městském hřbitově, byl také využíván pro konání katolických pohřbů. V původním vybavení kostela byl i významný obraz Vidění proroka Ezechiela z roku 1610 od německého manýristického malíře Matouše Gundelacha, který je dnes přemístěn do hlavního žebráckého kostela sv. Vavřince na náměstí. Hřbitov Z funerálního umění je nutné zmínit mramorovou sochu anděla na náhrobku rodiny Feyreislů, která je dílem sochaře Václava Levého. Dále se na hřbitově nachází řada cenných litinových náhrobků, které jsou vyrobeny v někdejších slavných slévárnách v Komárově. Pochovaní Vojtěch Nejedlý, kněz a básník Jan Nejedlý, básník, překladatel, redaktor Ludvík Vorel, historik města, poslanec Říšské rady Otakar Hněvkovský, ortoped, chirurg, vysokoškolský profesor Josef Volman, podnikatel Oldřich Nejedlý, fotbalista, vicemistr světa 1934 Fotografie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Rocha na Wikimedia Commons
Kostel svatého Stanislava (Bruzovice)

Kostel svatého Stanislava je římskokatolický farní kostel v Bruzovicích. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel na místě dnešního je poprvé zmiňován v roce 1636, ale současný kostel byl vystavěn až roku 1677 za Františka Eusebia z Oppersdorfu. V jižní fasádě lodi je atypicky umístěný znak Františka Eusebia a jeho ženy Anny Zuzany, roz. Beesové, z roku 1676. Nynější podoba kostela je výsledkem úprav ze 40. let 19. století. Roku 1916 byly zrekvírovány kostelní zvony. Architektura Kostel svatého Stanislava je jednolodní barokní obdélná stavba zakončená presbytářem, na jehož obou koncích jsou sakristie. Půdorys stavby tak tvoří katolický kříž. V průčelí se tyčí věž s cibulovitou bání. Nad presbytářem je drobný sanktusník. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Stanislava na Wikimedia Commons Hrady.cz Kostel sv. Stanislava
Kostel svatého Vavřince (Brno-Řečkovice)

Římskokatolický kostel svatého Vavřince se nachází v brněnské městské části Brno-Řečkovice a Mokrá Hora, v katastrálním území Řečkovice. Kostel stojí na Palackého náměstí, je farním kostelem řečkovické farnosti. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Počátky kostela sahají pravděpodobně do 14. století, ze kdy o něm pochází první dochovaná zmínka. Během husitských válek v roce 1422 byl kostel vydrancován a ochuzen o nejlepší umělecké předměty. V roce 1623 připadla řečkovická farnost pod patronát řádu jezuitů. Veškeré snahy o rozvoj však přerušil v letech 1642 – 1645 vpád Švédů. Roku 1647 tak musel být chrám znovu opraven. V roce 1717 jej přestavěl známý brněnský barokní stavitel Mořic Grimm. Jedna z největších oprav kostela se konala po druhé světové válce, během které byl kostel zničen takřka úplně. Betlém V době vánoční je na bočním oltáři kostela vystaven betlém. Pochází z roku 1925, autor je neznámý. Je složen ze sádrových obarvených postav, krajinu tvoří nabarvené kulisy doplněné přírodními materiály. Druhý betlém vznikl na začátku 21. století, z dřeva ho vyřezali farníci pod vedením řezbáře a sochaře Patrika Vlčka. Betlém je přístupný kromě vánočních bohoslužeb vždy 25. a 26. prosince od 15 do 17 hodin. Reference Literatura BÍLEK, Jiří. Brněnské kostely. Šlapanice: Vlastním nákladem, 2000. S. 121-124. Související články Seznam církevních staveb v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Historie kostela na stránkách místní farnosti Archivováno 4. 5. 2008 na Wayback Machine.
Kostel svatého Vavřince (Církvice)

Kostel Svatého Vavřince v Církvici je původně gotická, barokně výrazně přestavěná stavba. Orientovaná kostelní stavba leží uprostřed bývalého hřbitova zhruba ve středu obce. Kostel byl roku 1344 zmíněn jako zděný. Roku 1684 byl barokně přestavěn. Nachází se uprostřed obce na vyvýšeném místě a je obklopen bývalým hřbitovem. Obdélný orientovaný jednolodní kostel je doplněn dvojicí bočních shodně vysokých pravoúhlých kaplí, takže má půdorys tvaru rovnoramenného kříže. Nad pravoúhlým presbytářem je umístěna věž. Před kostelem je umístěna samostatně stojící zvonice. Mobiliář je většinou barokní. Významný je gotický deskový obraz Piety od Mistra třeboňského oltáře tzv. Církvická deska, Zajímavé jsou i obrazy od Ignáce Raaba. Spolu s kostelem je památkově chráněna i sousední fara. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons