NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Vojtěcha (Broumov)

Kostel svatého Vojtěcha je benediktinský klášterní kostel v Broumově. Historie První zmínka o kostele je z roku 1357, kdy pravděpodobně byla dokončena stavba gotického dvoulodí s polygonálním závěrem kněžiště, velkou hodinovou věží a menší zvonicí při severní straně kněžiště. Původní gotický klášterní kostel byl již zasvěcen svatému Vojtěchovi. Uctívána zde však byla i gotická Madona z poloviny 14. století. Její proslulost umocňovala legenda o tom, že ji klášteru věnoval arcibiskup Arnošt z Pardubic. Za opata Tomáše Sartoria byla zahájena přestavba kostela do barokní podoby podle projektu Martina Allia z Löwenthalu. Přestavba byla za opata Otmara Zinkeho dokončena Kryštofem a Kiliánem Ignácem Dientzenhoferovými, kteří také přestavěli další části kláštera. Interiér Fresky jsou dílem Jana J. S. ze Steinfelsu a zachycují život sv. Vojtěcha na klenbě a scény z historie opatství a života Krista na stěnách presbytáře. Štukatérská výzdoba je od Tommasa a Antonia Soldatiových. Kostel měl ihned po výstavbě 12 oltářů. Sochařskou složku hlavního oltáře od Jana Brokoffa nahradila v roce 1722 dílna Matěje V. Jäckela sochami sv. Václava a sv. Jana Nepomuckého. Jäckel je též autorem soch ve výklencích bočních oltářů. Hlavní oltářní obraz je dílem Antonína Lhoty z roku 1870. Obrazy na bočních oltářích v kaplích sv. Benedikta, sv. Markéty, Svatých apoštolů, Zemských patronů, Svaté rodiny a Bolestné Panny Marie jsou od Václava V. Reinera z let 1721–1722. Sochy světic v prvních dvou kaplích a relikviáře římských světců na menzách prostředních vyřezal Karel J. Hiernle. Hodnotná je kazatelna z let 1671–1672, společné dílo řezbáře Jeronýma Kohla, truhláře Matěje Vockingera a malíře Jana B. Hesse, který vytvořil návrh a provedl zlacení a štafírování. V sakristii je freska od Felixe A. Schefflera Oběť Melchizedeka a štukatérská výzdoba od Bernarda Spinettiho. Bohoslužby Bohoslužby se konají v úterý od 17.00 (květen-říjen). Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vojtěcha na Wikimedia Commons Benediktinský klášter a kostel sv. Vojtěcha, Broumov Klášterní kostel sv. Vojtěcha, Broumov[nedostupný zdroj] Město Broumov Virtuální prohlídka
Kościół św. Wojciecha w Broumovie

Kościół św. Wojciecha w Broumovie – zabytkowy kościół pierwotnie wybudowany XIV w. w Broumovie, jest częścią klasztoru i jednym z kościołów ziemi broumovskiej. Historia Początkowo gotycki. Po zniszczeniach spowodowanych pożarem przebudowany i odrestaurowany według projektów architektów Martina Aliusa a następnie Krzysztofa Dientzenhofera w latach 1684–94 i 1728-1738. Kościół jest elementem zespołu klasztornego zawierającego refektarz z kopią Całunu Turyńskiego z 1651 oraz ogromną bibliotekę z 1792, a także współczesne Muzeum Ziemi Broumovskiej powstałe w 1948 W kościele znajduje się nagrobek Matouša Sobka z Bílenberka. Galeria Przypisy
Kostel svatého Vojtěcha (Dejvice)

Kostel svatého Vojtěcha v Dejvicích je římskokatolický filiální seminární kostel-bazilika postavená v letech 1925 až 1927. Je součástí budovy Arcibiskupského kněžského semináře v Praze 6-Dejvicích. Kostel leží na území farnosti u kostela sv. Matěje. Historie Autor projektu – architekt František Havlena koncipoval prostornou trojlodní baziliku českého národního patrona svatého Vojtěcha jako integrální součást obdélného komplexu budov, mezi dvěma institucemiː tehdy nově budovaným Arcibiskupským kněžským seminářem a teologickou fakultou Univerzity karlovy v Praze–Dejvicích. Budova kostela byla proto vestavěna mezi dvěma dvory, vstupním průčelím obrácena na severozápad směrem ke svahu se zahradami a vinicemi, aby byla přístupná laikům. Oba dvory byly uzavřené pro studenty a projektovány pro ně jako dvory a meditační zahrady. Dominantou stavby je mohutná kupole nad křížením, obrácená k městu, ohlas washingtonského Kapitolu. Kostel byl vysvěcen 6. 11. 1927. Během let komunistické totality kostel nemohl sloužit svému účelu. Několikrát došlo ke stavebním úpravám, jako byla vestavba balkónu, snížení podhledu, zazdění bazilikálních oken, či odstranění varhan. V 80. letech 20. století dokonce došlo k novým moderním úpravám interiéru. Na počátku 70. let 20. století zde bylo nahrávací studio Supraphonu. Víme, že někdy v 70. či 80. letech zde proběhlo zasedání nejvyšších představitelů organizace RVHP. Ve zbývající části objektu v té době sídlila redakce časopisu Otázky míru a socialismu. V roce 1990 byl objekt navrácen církvi a při kostele byla v říjnu 1991 zřízena samostatná duchovní správa. Duchovní správci a rektoři kostela in spiritualibus Mons. doc. Ing. Mgr. Aleš Opatrný (od 16. října 1991 do 30. června 2004) Mgr. Vladimír Málek (od 1. července 2004 do 30. června 2011) Mgr. Ing. Michal Němeček (od 1. července 2011 do 8. 12. 2017) Mgr. Jan Kotas S.L.L. (od 8. 12. 2017 do 1. 8. 2023) Mgr. Mag. Christian M. Pšenička Dipl.um. O.Praem. (od 1. 8. 2023 dosud) Jáhenská služba a rektor kostela in materialibus Ing. Mgr. Martin Opatrný (do 1. 1. 2022) Související články Kaple Nejsvětějšího Srdce Páně (Dejvice) Kostel svatého Matěje (Praha) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vojtěcha v Dejvicích na Wikimedia Commons 80 let kostela sv. Vojtěcha v Praze-Dejvicích[nedostupný zdroj] Svatovojtěšské společenství Arcibiskupský seminář Univerzity Karlovy v Praze
Kościół Świętego Wojciecha w Opawie

Kościół Świętego Wojciecha (cz. Kostel svatého Vojtěcha) – świątynia rzymskokatolicka w Opawie, w najstarszej części miasta, zbudowana w stylu barokowym. Należy do parafii Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny w diecezji ostrawsko-opawskiej. Historia Kościół został zbudowany w latach 1675–1678 przez zakon jezuitów na miejscu wcześniejszego, noszącego wezwanie św. Jerzego. Budynek, tak jak inne kościoły jezuickie jest wzorowany był na rzymskim kościele Il Gesù. Autorem fresków znajdujących się we wnętrzu jest František Řehoř Ignác Eckstein. Podczas II wojny światowej kościół spłonął. W 1958 świątynię wpisano do rejestru zabytków. Kościół należy do Parafii Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny z siedzibą w konkatedrze. Przed kościołem w 1675 roku ustawiono kolumnę maryjną fundacji hrabiego Jiřego Štěpána z Vrbna, wzorowaną na kolumnie z wiedeńskiego placu Am Hof. Przypisy
Kostel svatého Václava (Brno-Obřany)

Kostel svatého Václava se nachází v Kmochově ulici v brněnské čtvrti Obřany. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Brno-Obřany. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní stavba je snad románská, dnešní stavba má středověké jádro pravděpodobně z počátku 14. století. První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1368. Během let 1643–1645 byl kostel poničen a prošel citlivou barokní rekonstrukcí, během které byla zvýšena klenba lodi a přistavěna kaple svaté Barbory. V roce 1713 byl kostel přestavěn a po požáru roku 1780 znovu obnoven. V letech 1819–1839 působil v Obřanech farář, buditel a spisovatel Tomáš Fryčaj, který je na zdejším hřbitově také pohřbený (naproti vchodu do kostela). Interiér Hlavní oltář s obrazem sv. Václava od Franze Wernera pochází z roku 1805, sochy sv. Petra a sv. Pavla jsou dílem Ondřeje Schweigla. V interiéru kostela se dále nacházejí raně barokní sochy sv. Václava a Madony, boční oltář sv. Jana Nepomuckého s plastikami sv. Lukáše a sv. Marka pochází z počátku 19. století. Interiér kostela doplňuje kazatelna a křtitelnice z počátku 19. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Broumov)

Kostel svatého Václava v Broumově je jedním z barokních kostelů broumovské skupiny. Stavba chráněná jako národní kulturní památka je dílem Kiliána Ignáce Dientzenhofera. Historie Na místě tohoto kostela, v prostoru u tehdejší dolní brány, začali po vydání Rudolfova majestátu stavět broumovští protestanti svůj kostel. V roce 1618 rozhodl opat broumovského kláštera Wolfgang Selender o uzavření tohoto luteránského kostela. Stížnost luteránů se dostala ke stavovskému sněmu. Na první schůzi sněmu se ale nedostala a další zasedání císař Matyáš zakázal. Dne 23. května 1618 proběhla pražská defenestrace a tím začala první etapa třicetileté války. Běžně se uvádí, že jedním z podnětů k ní – vedle poboření kostela v Hrobu na Teplicku – bylo i uzavření tohoto kostela. K němu však ve skutečnosti došlo až v době pobělohorské r. 1622; předchozí pokusy o uzavření byly neúspěšné. Luteránský kostel za třicetileté války vyhořel, na jeho místě byla postavena v roce 1676 za opata Tomáše Sartoria kaple svatého Václava, která také vyhořela v roce 1684. O stavbě současného kostela rozhodl opat Otmar Zinke a kostel byl dokončen roku 1729. V roce 1788 byl kostel zrušen, obnoven a znovu užíván pro církevní účely byl od roku 1885. Po roce 1950 byl kostel uzavřen a sloužil i jako skladiště. Po roce 1989 byl navrácen původnímu poslání, opraven a znovu vysvěcen na svátek patrona 28. září 1995. Od 1. července 2022 je kostel chráněn národní kulturní památka. Architektura Půdorys kostela je tvaru prodlouženého řeckého kříže se zaoblenými rohy stavby. Nevelký kostel je začleněn do řady domů. Průčelí je rozděleno římsou. V dolní části průčelí je hlavní vstup a průčelí je dvěma toskánskými pilíři rozdělena na tři části, nad vchodem je obloukovité okno a po stranách výklenky. Interiér Fresky uvnitř kostela z roku 1784 jsou od Felixe Antonína Schefflera a je na nich znázorněna apoteóza sv. Václava. Na hlavní oltáři je obraz sv. Václava a sv. Jana Nepomuckého od Wilhelma Kandlera z 19. století. Bohoslužby Bohoslužby se konají ve středu v 17.00. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava v Broumově na Wikimedia Commons Nástěnné malby v kostele sv. Václava v Broumově
Kościół św. Wacława w Broumovie

Kościół pw. św. Wacława w Broumovie – zabytkowy kościół wybudowany w 1676 r. w Broumovie, należy do broumovskiej grupy kościołów. Świątynia wybudowano w miejscu drewnianego kościoła luterańskiego. Zamknięcie tej świątyni w 1618 w wyniku sporu opata klasztoru z mieszczanami stało się przyczyną II defenestracji praskiej (23 maja 1618) i wybuchu wojny trzydziestoletniej (1618–1648), podczas której świątynia uległa zniszczeniu. Na polecenie Thomasa Sartoriusa (1663–1700), 47. opata klasztoru w Broumovie na jego miejscu zbudowano kaplicę pw. św. Wacława, która spaliła się podczas pożaru miasta w 1684. Othmar Daniel Zinke (1664–1738) 48. opat zlecił wybudowanie nowego kościoła według projektu Kiliana Ignaza Dientzenhofera, którą ukończono w 1729. Za panowania Benno II Löbla (zm. 1751) 49. opata w 1784 udekorowano wnętrze. Autorem fresku Gloryfikacja św. Wacława jest Felix Anton Scheffler (1701–1760). Ołtarz ze śś. Wacławem i Janem Nepomucenem z XIX w. namalował Wilhelm Kandler. Przypisy
Kostel svatého Václava (Jindice)

Kostel svatého Václava leží v jižní části vesnice Jindice, která je částí obce Rašovice v okrese Kutná Hora v jihovýchodní části Středočeského kraje. Areál kostela s novorománskou hrobní kaplí a ohradní zdí s bránou je od roku 1966 chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie a popis Jedná se o původně raně gotický kostel pravděpodobně z poslední třetiny 13. století. První písemné zmínky o kostelu pochází z roku 1336 a informace o jeho zasvěcení sv. Václavu pochází z roku 1377. V téže době ves společně s kostelem náležely pražskému kartuziánskému klášteru. Před vypuknutím husitských válek byl kostel uváděn jako farní. Z důvodu nepokojů a nedostatku financí byla fara zrušena a ani po konci husitských válek obnovena nebyla. Kostel byl tedy spravován farností ze Solopysk, přičemž v současnosti je spravován kolínskou farností. V druhé polovině 18. století byla provedena rozsáhlá přestavba celého kostela přestavující gotický kostel do barokního. Kostel byl prodloužen, byla postavena hranolová věž v západním průčelí, zbourán gotický vítězný oblouk, nově zaklenut presbytář a byla postavena pozdně barokní dřevěná kruchta. Z původní gotické stavby se zachovala pouze část obvodového zdiva v dnešním presbytáři a východní části lodi. Na počátku 19. století byla ještě k východní zdi presbytáře přistavěna nová sakristie. Kolem roku 1820 byla věž klasicistně upravena a v roce 1839 byla zvýšena sakristie a kostel byl nově zastřešen. Ze zvonů se do dnešní doby zachoval pouze nejstarší zvon – svatý Václav z roku 1559. Menší zvon, zasvěcený svatému Josefu, a umíráček byly zrekvírovány za války.[Jaké?] V kostele se nachází varhany z roku 1893, které zhotovil Antonín Molzer z Kutné Hory, a v roce 2015 byly zrestaurovány. Hlavní oltář, zasvěcený svatému Václavu, pochází z roku 1909. Starší oltář s obrazem zavraždění svatého Václava byl po restaurování v roce 2013 umístěn zpět do kostela a slouží jako boční oltář. Na jižní stěně lodi se nachází obraz Panny Marie pod křížem. Tento obraz byl zakoupen ze zrušeného sedleckého kláštera hrabětem Karlem z Coudenhove pro hřbitovní kapli Panny Marie Bolestné. V 70. letech 20. století přestal být kostel využíván a postupně chátral. Jeho generální rekonstrukce proběhla v letech 2008–2009. Kostel je obdélný jednolodní, s pravoúhlým odsazeným presbytářem, předsazenou věží a jednoduchou fasádou. Reference Literatura Poche E. a kol.: Umělecké památky Čech 1. Praha, str. 602. Vydalo nakladatelství ČSAV Academia 1977. Vaněk V., Kibic K.: Středověká venkovská sakrální architektura na Kutnohorsku, Praha 2012. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze Článek na cestyapamatky.cz
Kostel svatého Václava (Jindřichův Hradec)

Hřbitovní kostel sv. Václava je jednolodní kostelík, který stojí na předměstí, jižně od centra Jindřichova Hradce. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis V interiéru stojí za zmínku zejména žebrově klenutý pětiboký gotický presbytář, socha sv. Václava, zřejmě z roku 1647, a barevná skla v oknech. Čtyři oltářní obrazy od Bedřicha Kamarýta pocházejí z roku 1866. Zvenku pak především čtyřboká věž, která přechází v patře v osmibokou, otevřená kaple s nástěnnou malbou z 19. století, jež přiléhá k věži, a řada náhrobků s figurálními reliéfy. Na hřbitově u kostela se pohřbívalo až do 20. století. Historie První zmínka o tomto původně gotickém kostelíku pochází z roku 1399. V druhé polovině 15. století zde působili františkáni. Během 16. století nebyl kostel udržován a chátral. V roce 1606 jej opravili jezuité, avšak již v roce 1618 byl vypálen císařským vojskem generála Dampiera. Roku 1621 se dočkal obnovy a v roce 1647 i nového hlavního oltáře. Při velkém požáru města v roce 1801 byl téměř celý kostel zničen. Celkové opravy se mu dostalo až v roce 1991. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Mutějovice)

Kostel svatého Václava v Mutějovicích je římskokatolický filiální kostel spadající pod rakovnickou farnost. Nachází se v ulici Velká Strana ve středu obce Mutějovice. Je chráněn jako kulturní památka. Popis Jedná se o orientovanou omítnutou stavbu s patrovou hranolovou věží nad vstupem na západní straně. Na východě leží kněžiště za kterým je malá sakristie.Na rozích jsou pilastrové pásy. Hlavní římsa tvoří nad západním průčelím rovný štít v šířce věže. Střecha je kryta taškami, věže plechem. Stavba má tři vchody, hlavní je v průčelí a boční vedou do kostela a sakristie na jižní straně. V lodi kostela jsou tři páry oken, v kněžišti je jeden pár. Vnitřek kostela je nezdobený s rovným rákosovým stropem. Vzhledem k zanedbanému stavu kostela je nyní podepřen v celé ploše dřevěným lešením. Velikost lodě je 20m x 10 m, 9 metrů na výšku, od kněžiště je loď oddělena půlkruhovým vítězným obloukem. Kněžiště má rozměry 7,4 x 7 metrů, výšku 8,85 metru. Interiér Výprava je v renesančním slohu z roku 1890 od J. Krejčíka. Na hlavním oltáři je malba sv. Václava v životní velikosti, umístěná mezi svatými Cyrilem a Metodějem v poloviční velikosti. Na bočních oltářích jsou obrazy sv. Jana Nepomuckého a Panny Marie od F. Sequense. Za hlavním oltářem ve výklencích stojí sochy sv. Vojtěcha a sv. Mikuláše, 90 cm vysoké z druhé poloviny 18. století. Renesanční cínová křtitelnice pochází z roku 1617 Historie stavby Již od roku 1356 byl farním kostelem. Za husitských bouří přestal být katolickým a stal se jím opět až v roce 1707, opět jako farní. V současné době je kostel využívám pouze k nedělním bohoslužbám a je spravován z Rakovníka. 1766 opravy 1806 vyhořel 1841 byla nahrazena barokní báň věže 1894 oprava a dodány nové varhany Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Literatura Mutějovice – Kostel sv. Václava, Soupis památek, 39. Politický okres rakovnický, II. díl (1913), str. 68-70, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=7193 Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. (2012)
Kostel svatého Václava (Nová Ves I)

Filiální Kostel svatého Václava v Nové Vsi I na Kolínsku leží na návsi, v sousedství silnice I/38. Je chráněn jako kulturní památka České republiky Historie První zmínka je o faře a to poprvé z roku 1352, od roku 1290 patřil k Sedleckému klášteru. Později se stal utrakvistickým. Roku 1626 byl přifařen ke Kolínu. V dalších letech se stal několikrát farním kostelem, nyní je pod správou kolínské farnosti. V roce 1835 byla celá loď stržena a zvětšena, následně v roce 1884 byl kostel znovu a nákladně ozdobmě přestavěn a zůstalo jen kněžiště. Kostel je nyní po opravě fasády a v roce 2008 byla zahájena oprava vnitřní výzdoby kostela. Popis Kostel je jednolodní, obdélný s pravoúhlým kněžištěm a mohutnou hranolovou věží nad ním. Na severní straně lodi je čtvercová sakristie. Zdivo kněžiště a věže je původní, ve východní stěně se dochovalo zazděné gotické okno ze 14. století se zbytky kružeb. Kněžiště je sklenuto těžkou křížovou žebrovou klenbou na konzolách, na svorníku ušlechtilý reliéf Beránka s křížem z doby kolem roku 1400. Triumfální oblouk je hrotitý, bohatě profilovaný. Loď kostela má plochý strop. Varhany pochází z roku 1909 od Antona Mölzera z Kutné Hory, opravené v roce 2012. Okolo kostela stojí již dříve zrušený hřbitov. Galerie Reference Literatura MÁDL, Karel B. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek I. Politický okres kolínský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1897. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Nová Ves – Kostel sv. Václava, s. 103 – 104. PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek IV. Vikariát Kolínský a Rokycanský; část XI. Vikariát Kolínský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1910. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 10. Nová Ves, fara, s. 106 – 109. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze http://www.varhany.net/cardheader.php?lok=1734 varhany.net http://www.cestyapamatky.cz/kolinsko/nova-ves-i/kostel-sv-vaclava
Kostel svatého Václava (Nemotice)

Římskokatolický farní kostel svatého Václava v Nemoticích byl postaven roku 1793. Barokní jednolodní kostel s hranolovitou věží byl vysvěcen roku 1794 a ve dvacátých letech 20. stol. přestavěn a rozšířen. Fotogalerie Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno : odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Informační centrum Petrov Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Reference
Kostel svatého Václava (Orlovice)

Kostel svatého Václava je římskokatolický farní kostel, jenž stojí nad obcí Orlovice poblíž okresního města Vyškov v Jihomoravském kraji v předhradí hradu Orlov. Historie Kostel nechal na místě původního předhradí hradu Orlov v roce 1785 vybudovat slavkovský měšťan Franc Zhořel. Na témže místě stávala památná kaple řádu špitálu sv. Jana Jeruzalemského (Rytířského řádu johanitů, Maltézského řádu), kteří na hradě Orlov sídlili v letech 1173 až 1490. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Literatura NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965.
Kostel svatého Václava (Pečky)

Farní kostel svatého Václava se nachází v malém městě Pečky ve středních Čechách. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Architektonický návrh kostela vypracoval architekt Bohumil Štěrba. Stavba probíhala v letech 1906 – 12 a realizoval ji stavitel Jan Sklenář z Kolína. Kostel byl pak vysvěcen v roce 1913. Kostel stojí na pozemku darovaném Janem II. z Lichtenštejna, ten také finančně přispěl na stavbu kostela. Kostel byl zapsán do seznamu nemovitých kulturních památek v roce 1991. V roce 2001 prošel kostel velkou rekonstrukcí – jednalo se o opravu střechy a fasády. Architektura Jedná se o novorománský jednolodní kostel, orientovaný směrem k severu. Jižnímu průčelí pak dominuje mohutná hranolová věž s jehlancovitou střechou a dekorativním portálem se sloupky. Severní stěna je ukončena presbytářem s půlkruhovým půdorysem. Pozoruhodným prvkem interiéru je vyřezávaný otevřený krov. Výzdoba interiéru Interiér působí stroze – počítalo se s průběžným dovybavením kostela, ke kterému ale nikdy nedošlo. Výmalbu interiéru navrhl malíř František Urban, který je rovněž autorem návrhu vitráží v presbytáři. Oltář se sochami světců sv. Václava, sv. Ludmily a sv. Vojtěcha pochází z roku 1943 a jeho autorem je František Charvát z Kutné Hory. V západní části kostela jsou varhany z roku 1901, vyrobené varhaníkem Antonínem Mölzerem st. Zvon Maria, umístěný ve věži, pochází z roku 1926. Zajímavostí jsou dochované teplotní rozvody v kostelních lavicích – kostel byl již v době svého vzniku vytápěný. Současnosti Kostel je farním kostelem farnosti Pečky. Mše se zde konají každé úterý, středu, pátek, o svátcích a každý třetí čtvrtek v měsíci vždy v 17:00. Nedělní mše jsou v 8:00. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek IV. Vikariát Kolínský a Rokycanský; část XI. Vikariát Kolínský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1910. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 1. Dobřichov, část Pečky, s. 14 – 17. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze Kostel svatého Václava v Pečkách na mapě Webové stránky farnosti Pečky