NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Krematorium Olšany

Krematorium na Olšanech bylo první krematorium v Praze. Bylo vybudováno jako provizorní zařízení úpravou Nové obřadní síně na 1. obecním hřbitově, v jihovýchodní části Olšanských hřbitovů na rohu ulic Vinohradská a Jana Želivského. Zaniklo po vybudování Krematoria Strašnice. Historie Roku 1919 po vzniku Československé republiky byly zákonem povoleny kremace zemřelých. Praha řešila problém výstavby krematoria okamžitě a po návrzích umístit jej na Vyšehrad, nový Ďáblický hřbitov nebo Chodov bylo rozhodnuto o jeho dočasném zřízení na Olšanských hřbitovech. Zdejší obecní kaple (novorenesanční obřadní budova) byla roku 1921 přestavěna na krematorium podle návrhu Františka Xavera Nevoleho. Dne 23. listopadu 1921 zde byla provedena první kremace, a to zesnulého MUDr. Františka Adamce. Dál však pokračovalo jednání o výstavbě nového krematoria, které by vyhovovalo všem moderním požadavkům. Dne 4. června 1926 byl Pohřební ústav hlavního města pověřen Městskou radou úkolem krematorium postavit. Pohřební ústav vybral pozemek za Vinohradským hřbitovem směrem ke Strašnicím a nechal vypsat soutěž, ze které jako vítězný vzešel návrh arch. Aloise Mezery. Roku 1929 stavba započala a slavnostně byla otevřena primátorem JUDr. Karlem Baxou dne 23. ledna 1932. Téhož roku byly ukončeny kremace v olšanském krematoriu a budova byla upravena opět na Obřadní síň. Odkazy Reference Související články Krematorium Krematorium Strašnice Olšanské hřbitovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nová obřadní síň Olšanské hřbitovy na Wikimedia Commons
Kostel Narození svatého Jana Křtitele (Vlkov nad Lesy)

Kostel Narození svatého Jana Křtitele je římskokatolický, orientovaný, filiální kostel ve Vlkově nad Lesy, části obce Běrunice. Patří do farnosti Nový Bydžov. Od 17. února 2014 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Stavba na vyvýšenině dominuje okolní krajině. Historie Původní kostel se vsí je doložen roku 1361, rámcově jej lze datovat do první poloviny 14. století, i když podle některých archaických rysů může mít i starší původ. Kostel s gotickým jádrem a věží byl zbarokizován v 18. století, v roce 1857 byl rozšířen o boční lodi a upraven novogoticky. Na přestavbu věže bylo zaplaceno 600 zlatých z jmění kostela, předtím je doložena jen menší oprava roku 1768 ve výši 100 zlatých. Stavební vývoj kostela lze vyčíst na půdě. Zdi jsou vyzděny z pečlivě lícované vrstevnaté opuky (zdivo má téměř románský ráz). Vrchol klenby presbytáře je podstatně níže než strop lodi a svým profilem odpovídá dochovanému původnímu triumfálnímu oblouku výrazně archaického tvaru mírně stlačeného klobouku, který je vyzděn z velkých pravidelných pískovcových kvádrů. Klenba je zřejmě původní, neboť v zcela kompaktním režném opukovém zdivu nad ní se nezachovaly žádné stopy po klenbě nebo trámovém stropu. Architektura Trojboce uzavřený presbytář s valenou klenbou má stejnou výšku jako hlavní loď, která byla v roce 1857 rozšířena o dvě úzké a nízké boční lodi s valbovými střechami. Autorem stavebních úprav byl architekt Josef Míča. Hlavní loď byla a stále je plochostropá. K presbytáři na severní straně přiléhá sakristie. Západní straně kostela dominuje mohutná, částečně vtažená gotická hranolová věž o síle zdí půldruhého metru vyzděná z vrstevnaté lícované opuky. Věž je mimo zvonového patra armována v nárožích novogoticky upravenými pískovcovými kvádry. Ve druhém patře věže s kulatými novogotickými okny je v opukových zdech druhotná příměs cihel. Třetí zvonové patro je vyzděno z opuky, jen špalety úzkých a vysokých novogotických oken jsou včetně parapetní části z cihel. Vstup do věže je schodišťovým přístavkem při její severní straně. Z prvního patra věže vede půlkruhem zaklenutý vstup na kruchtu. Ve věži visí zvony z let 1651 a 1724. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kostele nekonají. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Filiální kostel Narození sv. Jana Křtitele Archivováno 12. 7. 2018 na Wayback Machine. Památkový katalog Obec Vlkov nad Lesy Varhany
Památník obětem hor (Krkonoše)

Památník obětem hor (také Kaplička) je kamenná kaple v Modrém sedle mezi Luční a Studniční horou v Krkonoších. Svou nadmořskou výškou 1509 m je nejvýše položenou kaplí v České republice a druhou nejvýše položenou v Krkonoších (po kapli sv. Vavřince na Sněžce). Od roku 1957 kaple slouží jako pietní místo k uctění obětí, které zemřely v Krkonoších. Historie Původní kaple byla postavena na přelomu 18. a 19. století na počest Václava Rennera, který v roce 1798 nedaleko Luční boudy zemřel při svážení dřeva z Lahrových bud.
Kostel svatého Ondřeje (Blatnice pod Svatým Antonínkem)

Kostel svatého Ondřeje je římskokatolický farní kostel v Jihomoravském kraji, ve slovácké obci Blatnice pod Svatým Antonínkem, okrese Hodonín, arcidiecézi olomoucké, církevní provincii moravské, děkanátu Veselí nad Moravou a římskokatolické farnosti Blatnice pod Svatým Antonínkem, postaven byl v letech 1714 až 1717 a je kulturní památkou České republiky. Kostel je pravidelně zapojen do akce Noc kostelů. Popis Jedná se jednolodní podélnou stavbu s půlkruhovým kněžištěm. Půdorys lodi je ve tvaru obdélníku, zaklenutí je vyřešeno valenou klenbou se styčnými výsečemi. Loď kostela má sedlovou střechu. Fasáda kostela je tvořená lizénovým rámem a je prolomena třemi okenními otvory s polokruhovým záklenkem. Na východě je hranolová věž ve které jsou umístěny hodiny, je zakončená zvonovitou střechou. K jižní části věže je přistavěn válcovitý přístavek ve kterém je kruhové schodiště. Na jihu je k lodi přistavěná sakristie a čtvercová předsíň. Je zde instalován půlkruhový presbytář. Vstup do kostela je v průčelí pod věží. Historie Kostel byl postaven v barokním slohu v roce 1717 jako přístavba na místě původního gotického kostela z něž se zachovala pouze věž. První kostel byl v obci postaven již přibližně v 11. až 12. století ale zmiňován byl až v roce 1346. V důsledků válek, požárů a loupežnických nájezdů byl kostel ve velmi špatném stavu a začal chátrat a proto byl původní kostel stržen a na jeho místě byl postaven nový jehož podoba se zachovala do dnešních let, architektem byl údajně Anton Ospela. Po požáru v roce 1829 byl kostel opravován a dostavěná byla také sakristie. V roce 1888 byl kostel vyzdoben malbami od malíře Joža Uprky. Na konci 50. let 20. stol. byl kostel opravován a byla také nadstavba věže. Roku 2011 prošel kostel celkovou rekonstrukcí. Varhany Původní nástroj zde byl instalován v roce 1893 varhanářskou firmou Brauner z Uničova a vydržel zde do roku 1964 kdy jej nahradil nástroj krnovské firmy Rieger-Kloss, hrací stůl nástroje je umístěn čelem ke kůru. V roce 2012 byl nástroj opraven, oprava stála 80 tisíc korun a byla zaplacená z milodarů věřících. Bohoslužby Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Ondřeje na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost v Blatnici pod Svatým Antonínkem
Kostel svatého Jana Křtitele (Bzenec)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám v městě Bzenec v okrese Hodonín. Je farním kostelem farnosti Bzenec a je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie O existenci farní správy a kostela ve Bzenci již v první polovině 13. století lze soudit z listiny královny Konstancie z roku 1235, ve které se objevuje zmínka o bzeneckém faráři Absolonovi. Původní malý kostelík stál na místě dnešního, v roce 1615 při něm vzniklo literátské bratrstvo sv. Jana Křtitele. Nevyhovující kostelní budova byla zbourána koncem 17. století a na jejím místě byl 3. května 1696 položen základní kámen dnešního kostela. Stavba byla dokončena v roce 1702. Popis Vchod barokního kostela s valenou klenbou je zdoben portálem s erbem Kryštofa Pruskovského z Pruskova a jeho manželky. Jednolodní stavba, ke které přiléhá na severní straně čtyřboká sakristie, je 45 metrů dlouhá, 13 metrů široká a 12 metrů vysoká. Průčelí kostela dominovala původně vyšší věž, do které byl zavěšen velký zvon z roku 1613. V roce 1768 byl objednán zvon nový. Dnešní podoba věže je z roku 1746, tehdy byla do věžní báně vložena pamětní listina. Nezměněnou součástí původního kostela zůstaly krypty, které sloužily pro členy hraběcí rodiny a duchovní. Vnitřnímu vybavení kostela dominuje hlavní oltář se sloupovým retabulem z první poloviny 18. století s obrazem křtu Krista, při sloupech jsou rozmístěny figury evangelistů Matouše a Jana, figury Lukáše a Marka jsou posazeny na konzolách nástavce, na hlavní oltář navazují dřevořezby sv. Petra a Pavla. I další vybavení kostela pochází vesměs z 18. století. U kostela stojí sloup sv. Trojice z roku 1764. Prostor kolem kostela byl využíván do roku 1812 jako hřbitov, později byl upraven na park. V roce 1812 byl zbudován nový, současný hřbitov. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Stránky farnosti Bzenec Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 335–336.
Kostel svatého Josefa (Dubňany)

Kostel svatého Josefa je římskokatolický chrám v Dubňanech v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Dubňany. Dubňany byly církevně spravované excurrendo z hodonínské fary. V roce 1720 byla v obci vystavěna kaple a okolo ní vznikl hřbitov. V roce 1843 byla místní lokálie povýšena na farnost. Na jaře 1876 se po tuhé zimě začal zhoršovat stav kaple, jejíž zeď se začala naklánět a musela být uzavřena. Po přípravách se v roce 1885 začalo se stavbou nového chrámu na místě původní kaple, slavnostní svěcení se uskutečnilo 13. října toho roku. Při stavbě se uplatnila dvě stylová období zřetelná při pohledu na fasádu. Na pozůstatek pozdně barokní kaple navazuje novorománská loď. Kostel je možné navštívit během akce Noc kostelů i Křesťanské Vánoce. Betlém je složen se sádrových figurek asi 25 cm velkých. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Josefa na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Hodonín)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický kostel ve městě Hodonín v okrese Hodonín. Jednolodní pozdně barokní kostel vznikl v letech 1780–1786 na místě staršího raně barokního kostela. Je chráněn jako kulturní památka a je farním kostelem farnosti Hodonín. Historie První hodonínský kostel, zřejmě situovaný v severní části dnešního náměstí, vznikl pravděpodobně po roce 1200. Poprvé je připomínán roku 1240 v listině pro tišnovský ženský klášter. Malý kostel přestal časem postačovat a byl nahrazen raně barokním chrámem orientovaným v severojižní ose, pravděpodobně vybudovaným kolem roku 1686 během panství Oppersdorfů. Ten pak o sto let později opět nahradil nový pozdně barokní kostel, který si ponechal dosavadní severojižní orientaci. Ze starého kostela zůstala věž, došlo pouze k úpravám zvonicového patra. Roku 1853 vznikla v podvěží kaple Božího hrobu. Během 2. poloviny 19. století proběhla úprava sakristie a nad ní byla vybudována oratoř. Poslední velká oprava kostela se uskutečnila na počátku 90. let 20. století. V roce 2016 dostal kostel novou fasádu. Popis Kostel svatého Vavřince stojí v centru města, uprostřed Masarykova náměstí. Jedná se o jednolodní neorientovanou stavbu, vybudovanou v severojižní ose. Obdélná loď kostela je zakončena kněžištěm se segmentovým uzávěrem. K ose východní strany lodi přiléhá věž a sakristie s oratoří v patře. Fasády jsou rozčleněny lizénami. Hlavní vstup je v jižním průčelí lodi, které završuje trojúhelníkový štít. Kněžiště a loď jsou zaklenuty plackami. Sakristie má klenbu valenou, oratoř nese plochý strop. Průchod mezi podvěžím a lodí je zakončen půlkruhovým obloukem. Podvěží je zaklenuto valeně. V jižní části lodi stojí kruchta, s parapetem neseným pilíři. Zařízení kostela zahrnuje hlavní oltář s klasicistním retábulem s obrazem svatého Vavřince z roku 1841. Doplňují jej tři vedlejší mramorové retabulární oltáře ze 20. let 20. století. Kazatelna a křtitelnice pochází z roku 1788. Ve zvonici se nachází reliéfy zdobený zvon ulitý roku 1640, v lucerně zvonice visí umíráček z roku 1714. Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. ISBN 80-200-0474-2. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel svatého Isidora (Prušánky)

Kostel svatého Isidora je římskokatolický chrám v Prušánkách v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Prušánky. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V roce 1712 byla v obci postavena kaple svatého Isidora. Ta sloužila čtyřicet let a pro zchátralost byla zbořena. Na jejím místě byl postaven nový kostel se stejným zasvěcením, který byl vysvěcen 11. listopadu 1758. Stavba kostela byla ovšem založena na nepevném slínovitém podloží. Proto se časem objevily ve zdivu pukliny a kostel se začal pomalu rozjíždět. Kostel musel být tedy podepřen postupně sedmi pilíři. Roku 1880 byla loď kostela stažena železnými táhly a koruna zdiva zpevněna železobetonovým věncem. Kostel byl mnohokrát opravován. K nejzávažnějším stavebním zásahům došlo po druhé světové válce, ve které byl kostel poškozen dělostřelbou. Kostelní zvony byly dvakrát zrekvírovány. Poprvé v roce 1917, podruhé v roce 1942. V současnosti jsou v kostelní věži zavěšeny 4 zvony. Poslední oprava chrámu byla provedena v roce 1995. V letech 1996–1997 byla dostavěna nová sakristie a kolem kostela vznikl park. Na počátku roku 2003 proběhla rekonstrukce vitrážových oken. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Isidora na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Uhřice)

Kostel svatého Jana Křtitele v Uhřicích je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Janu Křtiteli. Je filiálním kostelem farnosti Dambořice. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Goticko-renesanční kostel pochází z první poloviny 14. století, kdy první písemná zmínka o kostele pochází z roku 1351. Podle pověsti byl postaven na místě, kde kázali sv. věrozvěstové Cyril a Metoděj. V 15. století byla k chrámu přistavěna věž, která byla v 17. století nadstavěna. Interiér V kněžišti se nachází hlavní oltář se svatostánkem a s oltářním obrazem Křtu Páně. Před kněžištěm se tyčí kazatelna a soška Panny Marie. V zadní části chrámu se nachází kůr s varhanami. Pod kostelem se nachází hrobka majitelů obce. Exteriér Kostel stojí uprostřed hřbitova, před kterým se rozprostírá parkoviště. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Fotogalerie kostela na Facebooku
Kostel svatých Andělů strážných (Veselí nad Moravou)

Kostel svatých Andělů strážných je farní a bývalý klášterní kostel řádu služebníků Mariiných (servitů) ve Veselí nad Moravou v okrese Hodonín. Je postaven v barokním slohu. Stavbu navrhl architekt Ignác Josef Cyrani z Bolleshausu. Kostel je kulturní památkou. Historie Zakládací listina kostela pochází z roku 1714. Stavbu kostela začali v roce 1717 majitelé panství ve Veselí nad Moravou manželé Želečtí z Počernic. První řeholníci do přilehlého kláštera přišli 31. srpna 1732. Dne 25. října 1739 byl kostel vysvěcen olomouckým biskupem Jakubem Arnoštem z Lichtenštejna, dokončen byl v roce 1764. V roce 1784 byl klášter servitů zrušen Josefem II., poté se kostel postupně stal ve Veselí hlavním kostelem, a v roce 1858 byl učiněn kostelem farním. Popis Kostel svatých Andělů strážných je tvořen jednou lodí. Půdorys je osmiboký a dvě věže jsou umístěny v západním průčelí, které je rozděleno vodorovně profilovanými římsami. Hlavní vstup zdůrazňuje kamenný portál, který je završen rozeklaným segmentovým frontonem, na jehož středu je erb manželů Maxmiliána a Maxmiliány Želeckých z Počernic. Erb je umístěn na hranolovém soklu, přidržují ho dva andělé. Kolem erbu je štuková kartuš, na jejímž vrcholu je mušle. Na portále sedí dvě figury andělů, mající atributy sloupu a zlaceného meče, což je symbolem stálosti víry. Na bočních stranách kostela je bohatě profilovaná korunní římsa, která nese hranolové věže, členěné podloženými pilastry s kompozitní hlavicí. Na západní průčelí je napojena centrální loď s půdorysem osmiúhelníku, jenž se do uliční fronty projevuje třemi stěnami s okenní osou, která má v patře segmentový záklenek. Kněžiště chrámu svírá pravý úhel, vítězný oblouk jej otvírá do hlavní lodi. Na hlavním oltáři je obraz Andělů strážných, kterým je kostel zasvěcen. Obraz je dílem rakouského malíře Franze Antona Maulbertsche. V kostele je celkem šest bočních oltářů: svaté Barbory, Panny Marie Bolestné, svatého Jana Nepomuckého, svatého Filipa Benita, svaté Juliany z Falconieri a svatého Peregrína. V kostele je rovněž hrobka rodiny Chorinských z Ledské, roku 1843 architektonicky upravovaná Franzem Schlepsem. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Veselí nad Moravou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Andělů strážných na Wikimedia Commons Kostel svatých Andělů strážných v Památkovém katalogu
Kostel svatého Vendelína (Čejč)

Kostel svatého Vendelína je římskokatolický chrám v Čejči v okrese Hodonín. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o filiální kostel farnosti Hovorany. Historie Kostel byl postaven v letech 1729–1731. V roce 1936 bylo zbořeno kněžiště a na jeho místě byl postaven širší čtyřboký útvar se sakristií. Popis Jedná se o jednolodní stavbu, k níž na severní straně přiléhá přístavek se čtyřbokou sakristií v ose stavby. Fasády staré lodi člení prodloužené pilastry.Nad vstupním průčelím se zvedá štít, nad ním vyrůstá z hřebene střechy hranolová zvonička. Stará část kostela je zaklenuta valeně, přístavba je plochostropá. Ve věži je zavěšen zvon s reliéfem svatého Donáta a s lichtenštejnskýcm znakem. Odkazy Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 346. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vendelína na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Hovorany)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám v Hovoranech v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Hovorany. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Obec původně patřila do farnosti Šardice. V roce 1670 zde byla postavena kaple. Ta byla roku 1721 rozšířena na kostel. Se stavbou bylo započato 31. března 1721, trvala do června 1725. Dne 6. srpna téhož roku byl kostel posvěcen olomouckým biskupem Wolfgangem kardinálem ze Schrattenbachu. Matriky samostatně vedeny od roku 1752 farářem Františkem Kudou. Úprava kostela a přístavby byly provedeny v první polovině 19. století, od té doby má dnešní podobu. Zvon na věži s reliéfy svatého Františka z Assisi, Jana Nepomuckého a Šebestiána ulil Jan Zikmund Krecker v Brně roku 1735. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Ježov)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický farní kostel v Ježově v okrese Hodonín, v kyjovském děkanátu a olomoucké arcidiecézi. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven pravděpodobně v letech 1677–1681 na kopci Křib vysokém okolo 250 m n. m. Rok ukončení výstavby se odvozuje podle pamětní desky se dvěma erby nad hlavním vstupem do kostela. Připomíná Jana Bedřicha Forgáče s manželkou Kateřinou Barborou a je datována právě rokem 1681. O ježovském faráři Gerhardovi je písemná zmínka v roce 1320 a kostel proto může mít starší jádro. Popis Nad hlavními dveřmi je vitráž s Kristem a nápisem "Pojďte ke mně všichni a já vás občerstvím" (citát z Matoušova evangelia 11,28). Od roku 1570 patřil Ježov do panství Dolní Moštěnice, z něhož zůstal zchátralý zámeček v katastru obce Hýsly. V ježovském kostele je pět náhrobků moštěnických pánů. Na první pískovcové desce je v rytířském brnění vyobrazen Mikuláš ze Zástřizl, který zemřel v roce 1552. Druhý náhrobek z roku 1590 patří Janu Morkovskému ze Zástřizl, jeho manželce Anně z Modřic a synům Jiříkovi, Pročkovi, Bernardovi a Václavovi. Ve zdi za oltářem má náhrobek Alina Skrbenská z Hříště, vnučka Jaroše Morkovského ze Zástřizl, která zemřela v roce 1616. Další dvě žulové desky patří Marii Cecílii, hraběnce z Lody († 1791) a jejímu synovi rytíři Rudolfu z Lövenfeldu († 7. října 1846). Pískovcové desky na kryptě uprostřed kostela byly zasazeny v podlaze, kde značně trpěly. Proto byly později přemístěny ke stěně kostela včetně těch žulových. Kostel je jedním z mála moravských míst, kde se dochovaly náhrobní kameny rodu pánů ze Zástřizl. Církev po třicetileté válce náhrobky protestantské šlechty v kostelech často likvidovala. Krypta byla údajně otevřena v roce 1906. Varhany vyrobil Matěj Strmiska z Uherského Hradiště v roce 1874. V letech 1989–1990 byly restaurovány. V kostelní věži bývaly tři zvony: Jakub, Maria (z roku 1743) a Anna. V roce 1916 byly rekvírovány a roztaveny. V roce 1924 byly pořízeny tři nové zvony se stejným zasvěcením a ty byly roku 1942 opět odevzdány na válečné účely. Současný zvon Maria byl pořízen v roce 1940. V sanktusníku je menší zvon s reliéfy sv. Vojtěcha a sv. Jana Nepomuckého z roku 1780. Okolí Kostel je obklopen hřbitovem a hřbitovní zdí. Hlavní přístup vede po schodech od silnice ze západní strany. Po stranách schodů je po levé straně socha svaté Anny s Pannou Marií, kterou v roce 1917 věnovali manželé Štěpán a Karolina Hlaváčovi z domu č. 42 v sousední Skalce na upomínku syna Cyrila. V první světové válce při tažení na srbské frontě onemocněl v Albánii malárií a 24. srpna 1917 zemřel ve znojemské nemocnici na zápal plic. Po pravé straně je socha sv. Josefa s Ježíšem, kterou nechal zhotovit Josef Šupal a jeho rodina v roce 1907. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska, 2. svazek. Praha: Academia, 1999. 782 s. ISBN 80-200-0695-8. Kapitola 364 Ježov, s. 66–67.
Kostel svatého Petra a Pavla (Lovčice)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Lovčicích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Lovčice u Kyjova. Původní kostel, který stál v obci, byl 4. dubna 1803 částečně stržen a přestavěn. 15. dubna 1803 byl položen základ nového kostela. Empírová stavba navržená vídeňským architektem Devezem byla dokončena v roce 1805. Náklady činily 11 725 zlatých. Kostel měl šindelovou střechu, tři zvony a část vybavení byla přenesena ze starého kostela. Mramorový oltář od brněnského architekta Kopřivy z roku 1933 dnes slouží jako boční oltář. Původní varhany z roku 1865 byly v roce 1938 vyměněny za nové od firmy Jan Tureček z Kutné Hory. V roce 1993 byly opraveny. Věžní hodiny s ciferníky do všech čtyř stran dodala v roce 1936 firma Antonín Konečný z Jestřabic. V roce 1947 byla zvýšena věž a ciferníky nasvíceny. Zvony byly během první i druhé světové války rekvírovány. Ty dnešní v roce 1969 odlila firma Dytrych z Brodku u Přerova. Zvon Petr a Pavel s nápisem "Sv. Petře a Pavle, orodujte za nás" váží 620 kg, zvon Maria s nápisem Panno Maria, neopouštěj nás" váží 300 kg. Z dřívější doby pochází umíráček. V roce 2000 bylo ke kostelu vybudováno nové schodiště a roku 2011 byl kostel opraven. Poslední velká změna interiéru kostela proběhla v 80. letech 20. století, kdy byl vyzdoben nástěnnými mozaikami z přírodního kamene od pražského uměleckého mistra Antonína Kloudy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons