NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hluboký (tvrz)

Tvrziště Hluboký (též Zelený Důl, u Zeleného Dolu či Lybín) jsou pozůstatky po tvrzi, která stávala poblíž taktéž zaniklé středověké vesnice jižně od Lhoty u Čisté v okrese Rakovník. Po tvrzi se zachovalo pouze okrouhlé tvrziště u malého rybníka jižně od vesnice, poblíž hospodářského dvora Zelený Důl. Od roku 1965 je tvrziště zapsáno jako kulturní památka. Historie Vesnice a tvrz Hluboký existovala ve 13. až 15. století. První písemná zmínka pochází z roku 1275 a objevuje se na seznamu vesnic, které si vyměnili Bohuslav z Buškovic a Sulislav z Trnovan. Dalším známým majitelem byl až roku 1413 Purkart ze Šanova. Vesnice i s tvrzí nejspíše zanikla během husitských válek. Pravděpodobně se tak stalo roku 1421, kdy krajem táhlo vojsko Jana Žižky z bitvy u Žlutic nebo v roce 1424, ve kterém husité bojovali u Kralovic s Hanušem Kolovratem z Krašova. Roku 1430 Purkart ze Šanova prodával kromě jiného pozemky v Hlubokém, ale tvrz ani vesnice se již neuvádí. Ještě roku 1655 bylo známé pomístní jméno lesa Hlubocko. Na místě zaniklé vsi roku 1674 založil Albrecht Jindřich Kolovrat hospodářský dvůr Zelený Důl. Stavební podoba Tvrziště se nachází na severní straně malého Štěpánova rybníka na Křížovském potoce. Patří mezi objekty typu motte tvořené centrálním pahorkem obklopeném příkopem a vnějším valem. Oválný centrální pahorek s vrcholovou plošinou o rozměrech 18 × 15 metrů převyšuje dno příkopu až o 4,5 metru a okolní terén o 2,5 metru. Val porušený mnoha mladšími zásahy je vysoký pouze okolo jednoho metru. Galerie Odkazy Reference Literatura NOVÁK, David; VAŘEKA, Pavel. Tvrze na Rakovnicku. Archaeologica historica. 2015, roč. 40, čís. 2, s. 511–512. ISSN 0231-5823. Související články Seznam tvrzí ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu tvrziště Hluboký na Wikimedia Commons
Burgstall Hluboký

Der Burgstall Hluboký (deutsch Wollhübel) ist eine abgegangene mittelalterliche Erdhügelburg in Zelený Důl (Grünthal) auf der Gemarkung von Lhota (Welhoten), eines Ortsteils der Gemeinde Čistá (Tschistay), in Tschechien. Der Burgstall ist als Kulturdenkmal geschützt. Geographie Der mit Bäumen und Buschwerk bewachsene Burgstall befindet sich 500 m nordwestlich des ehemaligen Meierhofes Grünthal am östlichen Fuße des Lhotský vrch (Welhotenberg; 606 m n.m.) auf dem Gebiet des Naturparks Jesenicko in der Rakovnická pahorkatina (Rakonitzer Hügelland). Er liegt linksseitig des Baches Křížovský potok am Nordufer des Teiches Štěpánův rybník (Oberer Stephansteich). Umliegende Orte sind Lhota im Norden, Smrk im Nordosten, Strachovice (Strachowitz) und Hradecko im Südosten, Hubenov (Hubenau) im Süden und Vysoká Libyně (Hochlibin) im Südwesten. Geschichte Die Burg entstand wahrscheinlich im 13. Jahrhundert. Im Zuge der Güterteilung zwischen den Brüdern Bohuslav von Bůškovice und Sulislav von Trnovany wurde 1275 das Dorf Hluboka, nicht aber die Burg erwähnt. Die Zerstörung ist während der Hussitenkriege anzunehmen: entweder 1421, als das Heer Jan Žižkas zum Vladař zog, oder 1424 als Žižka erneut in die Gegend einfiel und bei Kůzová mit einem Heer des westböhmischen Landfrieds sowie bei Kralovice mit den Truppen des Hans Kolowrat auf Krašov kämpfte. Die Burg und das Dorf wurden nicht wiederaufgebaut. Im Laufe der Zeit geriet auch der alte Name in Vergessenheit; im Jahre 1655 wurde nur noch ein Waldgebiet Hlubocko genannt. Nachdem um 1660 einige Chaluppen entstanden waren, erhielt die Rotte den Namen Grünthal / Zelený Důl. Nach seiner Gestalt als Wallhügel wurde der Burgstall später Wollhübel genannt. Bei Ausgrabungen fand der Amateurarchäologe Jiří Vanický in den 1960er Jahren Brandspuren sowie im westlichen Teil des Burgstalls Gebäudefundamente. Der Burgstall ist seit 1958 als Kulturdenkmal unter Schutz gestellt. Bauliche Anlage Es handelte sich vermutlich um eine Erdhügelburg, die am Rande des heute nicht mehr existenten Dorfes Hluboký stand und von der nur die Reste der Erdbauten erhalten sind. Der ovale Burgstall mit Ringwall und Graben hat eine Ausdehnung von 53 × 47 m, wobei die Nord-Süd-Achse die längere ist. Den Kern bildet ein ursprünglich 6–10 m hoher Hügel mit einer Abmessung von 18 × 15 m, der sich heute viereinhalb Meter über der Grabensohle und zweieinhalb Meter über dem umgebenden Gelände erhebt. Der in späterer Zeit mehrfach durchbrochene Ringwall hat nur noch eine Höhe von einem Meter. Um 1900 konnte Wenzel Rott teils noch bereits verdeckte Spuren von Mauerwerk erkennen. Von der Bauart und Größe ist sie dem Hradischken bei Vidhostice sehr ähnlich. Literatur Wenzel Rott: Der politische Bezirk Podersam, Gerichtsbezirke Podersam und Jechnitz: eine Heimatskunde für Schule und Haus, Podersam 1902, S. 873–874 Weblinks Tvrz Hluboký auf hrady.cz Einzelnachweise
Kostel Navštívení Panny Marie (Ludvíkov)

Kostel Navštívení Panny Marie v obci Ludvíkov (okres Bruntál) je filiální kostel postavený v 18. století a kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v letech 1792–1793 na místě dřevěné kaple z roku 1775. V letech 1992–1994 byly provedeny záchranné opravy. Po vyhlášení kostela kulturní památkou v roce 2008 byly provedeny v letech 2009–2010 rozsáhlé rekonstrukce, restaurování stěn a stropů, obnovena původní břidlicová podlaha a další práce. Kostel je v majetku obce Ludvíkov. V tomto filiálním kostele jsou slouženy mše svaté vždy v první sobotu v měsíci, kostel spadá pod duchovní správu Farnosti ve Vrbně pod Pradědem. Popis Neorientovaná jednolodní zděná plochostropá stavba s hranolovou věží v průčelí. Do kostela se vstupuje v jižní stěně. Kněžiště je umístěno v západní části a je odděleno vítězným obloukem od lodi. Za kněžištěm se nachází sakristie. Interiér Oltář umístěn v presbitáři tvoří zděná mensa, na které je dřevěný pseudorokokový svatostánek s dřevěnými sochami andělů a klasicistními zdobnými řezbami. Nad oltářem je obraz s vyobrazením Navštívení Panny Marie. Předlohou tohoto obrazu byl původní olrářní obraz z dřevěné kaple, která stávala na místě tohoto kostela. Tento původní obraz věnovala paní Marie Pompe, Obrazy sv. Aloise Gonzagy a sv. Jana Nepomuckého od neznámého autora z druhé poloviny 18. století. V hlavní lodi kostela je zavěšen ověsový skleněný lustr neznámého data výroby. Při opravě v roce 1993 byla nalezena pamětní listina s datací výstavby a zasvěcení kostela. Na kúru se nacházejí funkční varhany, OPUS 7, z roku 1874 od firmy Franz Rieger a syn z Krnova. Křížová cesta v kostele, byla věnována několika významnými osobami např. Arcivévodou Eugenem, velmistrem Řádu německých rytířů, ale také obyvateli obce Ludvíkov (rodina Gaidosch, Trampusch) aj. Olejomalby namaloval opavský malíř Paul Assman. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons Obec Ludvíkov historie Archivováno 5. 5. 2017 na Wayback Machine.
Kostel Nejsvětější Trojice (Mezina)

Kostel Nejsvětější Trojice v obci Mezina (okres Bruntál) je filiální kostel postavený v roce 1777 a kulturní památka České republiky. Historie Obec vznikla v roce 1258. Kostel byl postaven v roce 1777. Rekonstruován v roce 1822, opraven v roce 2003. Kolem hřbitova je postavena hřbitovní zeď z lomového kamene s kovovou bránou mezi dvěma omítnutými sloupy. Zeď byla opravena v roce 2003. Filiální kostel Děkanátu Bruntál. Popis Barokní jednolodní zděná stavba zaklenutá valenou klenbou. Uprostřed hřebene střechy je sanktusník, lucerna je zakončena cibulovou bání. Sakristie byla přistavěna. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Fotografie kostela Nejsvětější Trojice. Dostupné online. abecední seznam farností
Třinec (zámek)

Bývalý třinecký zámek stojí v Třinci, při křižovatce ulic Nádražní (silnice II/468), Hřbitovní a Frýdecká (obě silnice II/476). V okolí zámku se nacházel rozsáhlý francouzský park, z něhož se do současnosti dochoval pouze nedaleký rybník či nádržka. Po necitlivé přestavbě dnes již zámeckou budovu nepřipomíná. Historie První písemná zmínka o Třinci pochází z roku 1444, kdy zdejší panství sloužilo jako léno těšínských vévodů. Nejstarším známým majitelem je Machník z Třince, zmiňovaný právě k roku 1444. Následně docházelo k častému střídání majitelů, mezi něž patřili např. Beesové z Chrostiny, Vlčkové z Dobrozemice, páni ze Saint Genois či sasko-těšínský vévoda Albert Habsburský. Ten panství připojil k Těšínské komoře. Zda některý z těchto vlastníků třineckého panství nechal postavit zdejší zámek, není známo. Teprve k roku 1799 máme první zprávu o malém dvoře s částečně zděným a částečně dřevěným zámkem. V okolí zámku býval rozsáhlý zámecký park, který sahal až řece Olši. Navíc se nejednalo o jedinou architektonicky zajímavou stavbu v okolí, neboť asi 500 metrů od třineckého zámku se nacházel dnes již zaniklý zámek Dolní Líštná a asi 1 kilometr opačným směrem letohrádek Sanssouci. Po připojení třineckého panství k Těšínu ztratil zámek na významu a byl využíván jako sídlo správy dvora, byty a kanceláře. Další řadou změn prošel zámek a jeho okolí od 30. let 19. století. V roce 1839 nechala komora nedaleko od něj postavit vysokou pec a v roce 1844 přibyla smaltovna. V letech 1868 – 1872 došlo k postupnému rozdělení zámeckého parku na dvě části výstavbou železniční trati Bohumín - Čadca. Správa Třince následně přešla na železárny a zámek znovu ztratil na významu. V roce 1876 prošel radikální přestavbou na byty, při níž došlo k demolici patra. Od roku 1915 sloužil jako sídlo obecního úřadu a později v jeho prostorách bývaly dělnické byty. Po druhé světové válce sloužil nejprve jako sklad, později prošel úpravou na pohostinství. V současnosti (2020) je sídlem specializovaného obchodu (skicentrum). Literatura F. Musil: Neznámé zámky Moravy a Slezska, 2015 Externí odkazy Zámek na hrady.cz
Konská (zámek)

Bývalý konský zámek stojí v Třinci – Konské, v areálu Třineckých železáren, nad potokem Staviska, nedaleko jeho soutoku s Olší. Po necitlivé přestavbě dnes již zámeckou budovu nepřipomíná. Historie První písemná zmínka o obci Konská pochází z roku 1305, kdy ji vlastnil těšínský kníže a sloužila jeho leníkům. Na konci 15. století se dostala do majetku Václava Sobka z Kornic. V té době zde ještě žádné panské sídlo nestálo. Teprve okolo roku 1652 nechal Jan Jiří Sobek v obci postavit menší barokní zámek, jenž měl Sobkům sloužit jako rodové sídlo. V následujících letech docházelo k rychlému střídání majitelů – postupně jej získávají Skrbenští z Hříště, po roce 1679 Jan Dětřich Gočálkovský z Gočálkovic a v roce 1686 Adam Václav Pačinský z Velké Pačiny, který jej odkázal Jindřichu Vilémovi hraběti Vlčkovi z Dobrozemice. V roce 1790 Konskou od Vlčků odkupuje Jiří Bees z Chrostiny. Jiří Bees využil přítomnosti architekta Josefa Kornhäusela v Těšíně a nechal zámek přestavět v duchu klasicismu. V roce 1894 Konskou od Karla Beese odkoupili Grohmannové z Gronau. V roce 1913 Konskou odkoupil polský těšínský zemský spolek a ten okolo roku 1919 do zámeckých prostor umístil dívčí hospodářskou školu. V roce 1946 byla Konská připojena k Třinci, zámek připadl Třineckým železárnám a prošel radikální přestavbou, po které přišel o památkovou ochranu. Dnes jsou v jeho prostorách šatny a kanceláře Třineckých železáren. Letohrádek Sanssouci Spolu s přestavbou konského zámku došlo v jižní části obce k výstavbě zámečku či letohrádku Sanssouci, který Beesové využívali k letním pobytům. Za Grohmannů došlo k začlenění letohrádku do areálu třineckých hutí, v jeho okolí postupně vznikly další objekty hutí, ocelárna, mechanické dílny a sklad. Mezi místními se název Sanssouci nikdy neujal a ti mu, podle nedalekého domu Kaszperů (čp. 46), říkali Kaszperovka. V roce 1953 při přestavbě mechanických dílen došlo k jeho zboření. Odkazy Reference Literatura J. Tichánek a kolektiv: Šlechtická sídla na Frýdecko - Místecku, Alpress, Frýdek-Místek 2006. Externí odkazy Zámek na hrady.cz Konská (Třinec) – část města Třinec
Sokolovna v Rakovníku

Sokolovna v Rakovníku je stavba ve stylu geometrické moderny od architekta Otakara Novotného z let 1913–1914. Sokolovna se nachází v ulici Tyršova u městských sadů v blízkosti centra města, stále je využívaná místní sokolskou jednotou a od roku 2017 je chráněna jako národní kulturní památka. Historie a popis V roce 1886 věnovala rakovnická městská rada místnímu Sokolu pozemek určený pro výstavbu sokolovny. V roce 1897 byla stanovena velikost objektu a projektováním byl pověřen stavitel Donda. Výstavba sokolovny byla ovšem zahájena až 30. března 1913 podle projektu architekta Otakara Novotného. Již 20. června 1914 byla hotová stavba slavnostně otevřena v rámci sletu sokolských jednot budečské župy. Pozoruhodná budova, která je charakteristická výrazně členěnými neomítanými průčelími z režných světle šedých šamotových cihel (objekt byl přezdíván jako „Bílý dům“), byla pak vždy využívána ke sportovním a tělovýchovným účelům, i když v souvislosti s politickými zvraty byla od roku 1941 předávána různým uživatelům či správcům. Až roku 2005 bylo právo užívání převedeno zpět na Sokol. Promyšlené uspořádání dispozice a monumentalita stavby umožnila využívání i pro reprezentační potřeby města. V roce 1926 se zde např. uskutečnilo slavnostní uvítání prezidenta T. G. Masaryka při jeho návštěvě města. Po výtvarné stránce architekt Novotný rozvinul na budově své poznatky o stavbách s líci z režných cihel, které poznal při studijní cestě do Nizozemí a Belgie v roce 1908. Střešní štít nad vstupem je ozdoben mozaikou s emblémem sokola s rozepjatými křídly a s činkou v pařátech. Interiéry jsou zachovány téměř v intaktní nenarušené podobě a výtvarné hodnotě. Díky tomu byla nařízením vlády ze dne 20. února 2017 sokolovna vyhlášena národní kulturní památkou. Odkazy Reference Literatura HAVLOVÁ, Ester; JUNEK, Jiří; KOUKALOVÁ, Šárka; LUKEŠ, Zdeněk. 100 staveb. Moderní architektura Středočeského kraje. 1. vyd. Praha: Titanic, 2006. 239 s. ISBN 80-86652-31-9. S. 94–95. Související články Seznam národních kulturních památek České republiky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu sokolovna v Rakovníku na Wikimedia Commons Dějiny T. J. Sokol Rakovník a sokolovny v datech, Sokol Rakovník
Smrk (tvrz)

Smrk (též Šance) je zaniklá tvrz, která stávala asi jeden kilometr severně od stejnojmenné vesnice u Čisté v okrese Rakovník. Tvrziště se však nachází poblíž Čočkova rybníka v katastrálním území obce Drahouš přibližně dva kilometry jihovýchodně od loveckého zámečku Svatý Hubert. Od roku 1965 je chráněno jako kulturní památka. Historie Tvrz existovala ve třináctém až patnáctém století. První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1275, kdy patřila vladykovi Sulislavovi. V roce 1428 zemřel další majitel, kterým byl Jan ze Šlovic a po něm se majiteli stali Bartoloměj a Kuneš ze Šlovic. Ještě roku 1454 se vesnice Smrk připomíná jako manství hradu Křivoklátu, ale již roku 1483 se uvádí jako pustá. Samotná tvrz byla zmíněna pouze roku 1555, kdy po ní zůstávalo pouze tvrziště. Stavební podoba Tvrziště patří mezi objekty typu motte tvořené centrálním pahorkem obklopeném příkopem a vnějším valem. Celková šířka dosahuje padesáti metrů, samotný středový pahorek má průměr asi dvacet metrů. Okružní příkop je 2–2,5 metru hluboký. Na vnitřní straně valu se na dvou třetinách obvodu dochoval terénní stupeň, který je pravděpodobně pozůstatkem přístupové cesty, na kterou navazoval most v severovýchodní části tvrziště. Vedení cesty tímto způsobem umožňovalo obráncům účinně kontrolovat a bránit přístup do jádra tvrze. Nedochovaly se žádné stavby, ale předpokládá se, že hlavní stavbou na tvrzišti bývala čtverhranná dřevěná věž, která mohla stát na kamenné podezdívce. Odkazy Reference Související články Seznam tvrzí ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu tvrziště Hradiště u Smrku na Wikimedia Commons Tvrziště Smrk na webu Hrady.cz
Kostel svatého Archanděla Michaela (Razová)

Kostel Archanděla Michaela v obci Razová (okres Bruntál) je farní kostel přestavěn v roce 1781 a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky o obci Rázová pocházejí z roku 1288. Na původním místě dřevěné modlitebny s kamennou věží, která byla postavena v roce 1580, byl v roce 1590 postaven nový luteránský renesanční kostel. Od roku 1625 byla zahájena rekatolizace Razové. Od roku 1691, do té doby samostatná farnost, byla Razová přifařena k Hornímu Benešovu. Od roku 1871 se stala samostatnou farností. V roce 1802 byla provedena oprava věže, helmice, kruchty a sakristie. V roce 1883 na náklady knížete Liechtensteina byl opraven kostel a věž. V letech 1990–1992 generální oprava střechy nákladem 250 000 Kčs. Kolem hřbitova byla postavena kamenná hřbitovní zeď. Farní kostel patří Děkanátu Bruntál. Popis Renesanční jednolodní zděná stavba s polygonálním kněžištěm a s mohutnou hranolovou věží předstupující v ose průčelí. Loď i závěr jsou opatřeny opěrnými pilíři. V roce 1624 byl instalován třetí zvon na věž. V roce 1650 byl pořízen nový velký zvon – roce 1714 byl přetaven. Velký zvon, který praskl v důsledku požáru, byl přetaven v roce 1850 v Olomouci. V roce 1892 byly pořízeny věžní hodiny, které vyrobil Schneider z Bruntálu. V roce 1949 byly opraveny. Interiér Kostel zaklenut třemi poli hřebínkové křížové klenby. Varhany z roku 1695, které vyrobil varhanář Christian Porre, byly nahrazeny v roce 1862 novými, které vyrobila firma Rieger v Krnově. Odkazy Reference Literatura SEHNAL, J.: Barokní varhanářství na Moravě, díl 1.,varhanáři. Muzejní a vlastivědná společnost v Brně, 2003, s. 95 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Archanděla Michaela na Wikimedia Commons Fotografie kostela Archanděla Michaela. Dostupné online Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine.. abecední seznam farností
Kaple svaté Alžběty Durynské (Dolní Křečany)

Kaple svaté Alžběty Durynské v Dolních Křečanech, místní části města Rumburk, je římskokatolická obecní kaple zasvěcená svaté Alžbětě Durynské. Pochází z roku 1936 a není památkově chráněná. Historie Kapli zasvěcenou v regionu oblíbené svaté Alžbětě Durynské nechal postavit dolnokřečanský podnikatel Johann Jahnel, který pro svatostánek zároveň daroval vlastní pozemek. Stavbu svěřil rumburskému staviteli Johannu Bräuerovi, který ji dokončil na jaře roku 1936. Slavnostní svěcení kaple proběhlo téhož roku. V sobotu 30. května 1936 požehnal rumburský děkan Friedrich Fischer nový zvon, druhého dne o Svatodušní neděli kapli posvětil Adolf Šelbický, generální vikář litoměřické diecéze. V dalších letech byla kaple průběžně udržována a dochovala se v původní podobě. Během mše svaté konané 16. listopadu 2014 požehnal rumburský děkan Pavel Kadlečík nově osazené kamenné desky se jmény dolnokřečanských mužů padlých během první světové války. Desky jsou náhradou za zaniklý památník, který stál u bývalého obecního úřadu. Kaple není památkově chráněná a je využívána pouze příležitostně. Její vlastník, město Rumburk, plánuje rekonstrukci stavby. Popis Jednolodní orientovaná kaple stojí na obdélném půdorysu a zakončuje ji půlkruhový presbytář. Je dlouhá 10,4 metru a široká 5,2 metru. Fasády jsou jednoduché, stěny jsou omítnuté brizolitem. Výrazněji členěné je pouze průčelí, ze kterého vystupuje portál s trojúhelníkovým štítem zakončeným křížem. Vnitřek štítu zdobí štukový kalich s hostií. Boční okna a okna presbytáře jsou obdélná s půlkruhovým závěrem, nad portálem je umístěno lunetové okno. Jižní stěna nese tři žulové desky se jmény padlých v první světové válce. Z přední části střechy vystupuje čtyřhranná věž zakončená jehlancovou střechou. Zvon pojmenovaný podle patronky kaple váží 50 kilogramů a odlila jej chomutovská zvonařská dílna Richarda Herolda. Skromnému interiéru dominuje hlavní oltář s dřevěnou sochou svaté Alžběty Durynské od rožanského betlémáře a řezbáře Franze Roscheho. Socha je mimo konání mší svatých uložena v rumburském kostele svatého Bartoloměje. Lavice jsou dílem místního truhláře Antona Röslera a pojmou 56 osob, dalších 12 míst k sezení je na empoře. Okna v presbytáři zdobí restaurované vitráže s podobiznami svaté Terezie a svatého Jana Nepomuckého. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost – děkanství Rumburk Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Alžběty Durynské v Dolních Křečanech na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Alžběty Durynské (katalog biskupství litoměřického) Archivováno 28. 10. 2019 na Wayback Machine. Spolek pro vojenská pietní místa. Dolní Křečany: Pamětní desky obětem 1. světové války
Kostel Archanděla Michaela (Moravskoslezský Kočov)

Kostel Archanděla Michaela v obci Moravskoslezský Kočov (okres Bruntál) je farní kostel přestavěn v roce 1793–1795 a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky pocházejí z roku 1377. Původní jádro kostela je starší, z této doby se dochovala renesanční věž s fragmenty sgrafity. V roce 1658 byl kostel opraven. V letech 1793–1795 byl kostel přestavěn a empírově upraven v roce 1823. V roce 1883 a v polovině 20. století byl kostel opravován. V roce 2010 byly opraveny na náklady obce věžní hodiny. Kolem hřbitova byla postavena kamenná hřbitovní zeď. Farní kostel patří Děkanátu Bruntál. Popis Klasicistní jednolodní zděná stavba s hranolovou věží vtaženou do západního průčelí. Loď má téměř čtvercový půdorys. Kněžiště, ke kterému přiléhá čtyřboká sakristie, je mírně odsazené. Vstup do kostela prochází plochostropým podvěžím. Po bocích věže vede schodiště na tribuny. Varhany pocházeji pravděpodobně z 19. století, které vyrobila je firma Rieger v Krnově. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Archanděla Michaela na Wikimedia Commons abecední seznam farností
Kostel svatého Michaela Archanděla (Roudno)

Kostel svatého Michaela Archanděla v obci Roudno (okres Bruntál) je farní kostel z 17. století a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky o obci Roudno jsou z roku 1397. Kostel byl vystavěn v druhé polovině 17. století, upravován v 19. století. V letech 2008–2009 proběhla obnova kostela s celkovými náklady 2,4 miliony korun. Na obnovu kulturní památky bylo čerpáno mimo jiné i z Programu rozvoje venkova Ministerstva zemědělství. Kolem kostela je pravidelná osmiboká hřbitovní zeď. Farní kostel patří Děkanátu Bruntál farnost je spravována Římskokatolickou farností Bruntál a Českou provincií O. T. (Česká provincie Řádu bratří domu Panny Marie v Jeruzalémě /Německý řád/). Popis Jednolodní pozdně barokní podélná orientovaná stavba, závěr polygonální s opěráky. V západním průčelí přistavěna hranolová věž. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Michaela Archanděla na Wikimedia Commons abecední seznam farností