NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бычья скала

Бычья скала (чеш. Býči skála) — вторая по величине пещера в Чехии (после пещеры Любительская). Расположена в Моравском карсте, недалеко от города Адамов. Протяженность пещеры — 12-14 км. Знаменита тем, что в ней было найдено богатейшее погребение железного века, отнесённое к гальштатской культуре. О существовании пещеры местным жителям было известно давно, у входа в пещеру часто находили обломки керамики и костей. В 1867—1869 годах пещера была исследована чешским археологом Индржихом Ванкелем, в результате чего были открыты остатки человеческого поселения периода палеолита. В ходе последующих исследований в 1872 году Ванкель обнаружил захоронение вождя, относящееся к середине I тыс. до н. э. Погребение вождя было окружено 40 скелетами мужчин, женщин и детей, расчленённых в ходе жертвоприношений. В захоронении также были обнаружены остатки боевой колесницы, железное оружие, золотые и медные украшения, чаша из человеческого черепа и множество других артефактов. Кроме того, в пещере был найден глиняный сосуд с обугленным зерном, а в нём — медная статуя быка. Находка примечательна тем, что местность, где расположена пещера, до сих пор называется Бычья скала. В 1945 году немцы построили в пещере подземную фабрику, для чего был пробит новый вход. Производственная деятельность фабрики затруднила последующие археологические исследования. Пещера имеет несколько частей, разделённых сифонами. В первый сифон в 1911 году погружался немецкий спелеолог Г. Ноуах, однако неподходящее оборудование не дало ему преодолеть преграду. В 1920 году сифон выкачали с помощью насосов и открыли новую часть пещеры протяжённостью 450 метров. Следующий сифон не удавалось пройти в течение 70 лет, и только пробитая штольня длиной 34 метра позволила исследовать следующую часть пещеры протяжённостью 400 метров. В 1982—1985 годах спелеологи с помощью водолазов постепенно открыли систему пещер, вымытых ручьём Йедовнице между Бычьей скалой и пещерой Рудицке-Пропадани (Rudicke propadani). Примечания
Bučina (rozhledna)

Bučina je rozhledna nacházející pod vrcholem hory Bučina 585 m n. m. jižně od obce Kyselka a 1,5 km od bývalých lázní Kyselka po červené turistické stezce. Historie rozhledny Rozhlednu nechal postavit Jindřich Mattoni kolem roku 1880. Po 2. světové válce začalo okolí zarůstat a výhled zakrývat stromy. Je zde výhled na obec Kyselka a údolí Ohře. Po roce 1990 byla rozhledna špatně přístupná kvůli popadaným stromům a neudržovaným cestám. V roce 2003 nechala obec Kyselka rozhlednu opravit. Bylo vyspraveno zdivo, ochozy a bylo vybudováno nové zastřešení, dále se vykácely stromy, které bránily ve výhledu na údolí. K dalšímu vykácení okolních stromů, které bránily výhledu do krajiny došlo na jaře 2016. Od roku 2016 je rozhledna nově opravena, opravu provedla organizace Vojenské lesy a statky ČR (divize Karlovy Vary), vedle rozhledny jsou vyřezány sochy ze dřeva a je zde vytvořeno posezení. Přístup Přístup k rozhledně je po lesní cestě od lázní Kyselka, která je značena jako červená stezka KČT. Vede sem i žlutá turistická stezka. Rozhledna je volně přístupná celoročně a bez poplatku. Výhled Kyselka, Karlovy Vary i s přilehlými rozhlednami (Diana, Aberg), Klínovec. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bučina (rozhledna) na Wikimedia Commons Kyselka - rozhledna Bučina Rozhledna na stránkách karlovarský deník.cz
Bučiny u Rakous

Bučiny u Rakous jsou přírodní rezervace na pomezí okresů Jablonec nad Nisou a Semily západně od obce Koberovy. Chráněné území se rozkládá po levé straně údolí řeky Jizery, v prostoru mezi osadami Zbirohy, Michovka a Rohliny. Oblast spravuje AOPK ČR – regionální pracoviště Liberecko. Předmět ochrany Důvodem ochrany je lesní společenstvo polopřirozeného charakteru s převahou buku ve stáří 80–115 let, rostoucí na slinitém pískovci, s pestrými rostlinnými a živočišnými společenstvy a členitou geomorfologií. Je významným prvkem ekologické stability krajiny – funkční biocentrum regionálního významu v trase nadregionálního biokoridoru v údolí řeky Jizery. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jablonec nad Nisou Seznam chráněných území v okrese Semily Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bučiny u Rakous na Wikimedia Commons
Bystřice pod Hostýnem (zámek)

Zámek v Bystřici pod Hostýnem je barokně-klasicistní stavba, postavená na starší gotické vodní tvrz z 15. století. Nachází se Bystřici pod Hostýnem v okrese Kroměříž ve Zlínském kraji, 23 km severovýchodně od Kroměříže. Historie Bystřickou tvrz založili páni z Tvorkova po zániku hradu Obřany a doložená poprvé v roce 1440. V polovině 16. století byl zřejmě na jejím místě postaven renesanční zámek. Konečnou podobu zámku dali v roce 1616 jeho tehdejší majitelé, Bohunka z Vítkova a Václav Bítovský z Bítova, o čemž vypovídají kamenné erby nad vstupní branou. Po Bílé hoře byl zámek Bítovským zkonfiskován a získali jej Lobkovicové; již nedlouho potom však, v roce 1650, získal zámek významný rakouský rod Rottalů. Po polovině 18. století nechal poslední člen tohoto rodu František Antonín z Rottalu a poté jeho dcera Marie Amalie opravit zámek do podoby, v jaké se v podstatě uchoval dodnes: renesanční předzámčí se dvěma barokními křídly bylo v letech 1765 – 1768 dle návrhu významného moravského architekta Františka Antonína Grimma doplněno dvěma křídly klasicistními (do tohoto období náleží i dva barevné erby nad branou do druhého nádvoří. Koncem 18. století byl zámek místem bohatého kulturního života. Nový majitel hrabě František Antonín della Rovere di Monte l’Abbate zřídil v zámku zámecké divadlo a držel si i kapelu. V té době byla v přízemí jednoho z barokních křídel zřízena manufaktura na výrobu keramiky (tzv. Majolikakamer). Záhy nato, v roce 1805, získal tzv. Sváteční sál romantickou výmalbu s motivy egyptské krajiny. Posledními šlechtickými majiteli zámku byli od roku 1827 Loudonové, potomci slavného rakouského generála (socha Ernsta Gideona von Laudon je postavena v zámeckém parku). V zámku vybudovali novogotickou kapli a zmodernizovali vybavení celého zámku. První z Loudonů nechal při zámku vysadit hodnotný park a postavit v něm skleník, v němž pěstoval vzácné exotické rostliny, mj. ananas. Za jejich držení, v roce 1897, navštívil zámek rakouský císař František Josef I.; na památku této návštěvy se dochoval pamětní nápis na východním křídle zámku. Z počátku 20. století pocházejí sluneční hodiny, které namaloval Hanuš Schwaiger mezi okny druhé zámecké budovy. Když se ve 30. letech 20. století dostali Loudonové do finančních potíží, prodali zámek státu. Od roku 1935 až do roku 1990 zde byly vojenské sklady zdravotnického materiálu. Vojenská správa sídlí v parku dosud, má zde stále vojenské sklady zdravotnického materiálu a vypravuje odtud polní nemocnice do válkou či katastrofou postižených zemí. V roce 1991 přešel zámek do vlastnictví města, které zámek postupně renovuje a využívá jej ke svým potřebám a aktivitám. Konají se zde koncerty, výstavy, v přízemí je od roku 2002 otevřena stálá výstava východočeského sochaře Vojmíra Vokolka a od roku 2003 i Městské muzeum keramiky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Bystřice pod Hostýnem na Wikimedia Commons Portál městského úřadu Bystřice pod Hostýnem – Historie zámku
Bétel (Poděbrady)

Bétel (Bét-el, Boží dům) je modlitebna, respektive sborový dům Církve bratrské vybudovaná v letech 2005–2007 v Poděbradech. Její slavnostní otevření připadlo na neděli 2. listopadu 2007. Budova obsahuje kromě vlastního bohoslužebného prostoru ještě další komornější prostory, umožňující pořádání menších neformálních sborových či misijních setkání, například Kurzů Alfa, English clubů, atp. Tento rys je pro modlitebny a sborové domy protestantských církví typický, stejně jako to, že budova používá soudobé architektonické tvarosloví. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bétel Poděbrady na Wikimedia Commons
Bílá (zámek)

Lovecký zámeček Bílá stojí na okraji obce Bílá, v okrese Frýdek-Místek, na břehu potoka Smradlavá, nedaleko dřevěného kostela sv. Bedřicha. Od roku 2010 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V minulosti patřila Bílá do majetku olomouckých arcibiskupů, kteří si zdejší okolí velmi oblíbili. V roce 1906 zde arcibiskup František Saleský Bauer nechal postavit dřevěný lovecký zámeček, který sloužil jako arcibiskupské letní sídlo a také jako lovecká chata. Dnes se v něm nachází ubytovací zařízení. Popis Jedná se o původní jednopatrovou dřevěnou stavbu z počátku 20. století se šindelovou střechou a hranolovou dvoupatrovou nárožní věží. Skládá se z obytné věže a obytného "paláce". V horní části věže najdeme balkón, všechna okna jsou opatřena okenicemi. Do budovy se vstupuje přes verandu, za níž následuje místnost s kachlovými kamny a s dobovým lustrem z loveckých trofejí. Patra jsou pospojovaná schodišti, lemované parožím. Součástí areálu je také původní konírna, která svému účelu slouží do současnosti, a také nová kaplička sv. Huberta, v roce 2008 vysvěcená biskupem Lobkowiczem při Hubertské mši. Dostupnost Obec Bílá je dostupná po silnici I/56 od osady Hlavatá, kde se odděluje od silnice I/35, nebo od obce Ostravice, kolem vodní nádrže Šance a přes některé osady obce Staré Hamry. Obcí a přímo okolo zámečku vede zelená turistická značka od osady Černá, pokračující k Masarykově chatě. Okrajem Bílé vede také modře značená turistická stezka, mířící od osady Semčanka na vrchol Bobek. Reference Externí odkazy Zámek na hrady.cz Archivováno 27. 1. 2013 na Wayback Machine. Zámek na wiki.mapy.cz Zámek na turistika.cz
Bílá labuť

Bílá labuť (vertaald 'Witte Zwaan') is een warenhuis aan de Na Poříčí-straat in het centrum van Praag, Tsjechië. Het wordt beschouwd als een van de mooiste voorbeelden van avant-gardistische architectuur uit het interbellum. Het wordt door de gemeente Praag erkend als een architectonisch waardevol gebouw en beschermd als cultureel vastgoedmonument. Bij de opening in 1939 was het bovendien het grootste en modernste warenhuis van Centraal- en Oost-Europa. Geschiedenis Het gebouw van het warenhuis Bílá Labuť ligt aan de Na Poříčí, een van de drukste straten in de Nieuwe Stad van Praag 1. Het gebouw staat op de plaats waar vroeger het pension en de brouwerij U Podušků gevestigd waren. In de loop der tijd werden deze gebouwen bekend als U bílé labute (bij de witte zwaan), vanwege het zwanenbeeld op de gevel. In de jaren 1930 werden de gebouwen gekocht door Jaroslav Brouk van Brouk a Babka. De oude gebouwen werden gesloopt en vervangen door een functionalistisch warenhuis, dat in 1939 werd geopend. Het nieuwe gebouw kreeg de naam Bílá labuť en werd ontworpen door de bekende architecten Josef Kittrich en Josef Hrubý. Het warenhuis heeft een totale oppervlakte van circa 72.000 m³, verdeeld over 11 verdiepingen, waarvan 6 winkelverdiepingen. Het wordt erkend als een van de architectonisch belangrijkste gebouwen van Praag en een gevierd voorbeeld van de ‘Internationale Stijl’ van het functionalisme. Bij de opening was het het grootste en modernste commerciële gebouw in Centraal- en Oost-Europa en het staat in de hele Tsjechische Republiek nog steeds bekend als een icoon voor de detailhandel. Interessante kenmerken van het gebouw zijn onder meer het moderne interieurontwerp, de eerste roltrap in Praag en een glazen gevel van 33 × 18 meter, bestaande uit 180 platen ondoorzichtig, zilvergrijs glas met thermische en geluidsisolerende eigenschappen. Het was destijds de grootste met glas overdekte ruimte in Midden-Europa. Op het dak bevindt zich ook een acht meter hoge, ronddraaiende neonzwaan – het oudste neonreclamebord van Praag. Het gebouw werd op 19 maart 1939 geopend. Dit gebeurde tegen de tragische achtergrond van de nazibezetting van Tsjechië, die vier dagen eerder had plaatsgevonden. Sindsdien is de winkel onafgebroken geopend geweest. Renovatie In november 2017 startte een renovatie waarbij de oorspronkelijke, historisch beschermde, bouw volledig is gerespecteerd en het werd omgebouwd tot winkelcentrum. Hierbij werd onder meer de glazen voorgevel, waarvan de staat in de loop der jaren aanzienlijk was verslechterd, volledig gerestaureerd. De winkel blijft een belangrijke winkelbestemming in Praag, met veel bezoekers en een groot verzorgingsgebied. Huurders zijn onder meer Lidl, Kika en een groot aantal andere middelgrote tot kleinere winkels.
Bílá skála (Žďárské vrchy)

Bílá skála je skalní útvar a zároveň stejnojmenná přírodní památka jeden kilometr východně od Devíti skal u turistické značky směrem na Křižánky. Chráněné území, které leží v katastrálním území Sněžné na Moravě v okrese Žďár nad Sázavou v kraji Vysočina, je v péči AOPK ČR – regionálního pracoviště Správa CHKO Žďárské vrchy. Předmět ochrany Přírodní památka se nachází na území Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. Předmětem ochrany je význačný, málo narušený rulový skalní útvar, který je hnízdištěm vzácného ptactva. Jedná se o 28 metrů vysoký a cca 60 metrů dlouhý mrazový srub, vzniklý mrazovým zvětráváním v období pleistocénu. Součástí chráněného území o celkové rozloze 3,18 ha jsou též přilehlé lesní porosty. Vegetace Převážnou část okolních porostů tvoří kulturní smrčina, kterou místy doplňuje buk lesní, bříza bělokorá a jeřáb obecný. V bylinném patře lze nalézt metličku křivolakou, brusnici borůvku, kapraď osténkatou a ojediněle též bukovník kapraďovitý. Chráněné území, především severní stěna skály, je pozoruhodné především z bryologického hlediska, neboť zde bylo nalezeno 19 různých druhů mechorostů včetně několika horských druhů. Jedná se o druhy jako omšenka ohrnutá (Anastrepta orcadensis), rohozec trojlaločný (Bazzania trilobata), ploník zanedbaný (Polytrichastrum pallidisetum), baňatka Starkeova (Sciuro-hypnum starkii), pěknice plstnatá (Trichocolea tomentella) nebo drobná játrovka drobnička Hampeova (Cephaloziella hampeana). Dostupnost Bílá skála se nachází na konci pásma rulových skalních bloků, které se táhne v délce 1150 metrů směrem na severovýchod od Devíti skal, nejvyššího vrcholu Žďárských vrchů. Kolem severozápadního okraje chráněného území prochází modře značená turistická cesta, která vede z Křižánek na Devět skal a dále do Herálce. Bílá skála je využívána horolezecky, nachází se zde několik lezeckých cest. Horolezecká činnost je zde povolena pouze bez použití magnézia, a to v době od 1. července do 31. prosince příslušného roku. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Žďár nad Sázavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bílá skála na Wikimedia Commons
Bílá skála u Srbské

Bílá skála je přírodní památka nacházející se severozápadně od vesnice Srbská, část obce Horní Řasnice v okrese Liberec ve stejnojmenném kraji. Má podobu skalního hřebínku tvořeného vypreparovanou křemennou žílou při státní hranici s Polskem. Chráněná oblast má plochu 0,63 ha a byla vyhlášena v roce 1997. Přírodní památka je v péči Krajského úřadu Libereckého kraje. Předmět ochrany Předmětem ochrany je geomorfologický útvar, který býval kdysi výplní tektonické poruchy v okolních ortorulách. Po jejich oderodování vznikla asi 20 metrů široká skalní zeď, která dosahuje maximální výšky 22 metrů a na českém území má délku asi 200 metrů (lze však vysledovat její pokračování i na polské straně). Na skále jsou zajímavé jednotlivé barevné vrstvy a dutiny s drúzami křemene. Stavba křemenného valu je brekciovitá, křemenná hmota je převážně jemnozrnná až celistvá. Val je zhruba uprostřed přerušen asi 15 metrů dlouhou prolukou. Dostupnost Lokalita se nachází v prostoru česko-polské státní hranice asi 1,5 km severozápadně od kostela v Srbské. Křemenná skalní zeď je dostupná jen velmi obtížně. K chráněnému území nevede žádná cesta, mezi přírodní památkou a vesnicí se rozkládají podmáčené louky s potoky a oplocenými pastvinami. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Liberec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bílá skála na Wikimedia Commons
The White Tower (Czech Republic)

The White Tower (Czech: Bílá věž) is the tallest dominant of the city Hradec Králové in the Czech Republic. From the tower's galleries there is a unique view not only of Hradec Králové, but also of the distant peaks of the Giant Mountains and the Orlické Mountains. In recent years the tower came back to life with the exhibitions and became the center of tourism and cultural events. The White Tower houses the third largest and heaviest bell in the Czech Republic – the Augustine Bell. History On 7 June 1574 the construction of the White Tower started in the middle of the western side of the Great Square in Hradec Králové. The construction was funded by charity gifts of the citizens of the city. In the course of the next six years a tower 72 metres (236 ft) tall was built. The White Tower is the highest dominating monument of the city of Hradec Králové and most likely the highest building in Eastern Bohemia. In May 1581 the impressive Augustine Bell, 169 centimetres (67 in) high and 206 centimetres (81 in) wide was hanged on the fourth floor of the tower during a festive celebration. The bell was cast already in 1509 by famous Hradec bell founder Ondřej Žáček at the expense of the city and the commons. There is only one bell in Bohemia that is bigger. It is the famous Zikmund Bell that can be found in St. Vitus Cathedral at Prague Castle. Interesting facts The White Tower was named after its building material, which is white stone. The Augustine Bell weighs 10 tonnes. On special occasions it rings even nowadays. If the hands on the clock seem to you to be the wrong way round, then your eyes are not deceiving you. One of the explanations is that in the past minutes were not as important and it was possible to see the large hand from a greater distance – e.g. from a nearby field. Opening hours It is possible to visit the White Tower from 1 April to 30 September, daily from 09:00-12:00 and 13:00-17:00. The White Tower is possible to visit exceptionally on the night tours as well. References
Tour Blanche (Hradec Králové)

La Tour Blanche (en tchèque : Bílá věž) est la plus haute construction de la ville de Hradec Králové en République tchèque. Depuis les galeries de la tour, il y a une vue unique non seulement sur Hradec Králové, mais aussi sur les sommets lointains des Monts des Géants et des Monts Orlické. Ces dernières années, la tour a repris vie avec des expositions et est devenue le centre d'événements touristiques et culturels. La Tour Blanche abrite la troisième plus grande et la plus lourde cloche de République tchèque - la cloche Augustine . Histoire Le 7 juin 1574, la construction de la Tour Blanche a commencé au milieu du côté ouest de la Grande Place à Hradec Králové. La construction a été financée par des dons de charité des citoyens de la ville. Au cours des six années suivantes, une tour de 72 mètres de haut a été construite. La Tour Blanche est le monument le plus haut de la ville de Hradec Králové et probablement le plus haut bâtiment de la Bohême orientale. En mai 1581 l'impressionnante cloche Augustine, de 169 centimètres de haut et 206 centimètres de large a été accrochée au quatrième étage de la tour lors d'une célébration festive. La cloche a déjà été coulée en 1509 par le célèbre fondeur de cloches Hradec Ondřej Žáček. Il n'y a qu'une cloche en Bohême qui soit plus grosse. Il s'agit de la célèbre cloche de Zikmund que l'on peut trouver dans la cathédrale Saint-Guy du château de Prague . Anecdotes La Tour Blanche a été nommée d'après son matériau de construction, qui est la pierre blanche. La cloche Augustine pèse 10 tonnes. Lors d'occasions spéciales, elle sonne encore de nos jours. Si les aiguilles de l'horloge semblent être à l'envers, alors vos yeux ne vous trompent pas. L'une des explications est que les minutes passées n'étaient pas aussi importantes à l'époque et qu'il était possible de voir la grande aiguille d'une plus grande distance – par exemple d'un champ proche . Notes et références Liens externes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Tchéquie
Biała Wieża (Hradec Králové)

Biała Wieża (czeski: Bílá věž) – najwyższy budynek, górujący nad miastem Hradec Králové w Czechach. Znajduje się w samym centrum miasta, w południowo-zachodniej części Velkého náměstí (Plac Wielki, ulica Franušova 1), na wysokości 244 m nad poziomem morza. Ta 72 m wysokości renesansowa wieża, wybudowana została w 1574 roku z inicjatywy mieszkańców. Na szczyt wieży prowadzi 233 stopni schodowych. Materiałem budowlanym został piaskowiec hořický. Z galerii widokowej wieży rozciąga się niepowtarzalny widok nie tylko na Hradec Králové, ale także na odległe szczyty Karkonoszy i Gór Orlickich. W ostatnich latach wieża powróciła jako miejsce wystaw i stała się centrum turystyki i wydarzeń kulturalnych. W Białej Wieży mieści się drugi co do wielkości i wagi dzwon w Czechach – dzwoń Augustin. Zobacz też Kaplica św. Klemensa w Hradec Králové Przypisy
Bílé potoky

Bílé potoky jsou přírodní rezervace poblíž obce Valašské Klobouky v okrese Zlín. Oblast spravuje Správa CHKO Bílé Karpaty. Důvodem ochrany jsou pseudokrasové jevy, vynikajícím způsobem vyvinutá společenstva mokřadů, druhy a složením velice zajímavá a v chráněné krajinné oblasti ojedinělá. Na svazích se vyskytují druhy mezofytních strání se zastoupením vzácných a chráněných druhů. Území je významné po stránce botanické, ekologické a krajinářské. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Zlín Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bílé potoky na Wikimedia Commons
Bělč

Bělč je přírodní rezervace vyhlášená 12. dubna 1955. Nachází se na katastrálním území Malechova, který je součástí obce Dolany v okrese Klatovy, západně od města Švihov. Pokrývá plochu 9,44 ha. Rezervace zahrnuje část buližníkového vrchu Běleč východně od jeho nejvyššího bodu, který leží v nadmořské výšce 711 metrů. Západní okraj rezervace zasahuje skoro k vrcholu kopce (maximální nadmořská výška 690 metrů). Téměř celé chráněné území pokrývá les, lze jej charakterizovat jako květnatou bučinu, stáří bukového porostu dosahuje až 200 let. Mezi dřevinami dominuje buk lesní (Fagus sylvatica), roste zde i javor mléč (Acer platanoides), javor klen (Acer pseudoplatanus), dub zimní (Quercus petraea), jedle bělokorá (Abies alba) a další druhy. V bylinném patře jsou zastoupeny především rostliny kyselých biotopů. Rezervace je také domovem řady živočichů, hnízdí zde například čáp černý (Ciconia nigra) a krahujec obecný (Accipiter nisus). Nebezpečí pro rezervaci představuje zejména vysazování nepůvodních dřevin, možnost přemnožení muflonů, kteří jsou tu vysazováni, rozšiřování lomu Krušec, který těsně sousedí s chráněným územím, a další nevhodné vlivy okolí. Rezervace Bělč leží na území evropsky významné lokality Natura 2000 Švihovské hvozdy. Nejbližší sousední přírodní rezervací je Bělyšov, který je vzdálen asi 4 km jihozápadním směrem. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bělč na Wikimedia Commons