Kryry

Kryry (německy Kriegern) jsou město v okrese Louny v Ústeckém kraji. Nachází se v nejjižnější části kraje poblíž rozhraní čtyř krajů – Ústeckého, Karlovarského, Plzeňského a Středočeského. Ve městě žije přibližně 2 400 obyvatel. Město má vybudovanou kompletní infrastrukturu, včetně zdravotnických zařízení. Ve městě je základní škola pro 400 dětí a mateřská škola pro 120 dětí. V lokalitě působí několik firem: AGC Flat Glass Czech – pobočka Kryry, Cihelna Kryry, RAN, Kryry, stavební firma Šilhánek a syn Kryry, Pila Kryry a řada dalších drobných podniků a podnikatelů. Název Název města je odvozen od slova kryr (křikloun) ve významu ves kryrů. V pozdějších dobách, když se rozšířila němčina, bylo jméno spojeno s německým slovem Krieger (válečník). V historických pramenech se název objevuje ve tvarech: de Krir (1320), de Krirr (1344), de Krire (1357), Kryr (1369), Scir (okolo roku 1405), in Kryr (1374), in Krir (1388), in Krier (1402), in Kryr (1418), w Kryrzich (1542), kryry (1577), Kryry (1579, 1595) a Kriegern (1787, 1846). Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1320. Od 23. ledna 2007 byl obci vrácen status města. Přírodní poměry Jižně od města leží rozsáhlá opuštěná těžebna, v níž byl odkryt sled sedimentů, který se formoval v tropickém podnebí na rozhraní karbonu a permu. Převažujícím horninami jsou jílovce a prachovce, které vznikaly jako jezerní a říční sedimenty v prostředí meandrujících řek. Mezi nimi je patrných několik paleopůdních horizontů s mocností až jeden metr. V okrajových částech lomu vystupují čočkovitá tělesa hrubozrnných arkóz. Obyvatelstvo Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 2 541 obyvatel (z toho 1 231 mužů), z nichž bylo 264 Čechoslováků, 2 200 Němců, tři Židé, dva příslušníci jiné národnosti a 72 cizinců. Většina se hlásila k římskokatolické církvi, ale 47 členů měly evangelické církve, 39 církev československá, 24 církev izraelská, čtyři lidé patřili k jiným nezjišťovaným církvím a sedmdesát jich bylo bez vyznání. Podle sčítání lidu z roku 1930 mělo město 2 550 obyvatel: 369 Čechoslováků, 2 219 Němců, sedm Židů a patnáct cizinců. Kromě římskokatolické většiny zde žilo 37 evangelíků, 37 členů církve československé, devatenáct židů a 44 lidí bez vyznání. Městská správa Místní části Kryry Běsno Stebno Strojetice Od 1. ledna 1981 do 28. února 1990 k městu patřily i Bílenec, Černčice a Petrohrad. Městské symboly Znak a vlajka byly městu uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 7. října 2003. Doprava Podél jižního okraje města vede železniční trať Plzeň–Žatec, na které zde stojí stanice Kryry. Pamětihodnosti kostel Narození Panny Marie sedm zastavení Bolestí Panny Marie zaniklý hrad Kryry měšťanský dvůr čp. 12 bývalý pivovar Schillerova rozhledna Osobnosti Günther Landgraf (1928–2006), fyzik Jaroslav Valenta (1930–2004), historik Odkazy Reference Literatura JANÁČ, Marek; TUMLÍŘ, Pavel; HARVALÍK, Milan. Divnopis. Praha: Radioservis, 2006. 214 s. ISBN 80-86212-47-5. Kapitola Kryry, s. 104–105. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kryry na Wikimedia Commons Oficiální stránky Kryry na Facebooku Kryry v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)