NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svaté Barbory (Adamov)

Novogotický kostel svaté Barbory v Adamově je farním kostelem farnosti Adamov. Byl postaven knížetem Aloisem Lichtensteinem v letech 1855–1857 podle návrhu vídeňského architekta Josefa Hiesera. Kostel byl vysvěcen 4. prosince 1857 jedovnickým děkanem Václavem Střížem. V chrámu se nachází dřevěný Světelský oltář. Společně s kostelem byla postavena také fara, budova školy a hřbitov. Všechny tyto objekty byly postaveny ve shodném slohu. Kostel i fara jsou chráněny jako kulturní památka České republiky, samotný Světelský oltář je národní kulturní památkou. Architektura Exteriér Kostel je jednolodní zděná orientovaná stavba na půdorysu obdélníku ukončena pětibokým kněžištěm. Je postavena z režného červeného cihlového zdiva. Délka kostela je 26 m a šířka 10 m. V bočních stěnách lodi jsou prolomeny tři okenní osy. Kněžiště má pět okenních os. Okna jsou vysoká ukončena hrotitým záklenkem s kružbou, pod okny je parapetní římsa. Mezi okny lodi a v nárožích kněžiště jsou dvakrát odstupňované opěrné pilíře. Západní průčelí je v ose prolomeno pravoúhlým vchodem a zakončeno hrotitým štítem. Nad vchodem jsou tři nestejně veliká okna s hrotitým záklenkem. Štít je ukončen arkýřovou stěnou s otevřenou zvonicí se dvěma zvony ve výklencích. Nad lodí je sedlová střecha, nad kněžištěm valbová střecha, jsou kryté pálenou taškou. Interiér Loď je zaklenuta třemi poli křížové žebrové klenby, které jsou odděleny pasy. Kněžiště má žebrovou klenbu. V kostele se nachází boční oltář tzv. Světelský oltář z dolnorakouského cisterciáckého kláštera ve Zwettlu. Jedná se o vrcholné dílo pozdní gotiky z let 1516–1525 z lipového dřeva. Oltář je přes 7 metrů vysoký s 59 postavami. Od 1. července 2010 oltář patří mezi národní kulturní památky. Hlavní oltář je dřevěný vyřezávaný a zavírací s obrazem svaté Barbory (uprostřed) a na křídlech svatý Josef a svatý Jan Křtitel. Jednomanuálové varhany se sedmi rejstříky postavila firma Rieger z Krnova v roce 1926, opus 2229. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Barbory na Wikimedia Commons Adamovská farnost a Světelský oltář Kostel svaté Barbory na webu www.adamovaokoli.cz
Kostel svaté Barbory (Zahrádky)

Kostel svaté Barbory u Zahrádek stojí zhruba na místě, kde stála již zaniklá středověká ves Mnichov s původním kostelem. Od dnešních Zahrádek na Českolipsku je vzdálen asi 1,5 km na jih. Barokní stavba je chráněnou kulturní památkou České republiky. Pod kostelem je rodová hrobka Kouniců. Historie Nejstarší zprávou o existenci fary v Mnichově je zachovalý rejstřík papežských desátků z roku 1352. Dnešní barokní stavba má renesanční původ, který je datován do roku 1550. V souvislosti se zachovalým letopočtem na zdi kolem areálu kostela, hřbitova a zvonice je však možný i rok výstavby 1582. Archeologický průzkum lokality provedený roku 1976 odhalil gotické základy zvonice z druhé poloviny 15. století a keramiku dosvědčující osídlení plošiny až z roku 1319. Je též známo, že pod kostelem se v letech 1584 až 1792 rozléval Mnichovský rybník. Dnešní stav Areál kostela je od roku 1958 chráněnou kulturní památkou s číslem v rejstříku 45588/5-3406. Na parcelách 611, 612, 613 chráněné lokality je kostel, přilehlá zvonice, barokní schodiště, ohradní zeď, poškozené sochy svatého Judy Tadeáše a svatého Václava. Poblíž areálu je několik rekreačních stavení na místě zvaném Kostelní domky. Vzhled areálu značně poškodil kamenolom otevřený roku 1840. Vybavení kostela bylo z velké části po roce 1990 rozkradeno včetně původního obrazu svaté Barbory na oltáři. Zachovala se dřevěná kazatelna, rozměrná trojramenná kruchta, hlavní oltář. Ze Zahrádek, od vyhořelého zámku ke kostelu vede červeně vyznačená turistická cesta (mezinárodní trasa E10), z větší části po silnici ze Zahrádek do obce Borek. V kostele jsou slouženy mše svaté vždy v neděli od 9.30 hodin. V květnu 2014 byl kostel zapojen do Noci kostelů. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Holany. Kostel ve filmu Záběry z kostela sv. Barbory, přilehlého hřbitova a nejbližšího okolí byly použity ve filmu Hastrman, který podle stejnojmenné knihy Miloše Urbana v roce 2018 natočil jako svůj režijní debut Ondřej Havelka. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Holany Kounická hrobka (Zahrádky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Barbory na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Barbory, Zahrádky (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Barbory, Zahrádky na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Zahrádky, kostel sv. Barbory Kostel sv. Barbory v Zahrádkách na webu Hrady.cz Kostel sv. Barbory – Zahrádky na webu Krásné Česko
Kostel svaté Barbory (Židlochovice)

Kostel svaté Barbory byl římskokatolický chrám ve městě Židlochovice v okrese Brno-venkov. Jeho zachovaná věž (zvonice) je chráněna jako kulturní památka. Historie Jednalo se o v jádru gotický trojlodní kostel, který je poprvé připomínán v roce 1350. Po husitských válkách byl v roce 1446 opětovně vysvěcen. Opraven a upraven do barokního stylu byl na konci 17. století, k dalším opravám došlo po roce 1760, kdy s částí města vyhořel. Vnitřní zařízení bylo demontováno mezi lety 1816 a 1840 (využíván byl především novější kostel Povýšení svatého Kříže), v roce 1830 navíc došlo k proražení střechy a kleneb chrámu pod tíhou napadaného sněhu. V následujících letech byl chrám pomalu rozebírán, v roce 1864 již zůstala stát pouze jeho předsíň s věží, která je nadále využívána jako zvonice. Nových zvonů se dočkala v roce 1997. Kolem kostela se nacházel hřbitov, na kterém se pohřbívalo do roku 1891. Nyní je jeho plocha parkově upravena. V Památkovém katalogu je kostel nadepsán jako zvonice býv. kostela sv. Mikuláše (kostel sv. Mikuláše), ale v anotaci Památkový katalog píše o kostele svaté Barbory. Rozdíl v zasvěcení není vysvětlen. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Barbory na Wikimedia Commons
Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské (Sloup v Čechách)

Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské ve Sloupu v Čechách na Českolipsku byl postaven ve stávající podobě v roce 1706. Farní kostel je kulturní památkou stejně jako sousední fara. Historie Na místě původního dřevěného kostelíka z roku 1327 byl postaven nový, zděný. Už v letech 1717–1719 byl značně přestavěn italským stavitelem Petrem Pavlem Columbanim z Roudnice. V roce 1815 byla přistavěna věž. V roce 1779 se bohoslužeb v kostele zúčastnil budoucí císař Josef II. Popis stavby a vybavení Budova je barokní, trojlodní stavba, k jejíž severní straně byla postavena hranolovitá věž. Uvnitř jsou dvě postranní kaple a dvoupatrová kruchta. Klenba je křížová. Kazatelna v kostele je od sochaře Matyáše Bernarda Brauna. Další, sloupský sochař Emmanuel Max je autorem sochy madony s děťátkem umístěné proti kazatelně. V kostele je řada cenných obrazů a dalších sochařských děl od Julia Melznera (socha Máří Magdaleny), Eduarda Veselého (Kristus na kříži), Františka Wernera (socha Matky Boží). Původní zvon byl věnován roku 1600 Adamem Berkou z Dubé, který byl tehdy majitelem zdejšího panství. Zvon byl v roce 1906 přelit. Nad vchodem kostela je znak šlechtického rodu Kinských, kteří se o rozvoj obce po roce 1726 podstatně zasloužili. Hrabě Josef Jan Maxmilián Kinský byl v kostele roku 1780 pohřben a má poblíž oltáře náhrobek. Kulturní památky V lednu 1965 byl kostel zapsán do celostátního seznamu kulturních památek pod e. č. 37403/5-3258. Blízká budova fary je pod č. 18068/5-3257 a v celostátním seznamu památek jsou sochařská díla u kostela a fary, tedy sousoší Kalvárie a Mariánský sloup. Místní farnost Je ve správě Římskokatolické farnosti Sloup v Čechách. Mše jsou slouženy knězem z Nového Boru zpravidla každou neděli od 8 hodin. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek ve Sloupu v Čechách Římskokatolická farnost Sloup v Čechách Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Kateřiny Alexandrijské, Sloup v Čechách (katalog biskupství litoměřického) Web Turistika.cz Web Hrady.cz Web Lužické hory
Kostel svaté Kunhuty (Brno)

Kostel svaté Kunhuty se nachází v areálu Vojenské nemocnice v Brně-Zábrdovicích, na území městské části Brno-Židenice. Jedná se o jednu z nejstarších staveb v Brně. Byl postaven před rokem 1200 pravděpodobně jako vlastnický kostel na dvorci Lva z Klobouk nebo až pro potřebu jím zakládaného kláštera okolo roku 1200. Ten založil na místě svého dvorce, protože byl bez potomků. Premonstrátský Zábrdovický klášter, kam přišli 1209 mniši ze Strahova, se stal klášterním kostelem. Jeho slavnostní vysvěcení bylo roku 1211 za přítomnosti krále Přemysla Otakara I., markraběte Vladislava Jindřicha, hnězdenského arcibiskupa Jindřicha Kietlitze, pražského biskupa Daniela a olomouckého biskupa Roberta (Kunhuta Lucemburská byla svatořečena roku 1200). Po dostavbě nedalekého románskogotického kostela asi 1283 (na místě dnešního dnešního barokního kostela Nanebevzetí Panny Marie) byl chrám svaté Kunhuty využíván jako farní kostel, kolem kterého se nacházel hřbitov. V 70. letech 18. století byl kostel barokizován. Již v 80. letech 18. století ale byl celý klášter zrušen (1784), přilehlý hřbitov zrušen (1784) a kostel odsvěcen (1785). Do budov kláštera byla přestěhována brněnská vojenská nemocnice, zatímco farní funkce byla z kostela svaté Kunhuty přesunuta na původní klášterní kostel Nanebevzetí Panny Marie. Bývalý kostel svaté Kunhuty byl 1786 přepatrován a využíván jako skladiště, po roce 1939 po dalších úpravách interiéru jako kaple a márnice a od 70. let 20. století, kdy proběhly další interiérové změny, jako šatna a skladiště. V letech 2001 a 2002 byl bývalý kostel kompletně zrekonstruován a vznikla v něm lékárna Vojenské nemocnice. Na jižní fasádě bylo odhaleno románské zdivo s dvěma dříve zazděnými románskými okny a opěrnými pilířky pravděpodobně empory. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kunhuty na Wikimedia Commons Lékárna U svaté Kunhuty, archiweb.cz
Kostel svaté Kunhuty (Nové Město na Moravě)

Kostel svaté Kunhuty je nejstarší architektonická památka v Novém Městě na Moravě. Nachází se na Vratislavově náměstí a je farním kostelem zdejší farnosti, která v současné době patří do žďárského děkanství brněnské diecéze. Kostel zasvěcený svaté Kunhutě je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Nejstarší část (gotický presbytář) byla postavena ve 14. století. V polovině 15. století přistavěli chrámovou loď. V roce 1499 přibyla zvonice, jež byla roku 1592 přestavěna na věž. Při velkém požáru města roku 1723 vyhořel i kostel; o 16 let později přibyla nová jižní sakristie a severní přeměněna na tzv. Černou kapli. Okolo kostela byl až do roku 1801 hřbitov. Nová sgrafita pocházejí od akademického malíře Karla Němce. Interiér V kostele se nachází řada hrobů. V předsíni se nachází náhrobní kámen manželky úředníka Želechovského ze Želechova. Do krypty pod kněžištěm byla pohřbena těla některých příslušníků rodů Dubských z Třebomyslic a Kratzerů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Kunhuty na Wikimedia Commons Kostel sv. Kunhuty na hrady.cz Kostel sv. Kunhuty – fotogalerie[nedostupný zdroj] Římskokatolická farnost Nové Město na Moravě
Kostel svaté Ludmily (Tetín)

Kostel svaté Ludmily v Tetíně je barokní stavba ze 17. století, nejmladší ze tetínských kostelů. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven v osmdesátých letech 17. století. Za josefínských reforem unikl zrušení, protože si ho místní obyvatelé vyžádali jako farní kostel a dali mu přednost před kostelem svatého Michaela (později svatého Jana Nepomuckého). V roce 1992 byl kostel rekonstruován. Architektura a interiér Kostel stojí v sousedství románského kostela svaté Kateřiny. Prostý jednolodní kostel je založen na obdélném půdorysu s trojbokým presbytářem. Průčelí je rozčleněno pilastry s římsovými hlavicemi a zakončeno volutovým trojúhelníkovým štítovým nástavcem. Kamenný oltář je barokní: centrální obraz od neznámého malíře znázorňuje svatou Ludmilu a kněze Pavla (Kaicha?), jak vyučují svatého Václava; po stranách jsou umístěny sochy svatého Vojtěcha a svatého Prokopa, na nástavci oltáře obraz svaté Ludmily a socha archanděla Michaela. Prosklená oltářní menza obsahuje kámen, na němž byla údajně svatá Ludmila usmrcena. V lodi se nachází další menší barokní oltář a kazatelna. Varhany pocházejí z roku 1771. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část V. Vikariát Berounský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 10. Tetín, fara, s. 80 – 89. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Ludmily na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Brno)

Kostel svaté Markéty (někdy též označovaný jako kostel svatého Marka) je římskokatolický kostel nacházející se na Starém náměstí v brněnské městské části Brno-jih, bývalé samostatné obci Přízřenice. Počátky kostela sahají do přelomu 19. a 20. století, je vystaven v novogotickém stylu. Je filiálním kostelem farnost Modřice. Chrám je chráněn jako kulturní památka České republiky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons Web farnosti Odbor kultury a památkové péče JMK. Kostel svaté Markéty [online]. Jihomoravský kraj [cit. 2014-06-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-07-14.
Kostel svaté Markéty (Kašperské Hory)

Kostel svaté Markéty (původně svatého Linharta) v Kašperských Horách je arciděkanský farní kostel římskokatolické kašperskohorské farnosti. Nachází se na náměstí města Kašperské Hory a tvoří jeho dominantu. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel vznikl ve 2. polovině 14. století jako gotická bazilika a původně byl zasvěcen svatému Linhartovi. Jednalo se o trojlodní chrám s jednou věží v průčelí, s dlouhým presbytářem s pětibokým závěrem a s vnějšími opěráky. Zachovalo se z něj obvodové zdivo presbytáře s opěráky, zdivo sakristie a bočních lodí kostela. Částečně jsou dochované gotické klenby v presbytáři a v obou bočních lodích. Od vzniku kostela stála nad sakristií dnes již neexistující věž. Kostel byl opravován roku 1597 a 1698, kdy procházela přestavbou i původní kostelní věž. Roku 1773 vznikl požár, který v kostele poničil krov, klenbu a presbytář. Po něm dostala hlavní loď valenou klenbu, klenby v bočních lodích jsou křížové s žebry. V roce 1863 došlo k dalšímu požáru, při kterém kostel vyhořel, ale škody nabyly mnohem většího rozsahu než při předchozím neštěstí, následně byla zbourána i kostelní věž. Nová byla vystavěna roku 1883, zároveň byl vnějšek upraven v novogotickém slohu. Interiér kostela byl roku 1898 vymalován Ferdinandem Heisererem z Vídně. V roce 2021 byly pro kostel zvonařem Petrem Rudolfem Matouškem v nizozemském Astenu odlity tři zvony, které na věži doplnily dva ze 16. století. Interiér Vnitřní zařízení je z počátku 18. století, na bočním oltáři je socha Panny Marie ze 16. století. V kostele je deskový malovaný epitaf z roku 1627, lidová křížová cesta, malovaná na skle je z 19. století. Gotická kamenná křtitelnice a náhrobky ze 16. a 18. století. Stavební podoba Na náměstí Kašperských Hor se rozkládá trojlodní bazilika s polygonálně zakončeným presbytářem s opěrnými pilíři. Presbytář a obě boční lodě jsou zaklenuty křížovou žebrovou klenbou, která se v závěru presbytáře mění na klenbu paprsčitou. Presbytář je od lodi dělen hrotitým vítězným obloukem. Dnes můžeme v hlavní lodi sledovat zaklenutí křížovou klenbou bez žeber. Lodě jsou odděleny lomenými arkádami, které jsou drženy hranolovitými pilíři. Na západní straně hlavní lodi se nachází kruchta s varhany. Sakristie je postavena tak, že svým umístěním navazuje na severní boční loď. Podobně je členěna i loď na jižní straně, kde je namísto sakristie postavena márnice. Na západním průčelí kostela stojí dominantní pětipatrová věž. Do kostela vede několik vstupních portálů, které jsou umístěny na severní i jižní boční lodi. Hlavní hrotitý portál se nachází v přízemí věže na západním průčelí kostela. Na střeše kostela se nad presbytářem nachází osmiboký sanktusník. Odkazy Reference Literatura E. Poche a kol., Umělecké památky Čech II. Praha 1980, str. 44 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Loděnice)

Kostel svaté Markéty je římskokatolický chrám v obci Loděnice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem loděnické farnosti. Historie Loděnický kostel je poprvé připomínán v roce 1220, pozůstatky této stavby se však nedochovaly, neboť byl zcela nahrazen současným gotickým. Jeho nejstarší částí je pětiboce ukončené kněžiště s dvojicí věží (severní dnes tvoří pouze torzo se sakristií v podvěží, do jižní vedla původně lávka z blízké rezidence), které bylo vystavěno pravděpodobně ve druhé čtvrtině 15. století. Po zboření lodi původního chrámu byla v polovině 15. století realizována stavba nového trojlodí, přičemž zaklenuty byly pouze boční lodě. Hlavní loď byla provizorně uzavřena rovným stropem, ke stavbě její klenby došlo kolem roku 1500, kdy byla také postavena hudební kruchta. V roce 1582 byla před jižní boční vchod přistavěna předsíň. Barokní ani jiné úpravy se kostela po stavební stránce již příliš nedotkly. Do roku 1818 se kolem kostela nacházel hřbitov. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Měnín)

Kostel svaté Markéty je římskokatolický chrám v obci Měnín v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem měnínské farnosti. Historie Jednolodní měnínský kostel s polygonálně ukončeným kněžištěm byl postaven v gotickém slohu ve třetí čtvrtině 13. století. K úpravám chrámu došlo zřejmě v první čtvrtině 15. století, kdy byla u presbytáře vybudována kaple nebo sakristie s kostnicí, věž byla postavena kolem roku 1500. Po roce 1763 byl kostel barokně rekonstruován podle projektu Františka Antonína Grimma, mimo jiné byla zbořena kaple/sakristie a také věž byla upravena dostavbou zděného zvonicového patra, které nahradilo patro dřevěné. Současná sakristie byla ke kněžišti přistavěna zřejmě v 80. letech 19. století. U kostela se nachází hřbitov. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Ves Touškov)

Kostel svaté Markéty se nachází uprostřed obce Ves Touškov. Podle dochovaných podkladů se předpokládá, že byl postaven v roce 1350. Donedávna[kdy?] se uvnitř kostela nacházel cenný cyklus obrazů křížové cesty; před několika lety však došlo k jejich odcizení. Během minulých desetiletí kostel chátral, avšak postupem času byl uznán za církevní památku a byl opraven do dnešní podoby; byla též zprovozněna zvonice. V ní dle pamětníků již od třicátých let hnízdila sova pálená, do hnízdiště se však posledních pět let již nevrací. V kostele každoročně probíhá mše svatá v průběhu pouťových oslav a taktéž půlnoční mše svatá o Vánočních svátcích. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
St. Margaretha (Šonov)

St. Margaretha (tschechisch Kostel svaté Markéty) ist eine römisch-katholische Kirche in Šonov (deutsch Schönau) im Okres Náchod in Tschechien. Sie gehört zum Bistum Königgrätz. Geschichte Im Ort gab es im Mittelalter eine kleine gotische Kirche. Diese stand auf dem jetzigen Friedhof und hatte das Patrozinium des Apostel Johannes. An der Stelle dieser Kirche steht heute die Rosenkranzkapelle (Kaple Panny Marie Růžencové). Später ließ der Benediktinerabt Othmar Daniel Zinke die heutige Kirche hoch über dem Dorf errichten. Baumeister war Kilian Ignaz Dientzenhofer. Erst gegen Ende des 19. Jahrhunderts wurde auf Holzsäulen gestützt eine Empore eingebaut. Heute finden in der Kirche keine Gottesdienste mehr statt. Bauwerk Die Kirche ist für den kleinen Ort bemerkenswert groß und weithin über das Braunauer Land sichtbar. Die Saalkirche hat den Grundriss eines lang gestreckten Rechtecks. Die Ecken des Rechtecks sind abgeschnitten, wodurch ein oktogonaler Schnitt erkennbar wird. In der Mitte bilden die beiden Seitenwände einen konkaven Bogen. An der Fassade sind die beiden Flankentürme über Eck gestellt und wirken wie in die starke konvexe Biegung der Fassade gespannt. An Stelle der Türme treten die Sakristei und ein Nebenraum. Die Pilaster weisen eine reiche Gliederung mit teilweise ionischen Kapitellen auf, der Architrav ist reicher profiliert. Die hohe Kehlung ist überhöht. Eingedeckt ist die Kirche mit einer geraden Balkendecke. Die Kehlung und ein Teil der Decke sind mit einer Scheinarchitektur und Blumen im späten Rokokostil übermalt. Ausstattung Der Hochaltar zeigt Schnitzarbeiten aus der Mitte des 18. Jahrhunderts, das Altarbild stammt aus dem 20. Jahrhundert. Im oberen Feld des Altars befindet sich ein Barockbild der hl. Dreifaltigkeit. Die Statuen der hl. Barbara und der hl. Katharina rechts und links des Altars sind ganz im Stil des Spätbarock gestaltet. An der Brüstung der Empore hängt eine Madonna aus der ersten Hälfte des 16. Jahrhunderts. Die Bilder des hl. Karl Borromäus und des Apostel Johannes sind Malereien aus dem Früh- und Hochbarock. Auch der Orgelprospekt ist barock. Die Sanktusleuchter sind im Rokokostil gehalten. Die Kreuzweggemälde in Rokokorahmen sind Arbeiten aus dem Ende des 18. Jahrhunderts. Weiterhin hat die Kirche Reliquiare mit den Reliquien der hll. Placidus von Subiaco und Maurus aus dem 17. Jahrhundert. Die Monstranz zeigt Rokoko- und Empire-Motive. Ein wertvolles Stück ist eine Kasel, von der Teile des Stabes noch aus dem 16. Jahrhundert stammen. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970 Weblinks Einzelnachweise
Kościół św. Małgorzaty w Šonovie

Kościół św. Małgorzaty w Šonovie – zabytkowy kościół we wsi Šonov, położonej w Czechach, w kraju hradeckim, w Sudetach Środkowych; należy do broumovskiej grupy kościołów. Historia W XIV w. we wsi istniał kościół pw. św. Jana Ewangelisty, zbudowany z drewna, na którego miejscu w XIX w. postawiono neogotycką kaplicę cmentarną Marii Panny w Šonovie. Barokowy kościół św. Małgorzaty wybudowano w latach 1726–1730 na wzniesieniu nad wsią według projektu Kiliana Ignaza Dientzenhofera. Kościół postawiony na planie wydłużonego ośmiokąta, kryty dachem dwuspadowym, od frontu posiada dwie graniastosłupowe wieże skierowane w stronę klasztoru w Broumovie, dwie zakrystie po bokach prezbiterium i sześć wejść (trzy do przedsionka). Wnętrze trójnawowe zniszczone (splądrowane) w drugiej powie XX w. Zobacz też Kaplica cmentarna Marii Panny w Šonovie Plebania w Šonovie Przypisy
Kostel svaté Markéty Antiochijské (Suchdol)

Kostel svaté Markéty na návsi v Suchdole je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně gotický kostel je poprvé zmiňován ve 14. století, jeho gotický vzhled se ale nezachoval. V 18. století prošel několika barokními úpravami, současnou podobu zachycují popisy až v druhé polovině 19. století. Jako poslední stavební úprava přibyla v polovině 20. století předsíň před vchodem do sakristie. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Markéty Antiochijské na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze