NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Husova kazatelna

Husova kazatelna je přírodní památka o rozloze 9,07 ha, která byla vyhlášena jako maloplošné chráněné území v roce 1977. Nachází se v blízkosti silnice č. 105, přibližně 400 m severozápadně od Žemličkovy Lhoty, která je místní částí obce Petrovice v okrese Příbram. Popis lokality Geomorfologie a geologické složení Viklan Husova kazatelna je obří balvan, který byl vytvořen v průběhu miliónů let zvětráváním hlubinných magmatitů a erozně denudačními procesy. S rozměry 4 × 2,5 a výškou 2,7 metru je největším viklanem v České republice. Na území této přírodní památky se vyskytují další kameny různých velikostí – tzv. balvanová stáda i několikametrové skalní bloky, tvořené zdejší specifickou horninou, durbachitem Čertova břemene. Příčinou tmavší barvy této horniny jsou minerály amfibol a biotit. Kromě těchto minerálů jsou součástí zdejšího durbachitu až 2 cm velké vyrostlice bílého živce. Původ názvu a místní pověsti Na svrchní části viklanu je kamenná mísa o rozměrech 80 a 60 cm s odtokovým žlábkem. Tato místa vznikla v důsledku selektivního zvětrávání horniny, přesněji chemickým rozpouštěním minerálů dešťovou vodou, obohacenou o oxid uhličitý. Stejně, jako u řady dalších skalních prohlubní v jiných lokalitách, i zde se lidé mylně domnívali, že šlo o tzv. obětní mísu. Název Husova kazatelna vychází z pověsti, že na tomto kameni stál Mistr Jan Hus při svém kázání, když se zastavil na Petrovicku cestou na Kozí Hrádek. Dle jiné verze místních pověstí byl obří viklan u Žemličkovy Lhoty někdy také nazýván Čertova kazatelna v souladu s tím, jak si lidé v dřívějších dobách vysvětlovali původ vzniku neobvyklých skalních tvarů ve svém okolí. Okolí Husovy kazatelny Také k jiným velkým balvanům v okolí Husovy kazatelny se váží lidové pověsti. Nejvýraznějším z těchto zvláštních tvarů je Čertův kámen, který byl vlivem termického a mrazového zvětrávání dokonce rozpůlen vedví. Místní pověst jej spojila s osobou známého rybníkáře Jakuba Krčína z Jelčan a Sedlčan. Podle této pověsti jeden z čertů, kteří pomáhali Jakubu Krčínovi stavět tvrz v Křepenicích, při přeletu nad územím u Žemličkovy Lhoty upustil kámen, ten dopadl na zmíněný balvan a tím jej rozpůlil. V lokalitě přírodní památky Husova kazatelna se nacházejí další balvany rozmanitých tvarů, což potvrzují jejich lidové názvy, jako například Zkamenělá žába, Hřib nebo Pecen chleba. Galerie . Odkazy Reference Literatura RUBÍN, Josef; BALATKA, Břetislav; a kol. Atlas skalních, zemních a půdních tvarů. Praha : Academia, 1986. 385 s. PECHAČOVÁ, Blanka. Kameny a skály Sedlčanska. 1. vyd. [s.l.]: [s.n.], 2014. 128 s. ISBN 978-80-260-7067-2. VÍTEK, Jan. Viklany – pozoruhodné přírodní památky. Vesmír. 1994, č. 5, s. 278 MALÍČEK, J., HLAVÁČKOVÁ, JALOVECKÁ, M. Přírodní zajímavosti Sedlčanska. Pelhřimov: Nová tiskárna Pelhřimov, 2007, 104 s. Související články Sedlčansko Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husova kazatelna na Wikimedia Commons Informace na Biolib.cz
Husův sbor (Brno-Tuřany)

Husův sbor v brněnské čtvrti Tuřany je chrám církve československé husitské postavený v letech 1927–1928. Bohoslužby nově založené husitské církve byly v provizorních prostorách v Tuřanech uspořádány již od přelomu let 1922 a 1923. Roku 1924 byla zahájena sbírka na výstavbu sboru, o rok později dodal plány stavby tuřanský rodák, architekt Jaroslav Kincl. Samotná stavba započala roku 1927, kdy byl 14. srpna položen základní kámen. Ke slavnostnímu otevření sboru došlo 1. července 1928 za účasti olomouckého biskupa. Jedná se o jednoduchou sálovou stavbu se sedlovou střechou, před jejímž průčelím se nachází věž a přízemní arkádová chodba. Některá literatura uvádí, že sbor má kubistické prvky, i když to není zcela přesné. Průčelí sboru je zapsáno v seznamu kulturních památek. Oltářní obraz tuřanského Husova sboru Světlo pravdy ve tvaru půloblouku namaloval v roce 1935 akademický malíř Rudolf Kundera, který zakázku získal jako student Akademie výtvarných umění a za obraz obdržel Římskou cenu a roční stipendijní pobyt v Itálii. Spoluužívání sboru Od roku 2025 se v Husově sboru konají také pravoslavné bohoslužby (pravoslavní pro stavbu používají název chrám Záštity Přesvaté Bohorodice). Chrám je v jurisdikci Olomoucko-brněnské eparchie Pravoslavné církve v českých zemích a na Slovensku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův sbor v Brně-Tuřanech na Wikimedia Commons Husův sbor v Encyklopedii dějin Brna
Husův sbor (Brno-Královo Pole)

Husův sbor v brněnské čtvrti Královo Pole se nachází na nároží ulic Svatopluka Čecha a Charvatské. Byl postaven v roce 1925 podle projektu architekta Josefa Nováka. O výstavbě sboru nově založené husitské církve v Brně uvažovaly náboženské obce v Králově Poli a v Tuřanech. Jako první vznikl Husův sbor v nově stavěné části Králova Pole, o jehož stavbě bylo rozhodnuto v roce 1924. Ještě téhož roku na podzim byla uspořádána architektonická soutěž a v lednu 1925 byl přijat návrh architekta Josefa Nováka. Konstruktivistická stavba vyrostla rychle (stavěla jej firma Grüm a Dejmek), ke slavnostnímu otevření Husova sboru došlo 25. října 1925, přítomni byli i patriarcha Karel Farský a olomoucký biskup Josef Rostislav Stejskal. V nároží budovy se nachází mohutná věž se schodištěm. Sbor má dva sály, v přízemí sál divadelní, v prvním patře potom prostý bohoslužebný sál bez kněžiště pouze s oltářem, který je vyvýšen na několika stupních. Průčelí sboru je zapsáno na seznam kulturních památek České republiky. Tento chrám využívá ke svým bohoslužbám též brněnský církevní sbor evangelické církve augsburského vyznání. V přízemí budovy sídlí od roku 1994 bezbariérové divadlo Barka. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův sbor v Brně-Králově Poli na Wikimedia Commons Kostel v Encyklopedii dějin Brna
Husův sbor (Brno-Veveří)

Husův sbor v Botanické ulici v Brně je funkcionalistická budova stojící v centru Brna. Budova Husova sboru je jednou z prvních moderních církevních staveb v Československu. Byla postavena podle návrhu architekta Jana Víška v roce 1929, který o dva roky dříve zvítězil ve veřejné soutěži před projektem Bohuslava Fuchse. Základem budovy je železobetonová konstrukce doplněná vyzdívkou. Dispozice využívá terénu ve svahu podélným umístěním vzhledem k ulici. Vstup do modlitebny je z vyvýšené terasy. Druhým vchodem z ulice se vstupuje do společenského sálu. Asymetrická kubusová kompozice je doplněna štíhlou věží, která v původním návrhu nebyla zahrnuta. Od roku 1936 zde byla v pronajatých prostorách umístěna některá studia brněnské pobočky Radiojournalu, která byla propojena s jejím sídlem na nedalekém Stadionu. Poté, co brněnský rozhlas získal v roce 1949 budovu bývalé banky v centru města, do níž se přestěhoval, byla studia v Husově sboru zrušena. Odkazy Poznámky Reference Související články Seznam funkcionalistických staveb v Brně Křesťanská sakrální architektura Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův sbor v Brně-Veveří na Wikimedia Commons archiweb – Husův sbor církve československé DoCoMoMo CZ – Husův sbor církve československé Husův sbor Brno
Zbór husycki w Holešovicach

Zbór husycki w Holešovicach – modernistyczny husycki kościół parafialny przy ul. Farského 3 w Pradze-Holešovicach. Kościół mieści się w budynku, na którego górnych piętrach zbudowano mieszkania, co było sposobem sfinansowania budowy świątyni. Przypisy
Hus' House (Vršovice)

The Hus' House or Husův sbor is a Hussite church in the Vršovice area of Prague. This building was one of the first buildings in Prague built from pre-stressed concrete and brick panels. It was built in less than a year and includes a "lighthouse" tower topped with symbol of Hussite church, a chalice and a cross. History The Hus' House was built in 1930 using the novel material of pre-stressed concrete. The beginning of that build began with the formation of a committee in 1921 to create this church. The land for the building had previously been used for a coaching inn and a blacksmith. The emerging local Hussite group received national recognition in 1923 and their work led to the appointment of Karel Truksta. Truksta was an architect trained in Prague and it was his role to not only make the design but also the specification for builders to quote for the work. An unusual foundation stone was laid on 29 September 1929, as the stone had an association with the church reformer Jan Hus who had been burnt for his beliefs in 1415. The stone came from Kozí Hrádek castle near Sezimovo Ústí where Hus had preached of his ideas that led to the formation of the Hussite Church. The main contractor was the builder Václav Nekvasil who was told in March 1930 that they needed to complete the build that year. This was achieved on 21 December when the opening was celebrated. The design included a theatre that seated almost 300 people with space for an orchestra, dressing rooms and make-up and offices. Other activities in the building include a film club, lectures and other cultural activities. The theatre brings in an income and the multi-function building also included accommodation for pensioners and part of the space is let to the branch of a bank. This income pays for maintaining the building and its columbarium as well as contributing to the wider aims of the church. An Alois Jirásek Theatre was based here although Jirásek had died in 1930. The theatre group was so successful that they credit the closing of the nearby theatre in Vinohrady to their success. The company became known for plays and for opera. The theatre closed in the 1960s due to pressures from the communist authorities who were unhappy with a religious body being involved with a theatre. There have been attempts to relaunch the theatre but the city have said that a prospective company would need to find external funding. The design of the tower was a collaboration with Pavel Janák who designed the other nearby Hussite church in Vinohrady. It is topped at 33 metres (108 ft) by a chalice which is a key symbol of the Hussite church as well as a cross. There is an extended floor near the top of the tower which is surrounded by the four large glass panels. The design for the tower has four tall thin shuttered windows. The tower was intended to be seen as a "ship's lantern" which symbolises a "lighthouse" pointing the way to eternity. References
Hus Congregational House

The Hus Congregational House, or Husův sbor, is a Hussite church in Dykova Street in Prague 10. It was completed in 1935 as part of a multi-functional development by architect Pavel Janák in the constructivist style. The tall, six-storey minimalist tower and belfry carries a 700 kg copper chalice as a symbol of the Hussite Church. The tower was briefly used to create an alternative radio station during the Prague uprising in 1945. History The Hus Congregational House was built between 1930 and 1935 to architect Pavel Janák's constructivist design in Dykova Street in Prague 10 for a Hussite congregation. The land near the old water works had been purchased in 1925, and the Church commissioned Janák to create a novel design for the church. Janak's first design in 1929 was accepted by the Church elders but rejected by the town planners. The following year's design included an apartment building, a theatre and a six-storey tower. By this time the symbolic foundation stone had been laid but work on the first real building did not start until 1 July 1932. Janak had previous experience of pre-stressed concrete as he had worked on the church in Vršovice, which was built in 1930. Fourteen months after this building was started the reinforced-concrete framed church held its first service and the building was delivered under budget. The six-storey tower is just under 35 metres high and the top three floors incorporate bells. The design includes spiral staircases for the first three floors, while upper floors have ladders for access. The symbol of the Hussite Church, a copper chalice that weighs 700 kg and stands over two metres tall, was consecrated and installed on top of the tower in June 1933 in the "Celebration of the Goblet". In 1938 the design was reworked by Jiri Jakub. He converted the space under the church that had been designed as a theatre into a columbarium where funeral urns could be stored. The tower was used between 7 and 9 May 1945 as an impromptu radio tower during the Prague uprising, when it sheltered Czech resistance fighters who were trying to evict the occupying German forces from the city. Today Inside the church is a 2.6-metre tall statue of Christ by Jan Znoj, which is surrounded by earthenware reliefs of the apostles and Czech heroes of the Reformation. The reliefs continue into the foyer, where there is also a statue of Bishop Jan Blahoslav by the sculptor František Bílek. The sculptural decorations are by Jaroslav Horejc. The church building is used for Hussite Church services, but it is also used for language courses, lectures and public exhibitions. The space below the chapel is still used as a columbarium. The rest of the building still includes clubrooms, a residential building and offices. The minimalist building has been described as "Protestant anti-baroque architecture in the extreme, dramatic ... but soulless". References
Husův sbor

A Husův sbor (magyarul: Husz Közösségi Ház) egy huszita templom Prága 10-ik kerületében a Dykova utcában. 1935-ben készült el egy többcélú épületegyüttes részeként, amelyet Pavel Janák épített konstruktivista stílusban. A magas, hatszintes minimalista harangtorony tetején egy 700 kilogrammos réz kehely található, ami az Egyház jelképe. A tornyot 1945-ben a prágai felkelés idején rádiótoronyként is használták. Történet A közösségi házat 1930 és 1935 között építette Pavel Janák a helyi huszita közösség számára. A régi vízművek melletti területet az Egyház 1925-ben vásárolta meg, és ekkor kérték fel az építészt a templom megépítésére. Az első tervet 1929-ben az Egyház ugyan elfogadta, de a városi tanács nem. A következő évben már egy lakóépület, színház és egy hatszintes torony is tartozott a tervhez. Ekkor már megtörtént az alapkőletétel, bár a munkálatok 1932. július 1-ig nem kezdődtek meg. 14 hónappal később a templom elkészült és megtartották az első istentiszteletet is. Janáknak már volt tapasztalata, hiszen a Vršoviceben található huszita templomot ő is ő építette 1930-ban. A hatszintes harangtorony éppen csak eléri a 35 métert, felső három szintjén harangok laknak. Az alsó három szintet csigalépcsővel lehet megközelíteni, míg a felső hármat létrával. A Huszita Egyház jelképe, a 2 méter magas és 700 kilogramm tömegű kehely 1933 júniusában került a helyére. 1945. május 7. és 9. között a tornyot rádiótoronyként használták a prágai felkelésben. 1938-ban Jiří Jakub tervei alapján a templom alatti színházat átépítették kolumbáriummá. Napjainkban A templomon belül található egy 2,6 méter magas Krisztus szobor amelyet az apostolok és a cseh reformáció nagyjainak kerámiaszobrai vesznek körül. Az előcsarnokban Jan Blahoslav püspök szobra található. A szobrokat mind Jaroslav Horejc tervezte és készítette. A templom épületében az istentiszteleteken kívül tartanak még nyelvi tanfolyamokat és különböző művészeti kiállításokat. A templom alatti terület még mindig kolumbáriumként üzemel. Az épületegyüttes többi részében klubszobák, lakóépület és irodák találhatóak. Források
Husův vrch

Husův vrch je přírodní památka na úbočí stejnojmenného vrchu, vyhlášená v roce 1989. Nachází se u obce Hostomice. Péči o přírodní památku zajišťuje Krajský úřad Ústeckého kraje. Předmětem ochrany je teplomilná vegetace s hlaváčkem jarním (Adonis vernalis). Přírodní poměry Chráněné území měří 4,6891 hektaru a nachází se v nadmořské výšce 220–230 (podle mapy území zahrnuje i vrchol s výškou 266 metrů) metrů v katastrálním území Hostomice nad Bílinou. Rozloha vyhlášeného ochranného pásma je 6,43 hektaru. V geomorfologickém členění lokalita leží v Českém středohoří v podcelku Milešovské středohoří a okrsku Teplické středohoří. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Teplice Seznam památných stromů v okrese Teplice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův vrch na Wikimedia Commons
Huťský potok (přírodní památka)

Huťský potok je přírodní památka v okrese Pelhřimov. Důvodem ochrany lokality je podhorský potok s výskytem kriticky ohrožených druhů ryb a obojživelníků, především střevle potoční (Phoxinus phoxinus) a mihule potoční (Lampetra planeri). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Huťský potok na Wikimedia Commons
Hvězdárna Boleslava Tecla při DDM Moravská Třebová

Hvězdárna Boleslava Tecla při DDM Moravská Třebová je lidová hvězdárna, stojící na kopci zvaném Hammerák v oblasti jihovýchodního okraje města Moravská Třebová. Nachází se v nadmořské výšce 412 m n. m. Historie O vybudování hvězdárny se zasloužil především učitel Boleslav Tecl (31. 12. 1928 – 19. 2. 1981), vedoucí astronomického kroužku pro děti a mládež. Jeho úsilí, zajistit důstojné sídlo pro vzdělávání dětí a popularizaci astronomie obecně, bylo odměněno v roce 1972, kdy byla stavba hvězdárny pro potřeby Domu pionýrů a mládeže v Moravské Třebové (tehdejší ředitel pan Eduard Trtílek), konečně započata. Stavební práce probíhaly v rámci akce Z, stolařské práce prováděl Rudolf Zukal. Učitel Tecl a členové jeho astronomických kroužků šli příkladem ostatním dobrovolníkům. V roce 1974 byla hvězdárna konečně slavnostně otevřena a zpřístupněna i široké veřejnosti. Po roce 1989 sloužila také jako zkušebna pro začínající rockovou kapelu, v té době byla budova zcela mimo provoz, nebyla tu ani elektřina. Mladí rockeři to vyřešili po svém: vykopali výkop a položili kabel, který byl napojen do jedné z garáží pod skálou. Tato zkušebna byla dvakrát vykradena příznivci hnutí skinheads z blízkého VGJŽ. Zařízení Původní vybavení Pozorovatelna byla vybavena dalekohledem typu cassegrain, průměr primárního zrcadla 300 mm, ohnisková vzdálenost Fp = 1500 mm, Fs = 4500 mm. Současné vybavení Na hvězdárně se aktuálně pozoruje zrcadlovým dalekohledem typu cassegrain o průměru 200 mm a ohniskové vzdálenosti 1800 mm umístěném na paralaktické montaži. Současnost V roce 2010 byla hvězdárna ve zdevastovaném stavu. Vandalové, zloději a čas zanechali jizvy jak na budově, tak na jejím zařízení a vybavení. Skupina dobrovolníků – amatérských astronomů pomáhá správci i zřizovateli budovy s prací na rekonstrukci a provozu už několik let a nyní[kdy?] slouží hvězdárna opět svému původnímu účelu, což je zejména astronomické pozorování, vzdělávání dětí v oboru astronomie a souvisejících vědních oborech (obnovení činnosti astronomického kroužku při DDM) a v neposlední řadě i k popularizaci astronomie. Odkazy Externí odkazy DDM Moravská Třebová Archivováno 8. 4. 2010 na Wayback Machine.
Hvězdárna Vyškov

Hvězdárna Vyškov je hvězdárna nacházející se v sousedství areálu Dinoparku v Marchanicích severovýchodně od centra Vyškova na jihu Moravy. Hvězdárna slouží především k popularizaci astronomie a příbuzných věd. Na hvězdárně také probíhají odborná pozorování v rámci výuky astrofyziky na Masarykově univerzitě. Hlavním přístrojem je 508mm zrcadlový dalekohled od firmy Orion Optics. Jde o dalekohled newtonova typu se světelnosti f/4.0 na německé montáži Paramount II. Externí odkazy Oficiální stránky hvězdárny Facebookové stránky hvězdárny
Hvězdárna Zlín

Hvězdárna Zlín je hvězdárna v okrajové části města Zlína na Lesní čtvrti, v areálu zlínského gymnázia a v přímém sousedství lesa. Byla slavnostně otevřena 9. ledna 2004 a provozuje ji Zlínská astronomická společnost (ZAS). ZAS se věnuje hlavně popularizaci astronomie. Pořádá pravidelná pozorování oblohy pro veřejnost, odborné přednášky, pořady pro školy a astronomický kroužek. Vybavení hvězdárny Na pozorovací terase s odsuvnou střechou jsou na společné montáži umístěny dva dalekohledy: menší čočkový dalekohled (refraktor) s průměrem objektivu 130 mm a ohniskovou vzdáleností 1950 mm a Newtonův zrcadlový dalekohled (reflektor) s průměrem hlavního zrcadla 270 mm a ohniskovou vzdáleností 2150 mm. Mezi další pozorovací vybavení patří několik dalších dalekohledů a TC245 CCD kamera. Hvězdárna je vybavena také odbornou knihovnou, promítací technikou pro přednášky a samozřejmě softwarem pro zpracovávání snímků i pro přesnou orientaci na obloze. Historie První, provizorní dřevěná hvězdárna byla slavnostně otevřena 6. června 1953. Stávala v místech dnešního prvního pavilonu zlínského gymnázia, tedy o několik metrů níž než současná. Dlouho byla určena k likvidaci, k níž došlo s rekonstrukcí gymnázia v polovině srpna roku 2002. Původní dalekohled (Newtonův zrcadlový dalekohled) byl zcela zrekonstruován a nyní slouží nové hvězdárně. Externí odkazy Oficiální stránky
Hybšmanka

Hybšmanka (též Hybšmonka) je název usedlosti čp. 2368 v Praze-Břevnově v Atletické ulici v těsné blízkosti usedlosti Kneislovka. Původně náležela do katastru Smíchova s čp. 113. Od roku 1964 je kulturní památkou. Usedlost získala podle své majitelky Marie Anny Hübschannové, která jí zdědila roku 1751 po děkanovi Josefu Václavovi von Lanckische. Dnes je usedlost v soukromém vlastnictví. Tvoří ji klasicistní obytná budova v podobě z 18. století a hospodářské budovy z 19. století. Budova má mansardovou střechu, ve fasádě drobné architektonické detaily a uvnitř částečně dochované trámové stropy. Pozemky, které patří k usedlosti, byly v majetku Státního statku hl. m. Prahy, pozemky přímo pod domem byly rozparcelovány na zahrádky. Reference Související články Seznam pražských usedlostí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hybšmanka na Wikimedia Commons
Hádky

Hádky jsou přírodní památka v okrese Plzeň–jih ve správním území obce Milínov, 1,5 kilometru severně od Kornatic. Širší okolí památky spadá do přírodního parku Kornatického potoka. Chráněné území bylo zřízeno výnosem ministerstva kultury a školství v roce 1956. Důvodem ochrany je stará teplomilná doubrava se vzácnou květenou obklopená monokulturním lesem tvořeným smrky (Picea abies). Z bylin se zde nachází převážně třtina rákosová (Calamagrostis arundinacea) a z květeny pak ohrožené lilie zlatohlavá (Lilium martagon), okrotice dlouholistá (Cephalanthera longifolia), medovník velkokvětý (Melittis melissophyllum), oměj vlčí (Aconitum lycoctonum), vemeník dvoulistý (Platanthera bifolia), lýkovec jedovatý (Daphne mezereum) či orlíček. V severní části přírodní památky se nachází pohřební mohyly. Odkazy Reference Externí odkazy Bakalářská práce pojednávající o památce Hádky
Háj u Louky

Háj u Louky je přírodní rezervace v okrese Hodonín na jihovýchodním okraji obce Louka. Předmět ochrany Ve vyhlášce Okresního úřadu v Hodoníně o zřízení přírodní rezervace Háj u Louky je jako hlavní důvod uvedena ochrana jednoho z nejcennějších listnatých lesů v Bílých Karpatech. Ze stromů zde převažuje habr. V bohatém bylinném porostu se vyskytuje sněženka podsněžník (Galanthus nivalis), ladoňka dvoulistá (Scilla bifolia), medovník meduňkolistý (Melittis melissophyllum), lilie zlatohlavá (Lilium martagon) a další vzácnější druhy rostlin. Geomorfologie Z geomorfologického hlediska se rezervace nachází na území Vizovické vrchoviny. Lokalita je rozdělena na dvě části tělesem železniční trati z Veselí nad Moravou do Velké nad Veličkou, na severu je ohraničena říčkou Velička. Geologie Lokalita je významná též z hlediska geologického, neboť zdejší výchozy nivnického souvrství v rámci tzv. svrchního oddílu bělokarpatské jednotky magurského flyše představují dosud nejrozsáhlejší známý profil tímto souvrstvím. Jedná se o přirozený nesouvislý odkryv, dlouhý zhruba 500 metrů, dosahující výšky až 20 metrů. V nivnickém souvrství převládají vápnité jílovce a slínovce nad pískovci. Jílovce v přírodní rezervaci se vyznačují pestrou paletou barev – vyskytují se zde jílovce bílošedé, hnědošedé, zelenošedé, žlutošedé a dokonce i okrově zbarvené, které nejsou z ostatních litostratigrafických jednotek bělokarpatského flyše známy. Přístup Přírodní rezervace se rozkládá při levém břehu říčky Velička, jejíž tok odděluje chráněný les od silnice č. 71 a od jižního okraje obce Louka. Od železniční zastávky Louka u Ostrohu je lokalita vzdálena 300 metrů východním směrem. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Hodonín Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Háj u Louky na Wikimedia Commons