Petrohrad (zámek)

Petrohrad je zámek ve stejnojmenné vesnici v okrese Louny. Postaven byl ve druhé polovině sedmnáctého století, ale dochovaná podoba je výsledkem mnoha pozdějších přestaveb a úprav. Zámek není přístupný, protože ho od druhé poloviny dvacátého století využívá psychiatrická léčebna. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Původním panským sídlem petrohradského panství byl gotický hrad nad vesnicí. Poté, co v polovině šestnáctého století zpustl, si nechal Jaroslav Libštejnský z Kolovrat okolo roku 1560 postavit na jihozápadním okraji vesnice renesanční zámek. Po Jaroslavově smrti roku 1595 Petrohrad zdědil Jaroslav mladší Libštejnský z Kolovrat. Ten zemřel roku 1619, a přestože své jmění odkázal manželce a synům, byly dvě třetiny jeho majetku zabaveny za to, že se zúčastnil stavovského povstání. K petrohradskému panství odhadnutému na 55 955 kop míšeňských tehdy patřily zámek se dvorem, tři části městečka Jesenice, Chlumčany, Chotěšov, Černčice, Bílenec, Krty, Drahouš, Bukov a Vrbice. Vše koupil v roce 1622 Heřman Černín z Chudenic. Na počátku třicetileté války byl zámek vypálen. Roku 1651 zámek zdědil Heřmanův synovec Humprecht Jan Černín, který nechal provést poválečné stavební úpravy, a po něm panství v letech 1682–1710 převzal jeho syn Heřman Jakub Černín. Za něj byl zámek v letech barokně přestavěn podle projektu architekta Giovanniho Alliprandiho. V barokních úpravách zámku pokračoval také jeho syn František Josef Černín a v letech 1747–1752 vnuk Vojtěch Černín. Na konci osmnáctého století nechal Jan Rudolf Černín založit mezi zámkem a zříceninou hradu rozsáhlý anglický park. Evžen Černín roku 1864 přesunul pivovar z jižního zámeckého křídla do samostatného objektu navrženého architektem Josefem Zítkem a na místě původního vybudovat obytné místnosti. Roku 1915 zámek vyhořel, ale byl opraven a na jižním konci západního křídla vznikl patrový pavilon s trojbokým rizalitem a mansardovou střechou. Černínům zámek patřil až do roku 1945. Po konfiskaci byl objekt užíván souběžně ministerstvem zemědělství a ministerstvem školství a tělovýchovy, které v něm zřídilo parašutistické výcvikové středisko. Následně v něm byla zřízena psychiatrická léčebna. 1323 kusů původního mobiliáře bylo převezeno na zámek v Krásném Dvoře. Část petrohradské zámecké knihovny se dostala do Náprstkova muzea, avšak mnoho svazků bylo rozprodáno. Jeden zdobený džbán z kameniny z 2. poloviny 16. století je ve sbírkovém fondu zámku Benešov nad Ploučnicí. Stavební podoba Trojkřídlý patrový zámek na půdorysu ve tvaru písmenu U se otevírá do čestného dvora. Severovýchodní křídlo je renesanční, zbylá dvě barokní. V průčelí severovýchodního křídla stojí dvoupatrová věž s polopatrem a štítem zakončeným „vlaštovčími ocásky“. Vedle věže se nachází zazděný půlkruhový bosovaný portál. Na protější straně budovy upravené v novogotickém a novorenesančním slohu a obrácené do nádvoří stojí arkýř na hranolové noze. Před hlavní průčelí severovýchodního křídla je na nádvorní straně předsazen pětiosý rizalit členěný vysokými pilastry a zdobený atikou s vázami. Před průčelí středního traktu předstupuje sedmiosý rizalit, do jehož patra vede dvouramenné schodiště zdobené vázami. Nad prostředními třemi okny se zdvihá tympanon. V jednom z nároží se nachází zámecká kaple svatého Vavřince, která vznikla úpravou obytných pokojů v první polovině devatenáctého století. Přístup Okolo zámku vede červeně značená turistická trasa z Černčic do Rabštejna nad Střelou, Žlutic a Bochova. Odkazy Poznámky Reference Literatura JUŘÍK, Pavel. Dominia pánů z Hradce, Slavatů a Czerninů. Praha: Libri, 2010. 351 s. ISBN 978-80-7277-444-9. Kapitola Petrohrad, s. 304–306. Související články Seznam zámků v Ústeckém kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Petrohrad na Wikimedia Commons Oficiální stránky