Národní hřebčín Kladruby nad Labem

Národní hřebčín Kladruby nad Labem v okrese Pardubice je chovnou stanicí běloušů českého plemene starokladrubských koní. Vraníci stejného plemene se chovají v hřebčíně ve Slatiňanech. V hřebčíně je chováno přibližně 300 starokladrubských koní, probíhají v něm zkoušky výkonnosti hřebců, drezúrní i jiné závody a řada akcí pro veřejnost. Praxi v tomto hřebčíně zde získávají i studenti Středního odborného učiliště zemědělského v Kladrubech nad Labem, které je zaměřeno na chov koní a jezdectví. Areál hřebčína, s kmenovým chovným stádem starokladrubského koně, je národní kulturní památkou a s okolní krajinou je od roku 2019 zařazen na Seznam světového dědictví UNESCO, jako Krajina pro chov a výcvik ceremoniálních kočárových koní v Kladrubech nad Labem (anglicky Landscape for Breeding and Training of Ceremonial Carriage Horses at Kladruby nad Labem). Rozloha chráněného pozemku činí 1 310 ha. Rozloha ochranného pásma činí 1 310 ha. Historie Chovu koní se v Kladrubech nad Labem věnovali již Pernštejnové, kteří zdejší panství zakoupili v roce 1491. Součástí panství byla i obora, kterou Maxmilián II. dostal darem od českých stavů v roce 1560 a později zde vybudoval hřebčinec. Rudolf II. udělil hřebčínu status císařského dvorního hřebčína. V roce 1918 získal hřebčín do vlastnictví československý stát. V roce 1995 byl hřebčín - areál s kmenovým chovným stádem starokladrubského koně vyhlášen za kulturní památku a v roce 2002 byl tento areál s kmenovým stádem běloušů vyhlášen za národní kulturní památku. V rámci úsilí o zapsání na seznam Unesco byla v oblasti v roce 2015 zřízena krajinná památková zóna Kladrubské Polabí a v roce 2016 evropsky významná lokalita Natura 2000 Kladruby nad Labem. K zařazení na Seznam světového dědictví UNESCO pak došlo v roce 2019. Objekty hřebčína hřebčín v Kladrubech nad Labem – ustájení hlavního stáda, tj. plemenných hřebců, chovných klisen a mláďat do odstavu, koní ve výcviku a sportovních koní určených k prodeji Padock dvůr Josefov dvůr Františkov – oddělený odchov mladých hřebců a klisen (do tří let věku) v nedalekých Selmicích zámek a kostel sv. Václava a Leopolda – je spravován Národním hřebčínem Kladruby nad Labem a spolu s empírovými budovami hřebčína tvoří jeden uzavřený celek Součástí hřebčína jsou i rozsáhlé pozemky v okolí s výběhy pro koně. Samostatnou pobočku tvoří Hřebčín Slatiňany. Návštěvnost hřebčína Střední škola chovu koní a jezdectví Studium trvá 3 roky. Studuje tam 144 žáků. Škola má vlastní domov mládeže. Chov starokladrubských koní Národní hřebčín Kladruby nad Labem se zaměřuje na chov starokladrubských koní, ve Slatiňanech chovají starokladrubské vraníky, v Kladrubech nad Labem bělouše. Jde o teplokrevné plemeno vzniklé křížením starošpanělských a staroitalských koní. Od doby Rudolfa II. byli koně z Kladrub využíváni jako kočároví koně pro rakouský císařský dvůr. Chov starokladrubských koní byl téměř zničen úsilím československého státu po roce 1918, kdy bylo rozhodnuto o jeho likvidaci. Do roku 1931 se chov podařilo téměř zničit rozprodejem a převody chovného stáda. S regenerací chovu začal až profesor František Bílek ve 40. letech 20. století. Podle mnoha odborníků na poslední chvíli. K regeneraci museli být využiti zčásti i koně jiných plemen. Profesor Bílek shromáždil poslední kusy starokladrubských vraníků s úmyslem pokračovat v přirozené plemenitbě. To se ukázalo jako nemožné kvůli malému počtu existujících jedinců a také jejich stáří. Do počátku regenerace se zachovali 3 vraní starokladrubští hřebci. V parentální generaci matek byla situace velmi neutěšená. Celkem bylo použito 54 matek různého původu. Šlo o dvě čistokrevné starokladrubské vranky, 23 čistokrevných starokladrubských bělek a klisen s částečným podílem starokladrubské krve, 18 čistokrevných lipických klisen, 3 teplokrevné klisny a 3 klisny orlovského klusáka. Dále byli využíváni lipičtí hřebci, jeden hřebec s podílem krve Nonius a jeden oldenburský hřebec. Od roku 2001 je hřebčín s kmenovým stádem bílých starokladrubských koní, národní kulturní památkou. Plemeno je určeno především pro zápřah do kočáru a k ceremoniální a reprezentativní službě, ale používá se i pro rekreační ježdění. Jde o unikátní plemeno, které je dnes chováno v tomto rozsahu jen v České republice. Ve světě je chováno přibližně 1100 až 1200 koní tohoto plemene.[zdroj?] Odkazy Reference Literatura Šimek, T. (ed.) et al. Hrady zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku (východní Čechy). Svoboda, Praha, 1989. Nařízení vlády č. 132/2001 Sb., o prohlášení některých kulturních památek za národní kulturní památky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní hřebčín Kladruby nad Labem na Wikimedia Commons Slovníkové heslo kůň ve Wikislovníku Oficiální stránky Průvodce Národní hřebčín Kladruby nad Labem ve Wikicestách https://web.archive.org/web/20090422091004/http://www.souz-kladruby.cz/ http://www.hrady.cz/?OID=2055