Polské gymnázium Juliusze Słowackého

Polské gymnázium Juliusze Słowackého (polsky Polskie Gimnazjum imienia Juliusza Słowackiego) se sídly v Orlové a Karviné (Moravskoslezský kraj) bylo založeno roku 1909 a stalo se první (a do roku 1938 jedinou) všeobecně-vzdělávací střední školou s polským jazykem vyučovacím na území Těšínského Slezska. Založení polského gymnázia v Orlové Na konci 19. a začátku 20. století prošlo Těšínské Slezsko velkou proměnou – pro rychlý rozvoj Ostravsko-karvinského uhelného revíru se původně zemědělský region stal průmyslovou oblastí. To přispělo k rychlému vzrůstu populace – za prací přišlo velké množství lidí polské, české a německé národnosti. V důsledku toho se zdejší uhelná pánev stala typickým jazykově smíšeným regionem, kde 60,6 % populace tvořili Poláci a jednoznačně převažovalo polské nářečí. V prostředí polských intelektuálů sílily požadavky na založení polské střední školy, která měla připravovat budoucí polské hornické a hutnické inženýry. Historie 1909–1920 Již 25. října 1908 se na své schůzi Matice školská (polská kulturně-osvětová instituce) usnesla, že vyvine úsilí o založení polské střední školy. Rozhodnutí vešlo v platnost 8. prosince téhož roku, přičemž zájem se soustředil na město Orlovou, která měla dobrou komunikační dostupnost a dostatek budoucích studentů. Vídeňské Ministerstvo pro vyznání a osvětu vydalo 7. září 1909 usnesení, v němž povolilo otevření soukromého polského gymnázia v Orlové. Slavnostní zahájení proběhlo 23. září 1909. Tak vzniklo Polské reálné gymnázium Juliusze Słowackého. Škola si jako svého patrona vybrala předního romantického básníka, jehož sté výročí narození slavila polská veřejnost právě v tomto roce. Do prvního ročníku nastoupilo 92 zájemců, ale již ve školním roce 1913/1914 školu navštěvovalo 329 studentů. Rok 1914 (začátek první světové války) se do dějin školy zapsal neblahým způsobem. Již na začátku války, v červenci 1914, byli někteří učitelé spolu s ředitelem povoláni do rakousko-uherské armády. Později museli narukovat také někteří studenti. Mnoho žáků vstupuje do polských legií a válka však přináší i první oběti. V důsledku toho se v listopadu 1914 škola uzavřela. Přestávka však netrvala dlouho: již na začátku roku 1915 došlo k obnovení školní docházky a v červenci 1917 probíhaly na gymnáziu první zkoušky dospělosti, i když pouze pro 9 žáků osmého ročníku. 1920–1939 Po skončení 1. světové války vznikly na území bývalého Rakousko-Uherska nezávislé státy – 28. října 1918 Republika československá, 11. listopadu Polsko. Těšínské Slezsko, kde leží město Orlová, bylo místem sporu obou sousedících států. Na denním pořádku byly národnostní konflikty a teroristické útoky. Tyto neshody způsobovaly přerušení výuky na gymnáziu a jeho uzavření od 15. května 1920 do konce prázdnin. Budova školy byla v tomto období obsazena jednotkami československé armády. Spor o Těšínské Slezsko byl vyřešen rozdělením zdejšího území mezi Polsko a ČR, přičemž Orlová připadla Československu. 17. září 1920 bylo Polské gymnázium znovu otevřeno jako soukromá osmiletá střední škola s polským jazykem vyučovacím. 1. října 1938 bylo Československo donuceno odevzdat svou část Těšínska Polsku. Školy s českým jazykem vyučovacím se rušily, mládež českého původu se hlásila do polských škol. Kapacita jediné střední školy nestačila, a proto byla v Orlové otevřena další. Nižší ročníky studovaly podle polských osnov, vyšším zůstaly původní osnovy československé. 1. září 1939 však začala 2. světová válka, Těšínské Slezsko bylo obsazeno nacistickými jednotkami a začleněno do Třetí říše. Všechny polské školy se uzavřely. 1939–1945 Část učitelského sboru v obavě před fašistickými represemi odjela z Orlové. Ti, kdo zůstali, byli 10. – 12. dubna a během května 1940 roku uvězněni a posléze odvezeni do koncentračních táborů. Většina profesorů se už nikdy nevrátila. Ředitel gymnázia Piotr Feliks se před nacisty skrýval v Krakově, byl však v prosinci 1940 zatčen a 3. července 1941 v koncentračním táboře Auschwitz zastřelen. Řada členů učitelského sboru, studentů a absolventů zahynulo v různých koncentračních táborech, např. Mauthausen-Gusen (21 osob, nejstaršímu bylo 41 let, nejmladšímu 23), Auschwitz (25 osob, nejstarší 45 let, nejmladší 21 let), Dachau (5 osob, nejstarší 38 let, nejmladší 28 let). Většina z nich zahynula na následky mučení nebo byli zastřeleni. Jiní zemřeli v ghettech, v táborech nucených prací, menších koncentračních táborech nebo v přímém boji. Děti, které navštěvovaly polské školy, byly přeřazeny do škol německých.Toto nařízení se týkalo nezletilých do věku 14 let, mládež byla donucena pracovat v německých továrnách. Během fašistické okupace se v budově gymnázia nacházela hornická škola, později německý učitelský seminář, v posledních měsících války vojenská nemocnice a konečně kasárna. Po uzavření německé školy byly lavice, stoly, tělocvičné nářadí a také větší část knihovny zlikvidovány. Válka také částečně poničila gymnaziální budovu. 1. a 2. května 1945 Rudá armáda osvobodila Orlovou a ukončila tak šestiletou fašistickou nadvládu. Lidé, kteří se konce války dožili, začínali věřit v lepší budoucnost. 1945–1964 Krátce po osvobození od nacistické okupace vznikla v Orlové Školská komise, jejímž cílem bylo znovuotevření polské střední školy. Renovace gymnaziální budovy a studentského internátu začala v srpnu 1945. Při této práci pomáhali rodiče a starší žáci. Podle předběžných zápisů se do školy přihlásilo 350 žáků a tak 18. září 1945 vydává československé Ministerstvo školství povolení k otevření Polského reálného gymnázia v Orlové. Budoucí žáci a učitelé museli prokázat, že mají československé občanství a jsou „politicky a národnostně bezúhonní“. Slavnostní zahájení školního roku se konalo 1. října 1945. Po katolické a evangelické bohoslužbě se všichni shromáždili v aule školy a uctili památku obětí války z řad žáků a profesorského sboru. V únoru 1948 se vlády ujala komunistická strana.Tyto události se týkaly také gymnázia – 24. února se škola účastnila hodinové stávky komunistických odborů, 27. února se na první vyučovací hodině debatovalo se studenty o nové vládě. V témž roce vstoupil v platnost nový školský zákon, podle něhož byla dosavadní osmiletá gymnázia zastoupena čtyřletými. Tento zákon však platil pouze 5 let, v roce 1953 bylo československé školství znovu reorganizováno zavedením tzv. jedenáctileté střední školy, jejíž tři poslední ročníky měly studenty připravit k vysokoškolskému studiu. Na základě tohoto zákona sloučením Národní školy s polským jazykem vyučovacím v Orlové I a Polského gymnázia vznikla Jedenáctiletá střední škola s pol.jaz.vyuč. v Orlové I. V roce 1961 vznikla přejmenováním Střední všeobecně vzdělávací škola s polským jazykem vyučovacím v Orlové I, která se k 1. září 1969 změnila ve čtyřleté Gymnázium s polským jazykem vyučovacím. Těsně před 50. výročím založení školy byla provedena generální oprava školní budovy a na podzim 1960 začala výstavba nové tělocvičny. Při této příležitosti bylo rovněž opraveno ústřední topení a kanalizační síť. Je možné, že se tato rekonstrukce stala jednou z příčin pozdější ztráty budovy v orlovské části Obroky. Na začátku 60. let, poté, co ministerstvo školství vzneslo požadavek slučování středních škol do větších celků, mělo polské gymnázium patřit pod správu české školy. S tímto návrhem však nesouhlasil okresní školní inspektor. Protože počty žáků polských škol v Orlové stále klesaly, městský a krajský školský úřad roku 1962 rozhodly o spojení gymnázia a základní školy v části Lazy a o přestěhování gymnázia z budovy na Obrokách do novějšího sídla základní školy. V původní gymnaziální budově byla (dočasně) umístěna zvláštní a umělecká škola. 1964–1992 V pavilonové budově v Orlové – Lazích se gymnázium zachovalo do konce roku 1992. Od 1. září 1969 škola fungovala opět jako čtyřletá všeobecně vzdělávací instituce, která připravovala studenty k vysokoškolskému studiu v České republice a Polsku. Následkem škod způsobených důlní činností bylo sídlo školy přestěhováno do okresního města Karviné. Od roku 1993 Stěhování školy do budovy bývalé základní školy v Karviné-Hranicích proběhlo na konci 1992 roku. Sídlí zde rovněž soukromá Obchodní a bankovní akademie. V roce 1997 se škola stala součástí polského sdružení gymnázií Juliusze Słowackého se sídlem v Chořově. Oslavy stého výročí založení gymnázia se konaly 6. června 2009 v prostorách Městského domu kultury v Orlové-Lutyni. V dubnu 2021 byla lokalita zařazena do historické stezky Zapomenutá Orlová. Na místě se nachází také informační cedule. Předměty Polský, český, německý, francouzský, ruský, anglický, latinský jazyk, filozofie, historie, zeměpis, matematika, chemie, fyzika, biologie, mineralogie, zpěv, hudba, kreslení, katolické a evangelické náboženství, tělocvik byly povinnými předměty v gymnáziu od 30. let do školního roku 1948/49. Nepovinné předměty: těsnopis, praktická výuka, ruční práce, vaření. Ve školním roce 1922/23 se rovněž vyučoval krasopis, psychologie a deskriptivní geometrie. Ve školním roce 2008/2009 jsou jako povinné vyučovány následující předměty: jazyk polský, český, anglický, německý, ruský, základy společenských věd,dějepis, zeměpis, matematika, fyzika, chemie, biologie, informační technologie, hudební a estetická výchova, tělocvik. Volitelné předměty (3. a 4. ročník): biologický, chemický, matematický, zeměpisný, společenskovědní a dějepisný seminář, seminář polského jazyka. Pracuje zde rovněž pěvecký sbor „Alaudae“. Absolventi Franciszek Bajorek, právník a politik Józef Berger, teolog a politik Wiesław Adam Berger, spisovatel Józef Chlebowczyk, historik Adolf Fierla, spisovatel a básník Janusz Gaudyn, spisovatel a básník Bronisław Poloczek, herec Ewa Farna, zpěvačka Odkazy Reference Literatura Almanach „Czterdzieści lat Polskiego Gimnazjum Realnego w Orłowej“ 1949 „Księga pamiątkowa wydana z okazji julileuszów r.1969“ Czeski Cieszyn-Orłowa 1969 Ročenka soukromého polského gymnázia Juliusze Słowackého Orlová Související články Juliusz Słowacki Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Polské gymnázium Juliusze Słowackého na Wikimedia Commons Oficiální stránky školy v Českém Těšíně Oficiální stránky školy v Karviné