Šternberk

Šternberk (hanácky Štemberk, německy Sternberg) je moravské město v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží šestnáct kilometrů severně od Olomouce na říčce Sitce. Severní část města Šternberk leží v geomorfologickém podcelku Domašovská vrchovina na úpatí Nízkého Jeseníku, naopak jižní část v Hornomoravském úvalu. Je obcí s rozšířenou působností a žije zde přibližně 13 tisíc obyvatel. Městem prochází železniční trať Olomouc–Šumperk se stanicí Šternberk, silnice I/46, silnice II/444, silnice II/445 a silnice II/447. Město vzniklo z osady pod hradem stejného jména, střežícího důležitou křižovatku obchodních cest. Historické jádro města je městskou památkovou zónou. Historie 1241 boj Jaroslava ze Šternberka proti Tatarům u Olomouce (romantická pověst) 1253 boj Zdeslava ze Šternberka proti Kumánům u Olomouce 1253–1262 založení hradu Šternberka 1263 poslední zmínka o Zdeslavovi ze Šternberka 1269 nejstarší zmínka o hradě Šternberku castrum Sternberch 1296 nejstarší zmínka o městě Šternberku civitas Sternberch v listině Albrechta ze Šternberka 1371 založení augustiniánského kláštera Albertem ze Šternberka 1415 z hradu zaslán stížný list proti upálení Mistra Jana Husa adresovaný koncilu v Kostnici 1430 město dobyto a do roku 1432 obsazeno husity 1538 ničivý požár města, kláštera a hradu 1621 dobytí města stavovským vojskem, Šternberk se stává důležitým opěrným bodem císařské armády 1645 švédská okupace města až do roku 1650, opakované morové epidemie 1719 postaven mariánský sloup na ochranu před morovou epidemií 1741 období prusko-rakouských válek, Šternberk obsazen pruskou armádou 1784 zrušen augustiniánský klášter 1789 velká povodeň na říčce Sitce, která poškodila značnou část města 1805 setkání císaře Františka I. s carem Alexandrem v Domě osvěty 1821 textilní firma Norbert Langer zahajuje výrobu plátěného a bavlněného zboží, Šternberk střediskem textilního průmyslu 1850 Šternberk centrem politického okresu, město se stalo samosprávným celkem 1870 příjezd prvního vlaku z Olomouce do Šternberka 1872 zřízení státní tabákové továrny 1886 počátek generální přestavby hradu, nejrozsáhlejší stavební úpravy od přestavby v 16. století 1921 první ročník automobilového samostatného závodu Ecce Homo, poprvé na trati se jelo již 1905 1935 otevření českého reálného gymnázia 1938 Šternberk jako součást Sudet připojen k nacistické „Třetí říši“ 1945 odsun německého obyvatelstva a postupné osídlování z vnitrozemí 1947 zahájení výroby v závodě Chronotechna 1960 provedena správní reforma, Šternberk tak přestal být okresním centrem, což znamenalo začlenění do okresu Olomouc 2005 100. výročí tratě Ecce Homo, jubilejní závod s mimořádnou jezdeckou účastí, nový traťový rekord Andera Vilariňa Obyvatelstvo Počet obyvatel je uváděn podle výsledků sčítání lidu za Šternberk včetně těch místních částí, které k němu v dané době patřily. Městská správa Části města Šternberk se člení na pět částí: Dalov Chabičov Krakořice Šternberk (katastrální území Šternberk a Lhota u Šternberka) Těšíkov Součástí města byly dříve i dnes samostatné obce Babice (od 1. května 1974 do 23. listopadu 1990), Domašov u Šternberka, Hlásnice, Horní Loděnice, Komárov, Lipina, Lužice, Mladějovice a Řídeč. Městské symboly Znak města je historický, vlajka byla městu udělena rozhodnutím předsedkyně České národní rady dne 7. května 1992. Městská samospráva V čele města je starosta. Zastupitelstvo města má 21 členů. Městská rada má podle dohody po volbách v roce 2014 sedm členů. V roce 2012 se starostou města stal Stanislav Orság z ODS, který nahradil rezignujícího starostu Jaromíra Sedláka. Stanislav Orság ve funkci setrval i po komunálních volbách roku 2014 a roku 2018. Radu města tvoří zástupci ODS, ČSSD, uskupení Nezávislá volba a Koalice pro Šternberk (KDU-ČSL a TOP 09). V opozici je KSČM, SPD a sdružení Otevřená radnice Šternberk.[zdroj?] Samospráva města od roku 2016 vyvěšuje 5. července moravskou vlajku. Pamětihodnosti, kultura a sport Nejvýznamnějšími památkami jsou hrad Šternberk, národní kulturní památka, a kostel Zvěstování Panny Marie s přilehlým augustiniánským klášterem, němž je umístěna Handkeho galerie. Nachází se zde také zbytky městského opevnění, mariánský morový sloup a množství hodnotných měšťanských domů. Na dřívější výrobu nástěnných hodin, budíků a hodinek navazuje muzeum Expozice času. Město Šternberk zřizuje i městskou knihovnu. Šternberk je sídlem římskokatolické farnosti a působí zde také sbor Českobratrské církve evangelické. Sport ve městě reprezentuje zejména fotbalový klub FK Šternberk, jenž hraje divizi. Do roku 2016 byl pro Šternberk významný i hokejový klub HC TJ Šternberk, který hrával 2. hokejovou ligu. Nejúspěšnějším sportovním oddílem ve městě je ale ženský tým volejbalového klubu TJ Sokol Šternberk. V roce 2008 byla postavena sportovní hala Gymnázia Šternberk, která je určena nejen pro studenty tohoto gymnázia, ale i pro veřejnost. Velký zájem vyvolávají každoroční automobilové závody do vrchu Ecce Homo, na jaře mistrovství Evropy (Grand Prix) a na podzim přehlídka veteránů Ecce Homo Historic. Od roku 2021 je také u sportovní haly Ecce Homo pořádán rockový festival Šternberský kopec, dříve pořádaný v areálu hradu. Rodáci Mikuláš Bek, rektor Masarykovy univerzity Jana Doleželová, Miss České republiky 2004 Michal Dvořák, hokejista Jan Filip, ústavní právník a soudce Ústavního soudu Adriana Gerši, tenistka Radek Gulajev, fotbalista Veronika Hladíková, modelka David Krejčí, hokejista Ferdinand Kuschel, sochař a malíř Hana Maciuchová, herečka Erica Pedretti, spisovatelka a výtvarnice David Rozehnal, fotbalista Engelbert Maximilian Selinger, rakouský právník a politik Vincy Schwarz, nakladatelský redaktor, překladatel, oběť nacismu Patrik Siegl, fotbalista Kateřina Smejkalová, Česká Miss 2005 Marie Šimsová, herečka Divadla S+H Ernst Tittel, hudební skladatel a teoretik Lubor Tokoš, herec Pavel Trost, jazykovědec Ivan Uvizl, atlet Vítězslav Vavroušek, politik Jakub Veselý, volejbalista Petr Vrána, hokejista Valérie Zawadská, herečka Wilhelm Zlamal, malíř Michal Valtr, závodník Ve městě žil i naivní malíř Libor Vojkůvka nebo římskokatolický kněz Josef Červenka. Partnerská města Dobšiná, Slovensko Kungsbacka, Švédsko Kobiór, Polsko Lorsch, Německo Spolupráce: Český Šternberk, Česko Günzburg, Německo Sajószentpéter, Maďarsko Fotogalerie Odkazy Reference Literatura FIALOVÁ, Tereza. Architektura a urbanismus Šternberka 1850-2019. Olomouc, 2021. 118 s. Diplomová práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta. Vedoucí práce Rostislav Švácha. Dostupné online. Externí odkazy Galerie Šternberk na Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu Šternberk na Wikimedia Commons Šternberk ve Vlastenském slovníku historickém ve Wikizdrojích Oficiální stránky Šternberk v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN) Šternberk na Facebooku Šternberk na Instagramu Šternberk na Youtube