NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Židovský hřbitov v Třeboni

Židovský hřbitov v Třeboni, založený na samém konci 19. století, leží východně od města v lese při polní cestě odbočující doleva ze silnice na Novou Hlínu. Od 15. října 2019 je hřbitov chráněn jako kulturní památka. Hřbitovní domek pocházející z doby založení hřbitova se využívá jako rekreační obydlí. Nad vstupní bránou stojí dosud čitelný nápis "Před smrtí jsou si všichni rovni, vážení a uctívaní a i ti, kteří vážení a uctívaní nejsou". Areál obklopuje dobře udržovaná cihlová zeď, jejíž kovaná brána je uzamčena. Náhrobky se nalézají v severní části hřbitova, jižní je prázdná. Přibližně ve středu prostoru je umístěn hrob rodiny Metzlových. Ludvík, zemřelý roku 1933, byl předsedou ŽO v Třeboni, jeho tři synové Karel, Felix a Viktor byli spolu s většinou členů svých rodin umučeni v koncentračních táborech Osvětim, Dachau a Mauthausen. Na třeboňském Masarykově náměstí (před podloubím domu Třeboň I. č.p. 96, který jim patřil) jim jsou věnovány Kameny zmizelých, zlatě barvené dlažební kostky s jejich jmény a daty narození a úmrtí. Přímým potomkem (vnukem) Viktora je bývalý ministr kultury ČR Daniel Herman. Reference Související články Synagoga v Třeboni Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Třeboň Třeboň II Masarykovo náměstí (Třeboň) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Třeboni na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Třeboň)

Der Jüdische Friedhof in Třeboň (deutsch Wittingau), einer tschechischen Stadt im Okres Jindřichův Hradec der Südböhmischen Region, wurde im 19. Jahrhundert angelegt. Das Taharahaus ist erhalten. Siehe auch Jüdische Gemeinde Třeboň Synagoge (Třeboň) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks
Židovský hřbitov v Třebívlicích

Židovský hřbitov v Třebívlicích se nachází severovýchodně od obce Třebívlice, a to asi 1,2 kilometru od náměstí, v remízku uprostřed vinic soukromé společnosti. Historie a popis Založen byl asi v roce 1867 a na celkové ploše 665 m2 se nachází kolem stovky povětšinou poničených náhrobních kamenů. Pohřbívalo se zde do 30. let 20. století. Hřbitov byl poničen během druhé světové války a následně i za minulého režimu. Historie třebívlické židovské obce není dosud do detailu zpracovaná. Pan doktor Bedřich Lederer z Lovosic, který pro Hugo Golda v roce 1933 zpracovává heslo „Lovosice“, věnuje třebívlické obci poměrně marginální pozornost zmínkou, že nikdy nebyla nijak početná. Faktem zůstává, že podle matričních zápisů umírá v Třebívlicích již v roce1820 manželský pár rodiny Nalos (52 a 54 let), a o čtyři roky později dokonce pětaosmdesátiletý pan David König. Ti všichni se tedy museli narodit ještě v polovině 18. století. Samozřejmě nevíme, zda rodičům z Třebívlic, nebo se sem dostávají teprve později – například z Libochovic, kde obě příjmení zaznamenáváme také. Hřbitov ovšem takto starý není. Založen údajně 1867. Listinný doklad zatím nenalezen, ale tomuto datu odpovídá a nasvědčuje i první zápis v novějších třebívlických matrikách zemřelých, učiněný k datu 23. srpna 1868. Do té doby místní Židé pohřbívali zejména v Čížkovicích a Libochovicích. Poslední obřad zde proběhl roku 1941 (tento údaj ovšem není zcela ověřen), přestože místní židovská obec, jež byla založena v roce 1857, se z důvodu úbytku členů rozpustila už v roce 1924. Po devastaci z dob nacistické okupace, období zanedbání během socialismu i prvních patnácti let po jeho pádu začaly první opravy a údržba areálu až v roce 2004. Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Ústeckém kraji Synagoga v Třebívlicích Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Třebívlicích na Wikimedia Commons Katalog jednotlivých náhrobků se snímky u čísla 313
Jüdischer Friedhof (Třebívlice)

Der Jüdische Friedhof in Třebívlice (deutsch Trieblitz, Trziblitz, auch Triblitz), einer Gemeinde im Okres Litoměřice in Tschechien, wurde 1867 angelegt. Der jüdische Friedhof befindet sich 1,2 Kilometer außerhalb des Ortes. Siehe auch Synagoge (Třebívlice) Literatur Trebivlice. In: Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Version). Weblinks Beschreibung (abgerufen am 14. Januar 2015)
Židovský hřbitov v Třešti

Židovský hřbitov v Třešti je situován na jihu města mezi silnicí vedoucí do Hodic a rybníkem Korečník. Areál s více než 1700 náhrobky, dvěma brankami a márnicí s hebrejskými liturgickými texty v rohu při silnici je nemovitou kulturní památkou č. 7109. K areálu hřbitova přiléhá parkoviště. Historie Založen byl v 2. pol. 17. století, později byl dvakrát rozšiřován (1736, 1836) a pohřbívalo se na něm až do Druhé světové války, kdy byla většina židovských obyvatel odvlečena do koncentračních táborů. Památník těmto obětem holocaustu z roku 1992 je umístěn ve dvoře radnice Mezi přibližně 1200 náhrobky nalezneme ukázky barokního a klasicistního stylu se symbolikou, nejstarší náhrobek pochází z roku 1705 a patří Rachel, dceři Geršona, poměrně málo jsou zastoupeny novodobé náhrobky. Poslední pohřeb se tu konal před rokem 1942. Márnice, která sloužila jako původní vstup na hřbitov, je z pol. 19. stol., k vidění jsou v ní fragmenty liturgických textů v hebrejštině. V roce 2003 zde byly uloženy ostatky Wolfganga z třešťské židovské rodiny Münchů, který přežil válku a žil v Anglii. Dnes je hřbitov majetkem Židovské obce. Odkazy Související články Třešť Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Synagoga v Třešti Židovský způsob pohřbívání Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Třešti na Wikimedia Commons Židovský hřbitov v Třešti v dokumentaci náhrobků na webu Židovské obce Brno
Jüdischer Friedhof (Třešť)

Der Jüdische Friedhof in Třešť (deutsch Triesch), einer Stadt im Okres Jihlava in der Kraj Vysočina (Tschechien), wurde vermutlich im 17. Jahrhundert von der Jüdischen Gemeinde Třešť angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Der älteste Grabstein stammt aus dem Jahr 1705. Das Taharahaus ist erhalten. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Beschreibung (tschechisch, abgerufen am 19. Februar 2015) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Uherském Hradišti

Židovský hřbitov v Uherském Hradišti byl založen v roce 1879. Památník na místě bývalého židovského pohřebiště se nachází asi 1,5 km směrem na jihovýchod od centra města v místní části Sady, na jižním konci ulice Větrné při třídě Maršála Malinovského. Hřbitov byl zničen příslušníky německé armády po transportu 325 Židů žijících ve městě do Terezína. Uherskohradištská židovská komunita přestala existovat v roce 1941. Reference Související články Uherské Hradiště Synagoga v Uherském Hradišti Seznam židovských památek ve Zlínském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Uherském Hradišti na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Zalužanech

Židovský hřbitov v Zalužanech se nachází v prostoru severně nad zámkem, na okraji obce při po silnici, jež prochází vsí, asi 200 m jižně od vesnického hřbitova. Má rozlohu 1597 m² a je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis a historie Hřbitov byl založen před rokem 1724 a je zde zachováno asi 70 náhrobků. Nejstarší náhrobky pocházejí z roku 1779, nejmladší z 1. třetiny 20. století. Hřbitovní zeď i obřadní síň byly zbourány kolem roku 1980. Zdejší židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Březnici. Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Synagoga v Zalužanech Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Zalužanech na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Zalužany)

Der Jüdische Friedhof in Zalužany (deutsch Saluschan), einer Gemeinde im tschechischen Okres Příbram der Region Středočeský kraj (deutsch Mittelböhmische Region), wurde Anfang des 18. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich heute circa 70 Grabsteine. Siehe auch Synagoge (Zalužany) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Version). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Úštěku

Židovský hřbitov v Úštěku se nachází jihozápadně od města Úštěk, v lese napravo od Střelecké ulice vedoucí na jih směrem na Lhotu. Založen byl v 15. století a následně došlo k jeho několikerému rozšíření (v 17., 19. a 20. století). V areálu hřbitova se nacházela obřadní síň s nízkou kupolí. Hřbitov byl činný do roku 1938, v pozdějším období byl poničen a chátral. V 80. letech byla navržena jeho likvidace a došlo ke stržení obřadní síně a ohradní zdi a prodeji několika náhrobků. Samotný hřbitov se však díky protestům ze strany památkového úřadu a pražského židovského muzea podařilo zachránit. Od počátku 90. let byly prováděny dílčí rekonstrukce a od roku 2001 probíhala systematická rekonstrukce hřbitova pod vedením pražské židovské obce. Od roku 2004 se o hřbitov stará Sdružení pro úštěckou synagogu a hřbitov. Dochovalo se přibližně 221 náhrobních kamenů, z nichž nejstarší pochází z poloviny 17. století. V severozápadní části hřbitova se nachází dětské oddělení. V roce 1993 byl hřbitov prohlášen kulturní památkou. Hřbitov je volně přístupný. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Úštěku na Wikimedia Commons Město Úštěk – Židovský hřbitov Projekt Kešet – Židovský hřbitov v Úštěku
Jüdischer Friedhof (Úštěk)

Der Jüdische Friedhof in Úštěk (deutsch Auscha), einer Stadt im Ústecký kraj in Tschechien, wurde im 16. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1993 ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Der jüdische Friedhof liegt auf dem sogenannten Judenberg beim Dorf Lhota. Hier fanden auch die verstorbenen Juden aus der Umgebung ihre letzte Ruhe. Heute sind noch 211 Grabsteine erhalten. Siehe auch Synagoge (Úštěk) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Josef Jarschel: Geschichte der Juden in Auscha. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn/Prag 1934, S. 13–18 (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich. Weblinks Beschreibung des Friedhofs (abgerufen am 12. Mai 2022)
Židovský hřbitov v Čelině

Židovský hřbitov se nachází jihozápadně od vsi Čelina, ve svahu na kraji lesa napravo od silnice na Cholín. Část cesty k areálu vede přes ohrazenou plochu pro dobytek. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis a historie Založen byl v 18. století, nejstarší náhrobek z dochovaných třiceti se datuje rokem 1803, nejmladší pak 1918. Márnice a ohradní zeď se dochovaly jen ve zbytcích zdiva, díky čemuž je hřbitov volně přístupný. Ve vsi se také nachází synagoga. Odkazy Reference Související články Synagoga v Čelině Čelina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Čelině na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Čelina)

Der Jüdische Friedhof in Čelina, einem Ortsteil der Gemeinde Borotice im tschechischen Okres Příbram der Region Středočeský kraj (deutsch Mittelböhmische Region), wurde vermutlich im 18. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich nur wenige Grabsteine. Weblinks Einzelnachweise
Jewish Cemetery in Čelina

The Čelina Jewish Cemetery (Czech: Židovský hřbitov v Čelině) is located southwest of the village of Čelina (part of Borotice), on a slope at the edge of a forest to the right of the road to Cholín. Part of the route to the site leads through a fenced area for cattle. It is protected as a cultural monument of the Czech Republic. The cemetery was founded in the 18th century, the oldest legible tombstone out of total thirty preserved dates back to the year 1803, the youngest one to 1918. The morgue and the wall are preserved only in the remains of the wall[4] which makes the cemetery freely accessible. There is also a former synagogue and Jewish district in the village, numbering several original houses from the 19th century. References
Židovský hřbitov v Čeradicích

Židovský hřbitov v Čeradicích se nachází necelé dva kilometry severozápadně od centra obce Čeradice, a to v porostu v údolí řeky Liboc. Založen byl v roce 1837 a byli zde pohřbíváni i židé z komunity v Libočanech. Na celkové ploše hřbitova čítající 663 m2 je v současné době vztyčených 25 náhrobků, z nichž nejstarší pochází z roku 1850. Na hřbitově se pohřbívalo přibližně do roku 1875. Hřbitov byl vymezený ohradní zdí, která se nejlépe dochovala v jihovýchodní části. Hřbitov je dobře přístupný, z Čeradic je směr značený dřevěnými tabulemi. Ke hřbitovu byla prořezána cesta porostem, místo samotné bylo zbaveno dřevin. Tyto úpravy včetně vztyčení náhrobníků byly provedeny v září 2015 ve spolupráci Obecního úřadu v Čeradicích a Židovské obce v Teplicích. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Čeradicích na Wikimedia Commons Reference Literatura WITTENBERGER, Georg. Židovský hřbitov v Čeradicích u Žatce. Památky, příroda, život: vlastivědný čtvrtletník Chomutovska. 2008, roč. 40, čís. 3, s. 18–25.
Židovský hřbitov v Černovicích

Židovský hřbitov v Černovicích leží nalevo od slepé Vodní ulice vedoucí k areálu zemědělského družstva v Černovicích, asi 500 m od severního okraje obce. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Hřbitov byl založen někdy v polovině 17. století. Na ploše 1099 m² se do dnešních dní dochovalo asi 300 náhrobních kamenů (macev). Na přelomu 20. a 21. století prošel hřbitov rekonstrukcí, při níž byla opravena hřbitovní zeď a znovu vztyčena část náhrobků. Cesta ke hřbitovu je dnes lemována kameny coby symbolickými vzpomínkami na černovické Židy – jsou popsány jejich jmény a životním osudem. Před opravenou márnicí byl v roce 2002 odhalen památník obětem holokaustu. V márnici je malá expozice dějin místní židovské obce. Černovická židovská komunita přestala existovat v roce 1940. V obci se nachází také bývalá synagoga. Reference Související články Synagoga v Černovicích Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Černovicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Černovice u Tábora)

Der Jüdische Friedhof in Černovice u Tábora (deutsch Cernowitz), einer Stadt im Okres Pelhřimov in Tschechien, wurde im 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten der circa 300 vorhandenen Grabsteine (Mazevot) stammen aus dem 17. Jahrhundert. Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Českém Krumlově

Židovský hřbitov se nachází ve východní části města Český Krumlov v těsném sousedství městského hřbitova ve Hřbitovní ulici. Historie a popis Hřbitov byl založen v roce 1891, k čemuž významně přispěl Ignaz Spiro, zakladatel větřínských papíren, jenž byl také autorem myšlenky na výstavbu synagogy. Spirova rodina má na hřbitově hrobku a samotnému Ignazi byla uvnitř obřadní síně na památku připevněna děkovná deska. V interiéru síně se zachoval pouze čtecí pult, zbytky černých pohřebních már a originální dlaždicová podlaha. Místnost je osvětlena přes šest vysokých oken s typickým horním obloukem. Uvnitř jsou umístěny seznamy obětí nacismu, příklad úmrtního zápisu o některých z nich, výstřižky z novin s židovskou tematikou nebo například kopie deníkového záznamu Jiřího Ortena o zákazech týkajících se židovské komunity za protektorátu. Na jižní zdi síně je vložena pamětní deska MUDr. Juliu Loriovi. Plocha hřbitova je 2 546 m2 a je ohraničena vysokou udržovanou zdí. Jediná vstupní brána s Davidovou hvězdou v severní části hřbitova se zamyká, prohlídku však lze domluvit přes městské infocentrum. Hrobky se nacházejí především v jihozápadní části hřbitova, zatímco jeho velká část na severozápadě areálu je víceméně nevyužitá a osázená jen několika stromy a keři. Pravidelné pohřby se zde konaly do roku 1938, přičemž poslední urna (s popelem Petera Ignaze Spira) zde byla uložena v roce 1967. Po 2. světové válce hřbitov pustl, ve hřbitovní budově se skladovalo seno a v areálu se dokonce pásli koně. Až deset let po změně politického režimu začal být hřbitov rekonstruován – prováděly se zahradnické práce, opravy hřbitovních zdí a přesuny náhrobků na jejich místa. Celkově je zde pohřbeno ve 114 hrobech 141 osob, jež pocházely nejen z Krumlova, ale také z minimálně patnácti dalších vsí a měst v okolí. Posledním pohřbeným byl roku 1993 Dr. Ing. František Herbert Žalud. Související články Synagoga v Českém Krumlově Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu židovský hřbitov v Českém Krumlově na Wikimedia Commons Reference
Jüdischer Friedhof (Český Krumlov)

Der Jüdische Friedhof in Český Krumlov, deutsch Krumau (auch Böhmisch Krumau, Krumau an der Moldau oder Krummau), einer Stadt im Jihočeský kraj in Tschechien, wurde 1891 errichtet. Geschichte Der Krumauer Papierindustrielle Ignaz Spiro hatte dafür gesorgt, dass Anfang der 1890er Jahre ein jüdischer Friedhof mit einem großen Taharahaus angelegt wurde. Zuvor waren die Verstorbenen der jüdischen Gemeinde Krumau auf dem jüdischen Friedhof in Rosenberg (Rožmberk nad Vltavou) bestattet worden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Leopold Hirsch: Geschichte der Juden in Böhm. Krumau. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn/Prag 1934, S. 49–50 (mit Fotos auf Seite 50, u. a. von Rabbiner Hirsch) (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich Weblinks
Židovský hřbitov v Čížkovicích

Židovský hřbitov v Čížkovicích se nachází asi kilometr severozápadně od obce Čížkovice, okres Litoměřice, uprostřed polí. Založen byl v roce 1800, přičemž nejstarší dochovaný náhrobek pochází z roku 1839. Na celkové ploše 539 m2 se nachází zhruba třicet náhrobních kamenů či jejich pozůstatků. Pohřby se zde konaly do počátku 20. století, a pohřbívali se zde židé z širokého okolí, včetně náboženské obce v Milešově či židovských vojáků z vojenské posádky v Terezíně. Až do roku 2003 hřbitov chátral a došlo k těžkému poničení ohradní zdi a náhrobků. Od roku 2003 hřbitov vlastní Federace židovských obcí, která jej v letech 2005 až 2006 restaurovala. V plánu je přitom další rekonstrukce. Hřbitov je volně přístupný. Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Ústeckém kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Čížkovicích na Wikimedia Commons Zidovskehrbitovy.wz.cz – Čížkovice
Jüdischer Friedhof (Čížkovice)

Der Jüdische Friedhof in Čížkovice (deutsch Tschischkowitz), einer Gemeinde im Ústecký kraj in Tschechien, wurde um 1800 angelegt. Auf dem jüdischen Friedhof sind heute noch circa 20 Grabsteine (Mazevot) vorhanden. Weblinks Beschreibung des Friedhofs (abgerufen am 30. Januar 2015)
Židovský hřbitov v Šafově

Židovský hřbitov v Šafově v okrese Znojmo byl založen před rokem 1670, Jaroslav Klenovský uvádí údaj "koncem 17. století", Jiří Fiedler dokonce 1523. Nachází se na severozápadním konci obce, asi 100 m vlevo od silnice, která vede do Starého Petřína, a asi 300 m severozápadně od zdejšího kostela svatého Bartoloměje. Je situován v mírném svahu klesajícímu k rybníku Podvesný. Na neoplocené ploše 5013 m2 se dochovalo více než 500 náhrobních kamenů (na stránkách ŽO Praha se uvádí 950 ) neboli macev, z nichž nejstarší pochází z roku 1715. Také zde se prameny rozcházejí, Jiří Fiedler uvádí ve svých Židovských památkách v Čechách a na Moravě rok 1681. Další pamětihodné náhrobní kameny jsou barokního a klasicistního typu a mají mnohdy originální motivy. Mnohé náhrobní kameny jsou poměrně zachovalé, část je povalená. Zdejší márnice se až na drobné stopy nedochovala. Šafovská židovská komunita přestala existovat v roce 1938. Reference Související články Šafov Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihomoravském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Šafově na Wikimedia Commons Hřbitov na www.holocaust.cz Informace pro návštěvníky obce Šafov (včetně informací o židovském hřbitově)
Jüdischer Friedhof (Šafov)

Der Jüdische Friedhof in Šafov im südmährischen Kreis Okres Znojmo in Tschechien wurde gegen Ende des 17. Jahrhunderts errichtet. Im Ort gab es ab der zweiten Hälfte des 17. Jahrhunderts eine jüdische Gemeinde, die sich im jüdischen Viertel konzentrierte und ursprünglich 126 Häuser umfasste, von denen heute nur noch zehn erhalten sind. Die 1821/22 erbaute Synagoge wurde während des Protektorats Böhmen und Mähren durch die nationalsozialistischen Machthaber zerstört. Auf dem Friedhof mit einer Fläche von 5013 m² sind heute noch 920 Grabsteine (Mazevot) erhalten, die ältesten sind von 1720. Die österreichischen Politiker Hertha Firnberg, Bruno Kreisky und Johannes Hahn haben in Šafov jüdische Vorfahren. Einzelnachweise Weblinks
Židovský hřbitov ve Slatině

Židovský hřbitov ve Slatině je situován na místě zvaném Hradce, asi 1 km severně od obce Slatina. Založen byl roku 1723 rozšířením staršího pohřebiště, kde se nacházely s hroby asi už od roku 1668. Nejstarší čitelný náhrobek se datuje do poloviny 18. století, poslední obřad proběhl v roce 1937. V areálu o rozloze 1624 m² s vchodem z jižní strany se dochovalo přes 170 náhrobních kamenů patřících židovským rodinám z širokého okolí. Nedochovala se již deska s hebrejským nápisem Bais mouevits l'cholchai. Khi ufor athu vael ufor thošuf, v překladu Dům shromáždění všech živých. Prach a země jsi a v prach a zemi se navrátíš. Areál je dobře přístupný i díky pobořené kamenné ohradní zdi. Ve vsi se též nachází bývalá synagoga. Reference Související články Slatina Synagoga ve Slatině Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov ve Slatině na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Slatina u Horažďovic)

Der Jüdische Friedhof in Slatina u Horažďovic, einer Gemeinde im Okres Klatovy in Tschechien, wurde 1723 angelegt. Der jüdische Friedhof befindet sich außerhalb des Ortes. Geschichte Im Jahr 1723 gestattete der Grundherr Wenzel Ferdinand Kunasch von Machowitz der jüdischen Gemeinde die Anlegung eines eigenen Friedhofes. Auf dem zunächst acht mal acht Klafter großen Friedhof wurden auch Juden aus den umliegenden Orten begraben. Später wurde der Friedhof vergrößert. Weblinks Friedhofsplan (tschechisch, abgerufen am 27. Januar 2015) Jüdische Geschichte in Slatina (tschechisch, abgerufen am 27. Januar 2015)