NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Bartoloměje (Hněvkovice)

Kostel svatého Bartoloměje se nachází v jihozápadní části obce Hněvkovice v okrese Havlíčkův Brod. Kostel náleží Římskokatolické farnosti v Ledči nad Sázavou a od 3. května 1958 je kulturní památkou. Historie a popis První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1262. Dnešní podoba s polygonálním presbytářem a západní hranolovou věží pochází z gotické novostavby ze 2. poloviny 14. století. Dodatečně byly do stavby přidány románské prvky z jiné, nejspíše zrušené sakrální stavby. Diferencovaný terén v okolí kostela pravděpodobně odkazuje na zaniklé opevnění. Ke kostelu náležela tvrz, jež byla obývána scholastiky kapituly. Interiér kostela zdobí gotické malby (např. Klanění tří králů, výjev Bolestného Krista či Krista v mandorle), zrestaurované v 90. letech 20. století. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Většího (Chotěboř)

Kostel svatého Jakuba Většího se nachází v centru Chotěboře v ulici Trčků z Lípy. Jedná se o dvoulodní kostel původně z 11. století s hranolovou věží, jehož současná podoba vznikla po novogotické přestavbě na konci 19. století. Spadá pod bývalé chotěbořské děkanství a od 3. května 1958 je kulturní památkou. Historie a popis Počátky kostela se datují do 11. století. Z původní románské stavby se dochovala část zdiva ve věži a v severní lodi. Další zachovalé románské fragmenty jsou uloženy v chotěbořském městském muzeu. Nejzásadnějším je hlavice sloupu, jež dříve nejspíše podpírala tribunu a díky které se kostel datuje do románské doby. Nejvíce se do stavebního charakteru kostela promítla gotická přestavba z přelomu 14. a 15. století, z níž se zachoval částečně presbytář a severní stěna lodi s portálem. Svatostánek postihly čtyři požáry (1692, 1740, 1800, 1832), po nichž byly sneseny klenby a nahrazeny plackami. Novogotické přestavby, jež proběhla v letech 1894–1895, se ujal F. Schmoranzem. V oknech se nachází gotická žebrová kružba z pískovce. Do fasády jsou včleněny čtyři opěrné sloupy. Poslední zásadní rekonstrukcí prošel kostel roku 2016, kdy byl opraven jeho krov. V srpnu 2019 propukl v kostele menší požár s odhadovanou škodou kolem milionu korun. Interiéru kostela vévodí hlavní oltář svatého Jakuba Staršího. V postranní lodi se nachází oltáře Panny Marie Pasovské, Svaté rodiny a Panny Marie Lurdské. Nejstarším inventářem kostela je cínová křtitelnice z roku 1524, ulitá Ondřejem Ptáčkem z Kutné Hory. V interiéru i exteriéru se nachází šest náhrobníků. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Štoky)

Kostel svatého Jakuba Staršího (případně také Kostel svatého Jakuba Většího) je farní kostel římskokatolické farnosti Štoky v centru městyse Štoky v parčíku uprostřed návsi. Jde o jednolodní gotickou stavbu obdélného půdorysu s trojbokým závěrem a hranolovou věží na jihozápadní straně. Západní strana kostela je završena trojúhelníkovým štítem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Kostel je jednolodní stavbou obdélného půdorysu, má trojboký závěr s presbytářem a věží na jihozápadní straně. Na jižní a západní straně jsou předsíně, na západní straně je vysoký štít. Nejstarší zdivo je zachováno v prvních dvou patrech věže a v předsíni na jižní straně. Loď je zaklenuta křížovou klenbou, stejně tak i presbytář, kruchta je pak podklenutá sítí žeber. V kostele je instalován barokní hlavní oltář, ten byl opraven v roce 1935, na oltáři je oltářní obraz od Josefa Papáčka, v kostele jsou také dva boční pseudogotické oltáře z doby kolem roku 1870, autorem oltářních obrazů na bočních oltářích je Jan Vysekal mladší. Kazatelna pochází z doby kolem roku 1820. V kostele se nachází barokní sousoší kalvárie z doby kolem roku 1840, v presbytáři se nachází sochy svatého Václava a svatého Jana Nepomuckého z doby kolem poloviny 18. století. V kostele se nachází pískovcová křtitelnice. Na vnějších stranách kostela jsou náhrobky z různých let, kdy nejstarší je z roku 1622. U kostela stojí socha svatého Jana Nepomuckého z doby kolem roku 1803. Pod podlahou kostela se mají nacházet podzemní chodby a hrob Leopolda Popela z Lobkovic. Historie Kostel je poprvé zmíněn v roce 1372, vesnice Štoky patřila pánům z Lichtenburka, později od roku 1436 pak patřila Trčkům z Lípy. Gotický kostel byl v roce 1602 přestavěn na kostel pozdně gotický. Mezi lety 1540 a 1624 spadla farnost po husitských válkách do patronátu evangelické církve. V roce 1623 byla farnost vrácena katolické církvi. V roce 1854 (nebo 1754) pak byla rekonstruována věž kostela. V roce 1761 pak byl rekonstruován i celý kostel. Kostel pak v roce 1816 vyhořel, k opravě došlo až v roce 1845. V roce 1886 byla upravena věž, byly instalovány hodiny. Do roku 1902 se kolem kostela nacházel hřbitov, ten byl zrušen. Kostel pak byl rekonstruován ještě v letech 1913, 1922 a 1970 (omítnutí kostela). Roku 1986 byla střecha věže pokryta měděnou krytinou. Následně mezi lety 1989 a 1990 byla opravena a nově zbudována střecha kostela, v roce 1993 byl interiér kostela vymalován a byly odstraněny oba boční oltáře a zpovědnice, oltáře byly odvezeny k restaurování. Roku 2010 byly provedeny parkové úpravy nedaleko kostela, byly provedeny drobné opravy a úpravy v interiéru kostela. V roce 2011 byla upravena fasáda kostela. Roku 2012 bylo v kostele vyměněno topení. V roce 1995 byl kostel vyloupen. Odkazy Reference Související články Štoky Římskokatolická farnost Štoky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého
Kostel svatého Jiljí (Libice nad Doubravou)

Kostel svatého Jiljí je římskokatolický kostel, který se nachází na náměstí Svatého Jiljí v Libici nad Doubravou. Spadá pod bývalé chotěbořské děkanství a od 3. května 1958 je kulturní památkou. Historie Původní kaple, jež stále na místě kostela, je datována do 11. století. Později k ní byla přistavěna loď a došlo k jejímu povýšení na kostel, který ve 12. století náležel pod německobrodský děkanát. Z roku 1362 se dochoval údaj vypovídající o držbě patronátních práv ke kostela vilémovským klášterem. V 16. století spadal pod farnost libického kostela kostel svaté Kunhuty v Polomi. V roce 1580 přibyla ke stavbě věž. V letech 1654–1672 spadal libický kostel pod studeneckou farnost, a tudíž ztratil titul farního kostela. Ten se mu později vrátil. Během 17. století došlo k barokní přestavbě. Popis Z původního románského kostela, vystavěného z opuky, se dochoval portál a tělo lodi. V místech nad triumfálním obloukem se zachovaly lícní části východního románského štítu. V interiéru kostela se nachází hlavní empírový oltář svatého Jiljí, postranní oltář ze 2. poloviny 18. století, jenž byl do Libice převezen ze štěpánovského zámku u Bezděkova, a varhany z roku 1834. Okolo hřbitova se rozprostíral hřbitov, jenž byl k roku 1901 zrušen. Jeho pozůstatky společně s toskánským mariánským sloupem z 18. století taktéž spadají pod památkovou ochranu. Galerie Odkazy Reference Poznámky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kostel svatého Michala (Žižkovo Pole)

Kostel svatého Michala (případně kostel svatého Michaela nebo kostel svatého Michaela archanděla) je filiální kostel v římskokatolické farnosti Přibyslav, nachází se v centru obce Žizkovo Pole v areálu hřbitova. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel je barokní jednolodní stavbou s gotickým jádrem s pravoúhlým závěrem. Na severní straně kostela ke kostelu přiléhá hranolová věž se stanovou střechou. Na ose západní strany průčelí je předsíň, na jižní straně kostela jsou dva přístavky, na východní straně věže je přístavek se schodištěm. Stavba je zděná s kamenným zdivem v soklu věže, omítnuta je tvrdou omítkou. Kostel je pokrytý sedlovou střechou. Předsíň má kamennou dlažbu, zaklena je valenou klenbou. Hlavní loď má v západní části umístěnu kruchtu, dlážděná je cementovými čtvercovými dlaždicemi. Strop hlavní lodi je plochý. V jižní zdi lodi jsou dva okenní otvory, další okno je v kruchtě, v severní zdi jsou také dva okenní otvory. Presbytář je zaklenut křížovou klenbou. Součástí kostela je sakristie v podvěží. Historie Kostel byl postaven v 13. nebo 14. století. V 17. století byl kostel připojen k farnosti Přibyslav. Odkazy Reference Související články Žižkovo Pole Římskokatolická farnost Přibyslav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Michala na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého
Kostel svatého Mikuláše (Krucemburk)

Kostel svatého Mikuláše, dominanta a nejstarší památka v Krucemburku, stojí na náměstí Jana Zrzavého. Jedná se o jednolodní gotický kostel s polygonálním kněžištěm barokně upravený a čtyřbokou věží přiléhající ke kostelu na jižní straně. Přesné datum jeho stavby není známo; kostel byl postaven ve 12. nebo 13. století. Nejstaršími zachovanými částmi kostela v románském slohu jsou sakristie a spodní část věže, které byly postaveny ve 13. století. V 15. století došlo ke stavbě lodi kostela a kněžiště, a to v gotickém slohu. Loď byla barokně přestavěna na konci 17. století, kdy stavebníkem byl kníže Ferdinand z Dietrichsteina. Z historického vybavení a výzdoby jsou zachovány uvnitř kostela gotická křtitelnice a na štítě kostela renesanční soška Panny Marie. Historické jsou i výplně oken; jedná se o mozaiky od akademického malíře Jiřího Binka, který se v Krucemburku narodil, vzniklé po konci 2. světové války. Kolem kostela je situován hřbitov s řadou zajímavých náhrobků a historických litinových křížů. U jižní zdi je hrob a památník malíře Jana Zrzavého. Na západ od kostela na náměstí Jana Zrzavého č. 17 se nachází barokní fara, která stojí na obdélníkovém pozemku sousedícím na východě se hřbitovní zdí. Původní budova z poloviny 14. století byla zřejmě za třicetileté války zničena. Nynější budova byla postavena jako přízemní na konci 17. století (stavebníkem byl opět kníže z Dietrichsteina) a v 18. století byla nejprve přestavěna na zděnou budovu a později přibylo i 1. patro osazené mansardovou střechou. V roce 1963 došlo k zápisu kostela, památníku Jana Zrzavého, vybraných náhrobků na hřbitově a fary do seznamu kulturních památek. Odkazy Reference Literatura LÍBAL, Dobroslav. Katalog gotické architektury v České republice do husitských válek. Praha: Unicornis, 2001. 607 s. ISBN 80-901587-8-1. S. 212. POCHE, Emanuel (ed.). Umělecké památky Čech. 2. K–O. Praha: Academia, 1978. 578 s. S. 169. SOMMER, Jan. Věž kostela v Křížové. Památky a příroda: časopis státní památkové péče a ochrany přírody. Praha: Panorama, 1989, roč. 14, čís. 10, s. 605–607. Academia.edu Dostupné online. ISSN 0139-9853. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Šlapanov)

Kostel svatého Petra a Pavla (případně také Kostel svatých Petra a Pavla) je farní kostel římskokatolické farnosti Šlapanov v centru obce Šlapanov. Jde o jednolodní barokní stavbu s gotickým jádrem (v některé literatuře uváděno v pozdně románském) s čtvercovým presbytářem a hranolovou věží na severní straně. Kostel je ohraničen zdí bývalého hřbitova, její součástí je vstupní portál se sochou Panny Marie. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven někdy kolem roku 1258, farnost v obci působila již kolem poloviny 12. století. Přestavba do barokizující současné podoby proběhla v roce 1733, následující velká přestavba proběhla v roce 1801, kdy byla větrem poškozena věž a následně v roce 1899 přestavěna a navýšena o 26 metrů. Na věži instalovali zvonkohru, jež každou hodinu zahraje melodii z vážné či lidové hudby. Okolo kostela se rozkládá hřbitov se sochou Panny Marie pocházející taktéž z roku 1733. Kolem poloviny 18. století do kostela byly instalovány obrazy, mimo jiné i oltářní obraz svatého Pavla uzdravujícího nemocné. V roce 2007 byla opravena střecha kostela. V roce 2017 bylo zjištěno, že krov střechy je v havarijním stavu a tlačí na boční stěnu kostela, která se začala odtrhávat od zbytku kostela. Muselo tak dojít k rekonstrukci. Ke kostelu se váže místní pověst, ve které se vypráví, že dříve kostel byl mnohem větší a honosnější než v současnosti, ale z neznámých důvodů se propadl do země a to dokonce špicí věže dolů, další pověst se zmiňuje o kostelním zvonu, který měl mít údajně nádherný hlas připomínající „samet a hedvábí“, během třicetileté války jej měli občané ukrýt do země a potom jej nemohli najít. Za čas zvon našla a vyhrabala svině, za první světové války měl být odvezen do zbrojařské továrny a zde roztaven. Odkazy Reference Související články Šlapanov Římskokatolická farnost Šlapanov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého
Kostel svatého Petra a Pavla (Úsobí)

Kostel svatého Petra a Pavla (případně Kostel svatých Petra a Pavla) je farní kostel v římskokatolické farnosti Úsobí, nachází se v centru městyse Úsobí v areálu hřbitova. Kostel je jednolodní novogotická stavba s trojbokým presbytářem a věží na západní straně. Kostel je v chráněn jako kulturní památka České republiky. U kostela se nachází starý a od roku 1920 nepoužívaný hřbitov. (fakticky se na hřbitově příležitostně pohřbívalo i později) Historie Kostel byl postaven jako gotický, kdy z původní stavby zůstal pouze presbytář s klenbami a opěrnými sloupy. Kostel byl poničen během husitských válek a znovu postaven mezi lety 1759 a 1760. Stavitelem obnoveného barokního či novogotického kostela byl stavitel Aigl z Jihlavy, z doby po přestavbě pochází oltář s oltářním obrazem svatého Petra a svatého Pavla v Římě. Kostel byl opraven v 18., 19. i 20. století. V roce 1784 byla postavena fara, která stojí nedaleko kostela. V roce 2009 byl kostel odvlhčen a v roce 2010 byl nově omítnut. Odkazy Reference Související články Úsobí Římskokatolická farnost Úsobí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého
Kostel svatého Václava (Světlá nad Sázavou)

Kostel svatého Václava ve Světlé nad Sázavou je renesančně-barokní stavba původně zbudovaná ve 12. století jakožto hlavní římskokatolický kostel ve městě. Stojí na vyvýšené plošině v centru města, na zdejším hlavním Náměstí Trčků z Lípy. Kostel byl roku 1963 zapsán jako kulturní památka. Historie Na místě stavby stál původně kostel sloužící jako hlavní obecní kostel již od 12. století na ploše návrší nedaleko hlavního obecního náměstí. Postaven byl před rokem 1203, byl zasvěcen sv. Václavovi a patřil do majetku benediktinského kláštera Vilémov. Roku 1343 byl povýšen na farní kostel. Roku 1569 prošel rozsáhlou renesanční přestavbou, podpořený majitelem panství Světlá Burianem III. Trčkou z Lípy. Okolo kostela postupně vznikl také hlavní městský hřbitov. V kryptě kostela bylo zřízeno rodové pohřebiště rodu Trčků z Lípy, sídlícich též na zámku Světlá. V 17. století byli pohřbeni např. manželé a významní členové rodu Jan Rudolf a Marie Magdalena Trčková z Lípy. V roce 1735 byla z iniciativy hraběnky Černínové dokončena další, barokní přestavba, v rámci které byl kostel rozšířen o dvě boční lodi. Hřbitov okolo kostela byl roku 1800 zrušen a posléze nahrazen novým městským hřbitovem. Popis Trojlodní stavbě kostela orientované směrem do náměstí dominuje centrální věž vysoká 35 metrů, zakončená dřevěným patrem se zvonicí a ochozem, a jehlanovou střechou. V zadní části interiéru je umístěn barokní dřevěný oltář, v jehož pozadí se nacházejí tři okenní vitráže s vyobrazeními sv. Václava, sv. Vojtěcha a sv. Prokopa od Karla Putze, žáka Maxe Švabinského, instalované roku 1951. K areálu kostela přiléhá budova fary. Odkazy Reference Literatura DOUBEK, Eduard. Světlá nad Sázavou v zrcadle dějin. Panorama, 1992. 208 s. ISBN 80-7038-284-8 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Hrady.cz Město Světlá nad Sázavou
Kostel Nejsvětější Trojice (Smečno)

Kostel Nejsvětější Trojice ve Smečně v okrese Kladno je farní kostel smečenské farnosti. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Původní stavba smečenského kostela Nejsvětější Trojice pocházela ze třetí čtvrtiny 14. století a byla postavena v gotickém slohu. Svědčí o tom dochovaná sakristie, vybudovaná z presbytáře původního kostela při renesanční přestavbě. Ta byla dokončena roku 1587, tedy v době, kdy panství spravoval Jiří Bořita z Martinic s manželkou Eliškou, rozenou Bruntálskou z Vrbna. Kostel prošel několika dalšími opravami, při nichž však svou renesanční podobu neztratil. Interiér Uvnitř kostela je hodnotný mobiliář: barokní hlavní oltář od Ignáce Františka Platzera, obraz Nejsvětější Trojice od pražského malíře Antonína Tuvory. Uvnitř kostela i na jeho obvodových zdech je několik náhrobníků z renesanční a pozdější doby. Zvláště hodnotné jsou pak varhany, které pocházejí z doby vysvěcení kostela v roce 1587, a jsou tak nejstaršími dosud existujícími varhanami v českých zemích. Jsou na nich vyobrazeny erby Bořitů a Bruntálských. V 18. a 19. století prošly varhany opravami a roku 1990 rekonstruovány dílnou varhanáře Dušana Doubka. Při této opravě se zjistilo, že většina píšťal je původních z doby renesančních majitelů panství. Na tyto varhany, typicky v květnu, přicházejí každý rok hrát hostující varhaníci v rámci smečenského varhanního festivalu. Odkazy References Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl VII. Vikariát Slanský; část XVI. Vikariát Slanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1913. 350 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 14. Smečno, děkanství, s. 181 – 202. Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek III. P/Š. Praha: Academia, 1980. 540 s. S. 368–369. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Horní Brusnice)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický, filiální, dříve farní, orientovaný kostel v Horní Brusnici. Je chráněn od 25 1. 2007 jako kulturní památka České republiky. Historie Původní dřevěný kostelík byl v 16. století nahrazen kamenným, který byl roku 1828 uzavřen kvůli havarijnímu stavu a byl později stržen. Současný kostel byl postaven v letech 1842–1846. V letech 2008–2010 v kostele probíhaly koncerty zpěváků a kapel populární hudby, pořádané agenturou MP Pecka. Architektura Empírová stavba s výbornou akustikou. Bohoslužby Bohoslužby se konají poslední sobotu v měsíci v 15.00 hod. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Kostel sv. Mikuláše - filiální kostel na stránkách Královéhradecké diecéze Archivováno 8. 6. 2020 na Wayback Machine. Farnost Pecka Archivováno 8. 9. 2016 na Wayback Machine. Turistika.cz
St. Nikolaus (Horní Brusnice)

St. Nikolaus (tschechisch Kostel sv. Mikuláše) ist eine römisch-katholische Filialkirche in Horní Brusnice (deutsch Ober-Prausnitz) im Okres Trutnov in Tschechien. Geschichte In der Geschichte des als mittelalterliche Deutsche Ostsiedlung entstandenen Ortes werden Pfarrer von 1358 bis 1380 genannt. Von 1241 an war der Ort Teilbesitz der Deutschen Ordensritter in Miletín. Nach 1540 protestantisch geworden, gehörte die Gemeinde bis 1638 zur Pfarrei Petzka, danach zu Arnau und wurde 1752 eigenständige Pfarrei. Die alte Kirche wurde 1582 erbaut, 1828 aber wegen Baufälligkeit gesperrt. Daraufhin wurden der Turm und das Gewölbe abgetragen. Unter dem Notdach fanden noch Gottesdienste statt, bevor diese von 1828 bis 1829 in die Friedhofskapelle verlegt wurden. Die Grundsteinlegung zur neuen Kirche erfolgte 1840. 1844 wurde das Turmkreuz aufgesetzt und die Kirche am 4. Oktober 1846 geweiht. Heute gehört die Kirche als Filiale zu Petzka. Bauwerk Die heutige Kirche ist ein geosteter Steinbau mit sieben Fenstern an jeder Seite des Langhauses. Der der Fassade vorgestellte zweigeschossige Turm hat einen Knickhelm. Über dem Presbyterium befindet sich ein kleiner spitzer Dachreiter. Der Innenraum wird mit einem Tonnengewölbe oben abgeschlossen. Das Altarretabel des Hochaltars zeigt ein Bildnis des hl. Nikolaus von Myra, des Namensgebers der Kirche. Im Turm hängt eine Nikolausglocke von 1771 mit lateinischer und deutscher Inschrift, eine Glocke von 1796 mit tschechischer Inschrift und eine kleine undatierte Glocke ohne Inschrift. Quellen Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970, S. 86 Weblinks Einzelnachweise
Kostel Jména Panny Marie (Březí)

Kostel Jména Panny Marie je farní kostel římskokatolické farnosti Březí u Osové Bítýšky. Jedná se o jednolodní obdélnou klasicistní stavbu s polygonálním presbytářem a později přistavěnou štíhlou vstupní věží na západní straně kostela. Stojí na severním okraji obce Březí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v roce 1788 a téhož roku byl i vysvěcen, vnitřní vybavení kostela bylo pořízeno z původního kapucínského kostela v Jihlavě, ten byl již dříve zrušen. Kostel již od počátku měl jeden hlavní oltář a dva boční, hlavní oltář byl zasvěcen Jménu Panny Marie a boční svaté Anně a svatému Janovi Nepomuckému. Původní boční oltáře pak byly brzy odstraněny a na jejich místo pak byly nové postaveny až v roce 1889, ty pak byly zasvěceny Panně Marii Lurdské a svaté Anně. Roku 1849 byl kostel vykraden a postupně byl znovu vybaven. V roce 1861 pak byl kostel rozšířen o štíhlou vstupní věž, mezi lety 1847 a 1860 také byl kostel několikrát opravován. V roce 1868 pak byly pořízeny varhany. Velká rekonstrukce pak proběhla mezi lety 1882 a 1888, kdy byl kostel opraven. Již v roce 1882 byl nově vymalován a v roce 1884 byl opraven hlavní oltář, později byly také opravena kazatelna a kůr. Kostel pak byl lehce rozšířen v roce 1896, byl postaven Boží hrob, položena mozaiková dlažba, opraveny vnitřní růžence, nově pokryta střecha kostela a byla vyrobena a zazděna nová kostelní okna. V roce 1927 pak byly pořízeny dva nové zvony, zasvěceny byly svatému Josefovi a svatým Cyrilovi a Metodějovi. Během druhé světové války pak byly zvony rekvírovány, do kostela byl pak vrácen pouze jediný ze všech zvonů. Mezi lety 1970 a 1971 byl kostel opraven, byl nově omítnut, v roce 1977 pak byly pořízeny nové kostelní lavice a později byl kostel opět renovován, v roce 1983 byla opravena elektroinstalace a také byl vymalován interiér kostela. V roce 1986 opět byly zrušeny původní boční oltáře a byly postaveny nové, také byla položena nová dlažba a o rok později pak byl kostel opravován dál, byla opravena střecha kostela a také byla pořízena křížová cesta. V roce 1990 byly pořízeny nové zvony, později byly pořízen číselník hodin a kostel byl nadále opravován a udržován. Odkazy Reference Související články Březí Římskokatolická farnost Březí u Osové Bítýšky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Jména Panny Marie na Wikimedia Commons