NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sprudelkolonnade

Die Sprudelkolonnade ist ein Bauwerk im tschechischen Kurort Karlsbad. Der Geysir des daneben befindlichen „Sprudels“ sprüht bis in eine Höhe von zwölf Metern. Geschichte Lange Zeit war über dem Sprudel nur eine kleine Überdachung. Die erste Kolonnade wurde an dieser Stelle 1826 errichtet und 1879 durch eine gusseiserne Konstruktion ersetzt. Nach dem 1939 wegen Korrosionsschäden erforderlich gewordenen Abriss entstand vorübergehend eine Holzkonstruktion und 1975 dann eine verglaste Kolonnade aus Stahlbeton. Weitere Pläne Die Zukunftspläne für die Kolonnade reichen von Abriss bis Erhalt. Eine 2016 von der Stadt Karlsbad beauftragte Expertengruppe konnte keine Entscheidung fällen. Gegen einen Abriss spricht dabei nach Angaben des stellvertretenden Bürgermeisters Jiří Klsák, dass ein etwaiger Neubau aufgrund des Untergrundes erst zehn Jahre nach dem Abriss erfolgen kann. Er sieht die Kolonnade als "historisches Erbe". Deshalb sollen bis 2018 zunächst Reparaturarbeiten im Wert von rund 40 Millionen Kronen erfolgen und den Weiterbetrieb für mindestens 15 Jahre ermöglichen. Im Januar 2022 war die Sprudelkolonnade inklusive des Brunnens aufgrund umfangreicher Sanierungs- bzw. Umbauarbeiten unzugänglich. Einzelnachweise
Filharmonie Hradec Králové

Filharmonie Hradec Králové (zkratka FHK) byla založena v roce 1978 pod názvem Operní orchestr města Hradec Králové. Další názvy byly: Symfonický orchestr Hradec Králové, Státní symfonický orchestr Hradec Králové a od vzniku České republiky (1. 1. 1993) má orchestr název Filharmonie Hradec Králové. Na zvuku orchestru má zásluhu český dirigent prof. František Vajnar, který s orchestrem pracoval jako šéfdirigent nepřetržitě od roku 1991 až do roku 2001, kdy byl jmenován čestným šéfdirigentem tělesa. V letech 2001–2012 působil na postu šéfdirigenta tělesa Ondřej Kukal. V letech 2012–2018 byl šéfdirigentem FHK Andreas Sebastian Weiser. Od sezóny 2018/2019 je šéfdirigentem FHK významný švýcarský dirigent Kaspar Zehnder. FHK vystoupila na pódiích významných koncertních síní Evropy (Grosser Musikvereinssaal ve Vídni, Victoria Hall v Ženevě, Queen Elizabeth Hall v Antverpách aj.), účinkovala v Belgii, Francii, Itálii, Německu, Nizozemsku, Polsku, Rakousku, Španělsku a Švýcarsku. Dosaženou interpretační kvalitu orchestru dokumentují CD nahrávky pro tuzemské i zahraniční společnosti nebo Český rozhlas. FHK účinkuje na významných festivalech (Mezinárodní operní festival Smetanova Litomyšl, Mezinárodní hudební festival Janáčkovy Hukvaldy aj.), od roku 2005 je pořadatelkou festivalu Hudební fórum Hradec Králové (mj. české premiéry děl Šnitkeho, Kančeliho, Gubajduliny, Beria, Henzeho). Historie FHK Filharmonie Hradec Králové byla založena v roce 1978 pod názvem Operní orchestr města Hradec Králové, o rok později bylo těleso přejmenováno na Symfonický orchestr Hradec Králové, v roce 1987 na Státní symfonický orchestr Hradec Králové. Od vzniku České republiky (1. 1. 1993) nese orchestr název Filharmonie Hradec Králové, vyjadřující historickou kontinuitu sahající přes Filharmonii Sokola v Hradci Králové až k Filharmonické jednotě činné ve městě od roku 1887. Významné období uměleckého rozkvětu tělesa je spojeno se jménem prof. Františka Vajnara. Od sezony 2012–2013 je šéfdirigentem FHK Andreas Sebastian Weiser, hlavním dirigentem Ondřej Kukal. FHK účinkovala v Belgii, Francii, Itálii, Německu, Nizozemí, Polsku, Rakousku, Španělsku a Švýcarsku. Dosaženou interpretační kvalitu orchestru dokumentují CD nahrávky pro tuzemské i zahraniční společnosti nebo Český rozhlas Vltava. Od roku 2005 je Filharmonie Hradec Králové pořadatelkou festivalu Hudební fórum Hradec Králové. Sídlo Filharmonie Hradec Králové sídlí v budově Filharmonie na Eliščině nábřeží, v komplexu budovy sokolovny a někdejšího kina Oko, jenž byl rekonstruován právě pro potřeby filharmonie. V roce 2005 došlo k velké rekonstrukci budovy a byly zde umístěny nové varhany. Koncerty na festivalech Mezinárodní operní festival Smetanova Litomyšl Mezinárodní hudební festival Janáčkovy Hukvaldy Svatováclavské slavnosti Hudební fórum Hradec Králové Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Filharmonie Hradec Králové na Wikimedia Commons Oficiální stránky orchestru Filharmonie Hradec Králové v archivu Opery PLUS. Filharmonie Hradec Králové v Českém hudebním slovníku osob a institucí
Filipka (přírodní památka)

Filipka je přírodní památka v okrese Frýdek-Místek na jihozápadním svahu vrcholu Filipka poblíž obce Návsí (k. ú. Návsí u Jablunkova). Důvodem ochrany je bohatá lokalita jalovce obecného (Juniperus communis). Popis lokality Jedná se o původní pastvinu, kde vzniklo náhradní travinné patro svazu Violion caninae (tzv. pasínek). Důsledkem neobhospodařování plochy lokalita pomalu zarůstá dřevinami. Mimo jalovce obecného se zde vyskytují náletové skupiny smrků (Picea), bez černý (Sambucus nigra), jasan ztepilý (Fraxinus excelsior), hloh (Crataegus), slivoň trnitá (Prunus spinosa) a další. Na složení rozvolněných pastvin se podílí mj. smilka tuhá (Nardus stricta), psineček obecný (Agrostis capillaris), třezalka tečkovaná (Hypericum perforatum), pupava bezlodyžná (Carlina acaulis), hvozdík kropenatý (Dianthus deltoides), klinopád obecný (Clinopodium vulgare) či prasetník kořenatý (Hypochaeris radicata). Z širšího okolí na toto území zalétá motýl batolec duhový (Apatura iris), z plazů se objevuje zmije obecná (Vipera berus). Stromy jsou omezovány tak, aby zůstaly zachovány podmínky pro vývoj jalovce. Ideálním řešením pro zamezení rozšíření smrkových náletů by byla obnova pastvy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Filipka na Wikimedia Commons
Teplárenský provoz Červený mlýn

Teplárenský provoz Červený mlýn je moderní paroplynový zdroj s kombinovanou výrobou elektřiny a tepla. Nachází se v brněnské městské části Královo Pole v těsné blízkosti nákupního centra Královo Pole. Základní údaje Současný provoz byl vystavěn jako náhrada původního uhelného zdroje a uveden do provozu v roce 1999. Provozován je společností Teplárny Brno, a.s. Nyní se zde nachází spalinový kotel, jenž je připojen k protitlaké parní turbíně o výkonu 24 MW e {\displaystyle _{e}} a k tepelným výměníkům, a dále spalovací turbína typu SGT- 1000 o výkonu 70 MW e {\displaystyle _{e}} . V provozu byly před modernizací vystavěny i dva plynové horkovodní kotle o jmenovitém výkonu 27 MW t {\displaystyle _{t}} pro pokrytí dodávky během výstavby. Spalovací turbína (výrobce Siemens) je vybavena dodatečnou hlukovou izolací pro snížení hlukové zátěže do okolí. Provoz je certifikován pro provádění podpůrných služeb elektrizační soustavě – sekundární a terciární regulaci a dispečerské 30minutové zálohy, za což dostává společnost finanční odměny, které jsou následně použity ke snížení cen tepla. Z důvodu provozu podpůrných služeb soustavy byl vystavěn druhý (tzv. by-passový) komín přímo pro turbínu pro případ, kdy spalinový kotel je mimo provoz (např. mimo topnou sezonu). V případě ostrovního provozu turbína nastartuje za pomoci průtočné elektrárny Kníničky. Spalovat je v turbíně možné vedle zemního plynu po drobných úpravách i extralehký topný olej (eLTO), jelikož do objektu vedou koleje. Bylo by však třeba přebudovat zásobníky v objektu, což se s ohledem na cenu eLTO blízkou zemnímu plynu ekonomicky nevyplatí. Zajímavosti V objektu budovy, kde se nachází spalinový kotel, zaměstnanci provozu pěstují tropické rostliny, mj. i banánovník, který nese malé banány. V rámci stavby Královopolského tunelu bylo také nutno (na náklady investora stavby) přeložit kabely vysokého napětí spojující transformátory v provozu s rozvodnou stanicí společnosti E.ON v Medlánkách do větší hloubky, neboť se nacházely přibližně 0,5 m pod povrchem jedné z frekventovaných vozovek dotčených stavbou. Zajímavé je i vedení potrubí zemního plynu v objektu – to je z větší části uloženo pod povrchem země, kde vede kolem objektu. V jednom místě vystupuje potrubí na povrch kvůli vývodu horkovodů. Vyvedení plynového potrubí se jevilo jako levnější varianta oproti přeložení horkovodů uložených mimo betonové šachty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Teplárenský provoz Červený mlýn na Wikimedia Commons Teplárny Brno, a.s. Další fotografie provozu
Divadlo na Orlí

Divadlo na Orlí je divadelní scéna (hudebně-dramatická laboratoř) studentů Janáčkovy akademie múzických umění v ulici Orlí v centru města Brna. Budova byla postavena v letech 2010–2012, divadlo bylo otevřeno 24. října 2012. Budova Základní kámen divadelní budovy byl položen 23. září 2010. Projekt JAMU na divadelní budovu v místě provizorně zastavěné proluky u minoritského kláštera, jež byla vytvořena zbořením dvou domů vybombardovaných na konci druhé světové války, vznikl v letech 2003–2009 díky veřejné architektonické soutěži, jeho autory jsou Milan Rak a Alena Režná z ARCHTEAMu a Pavel Rada (RadaArchitekti). V místě zůstaly zachovány barokní sklepy, které byly rekonstruovány a určeny pro vinárnu, v podzemí je také nahrávací studio. V přízemí se nachází otevřený vestibul a kavárna. Uliční část budovy je nižší s fasádou tvořenou bílými betonovými panely, nachází se zde foyer pro návštěvníky. Zadní, šestipodlažní část stavby s hlavním sálem (kapacita 150 diváků) a zkušebnami má fasádu černé barvy. Investorem budovy byla Janáčkova akademie múzických umění v Brně, zhotovitelem firmy UNISTAV a OHL ŽS. Náklady na stavbu dosáhly částky 213 milionů korun, celkové náklady včetně vybavení činily 343 milionů korun. Budova divadla byla oceněna 1. místem v kategorii Stavby občanské vybavenosti soutěže Stavba Jihomoravského kraje 2012, oceněna byla také v kategorii Novostavba v rámci Grand Prix architektů 2013. Provoz Divadlo bylo slavnostně otevřeno 24. října 2012 spolu s premiérou muzikálového představení Footloose / Tanec není zločin. Programově se zaměřilo na uvádění muzikálových a operních představení, zatímco téměř 60 let působící Studio Marta zůstalo vyhrazeno spíše činoherním projektům. V první sezóně divadla byly uvedeny také např. muzikály Taneční maraton na Steel Pier a Pokrevní sestry či operní představení Ištvanovy Krásky a zvířete a Smetanovy Prodané nevěsty v komiksové úpravě. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Divadlo na Orlí na Wikimedia Commons Oficiální stránky divadla Divadlo na Orlí – Studentská divadelní scéna pro JAMU Brno, archiweb.cz
Lower Vítkovice

Lower Vítkovice (Czech: Dolní oblast Vítkovice) is a national site of industrial heritage located in the Vítkovice district of Ostrava in the Czech Republic. It includes an extensive industrial area Vítkovice ironworks with a unique collection of industrial architecture. A set of three successive parts - coal mine, coke ovens and blast furnace operations - also called Ostravian Hradčany, after Hradčany, the Castle District of Prague. The area is registered in the list of European cultural heritage, and was placed on the Czech Republic's list of tentative UNESCO World Heritage Sites in 2001 under the name The Industrial Complexes at Ostrava. History The initial impetus for the establishment of the Vítkovice ironworks came Dec. 9, 1828 by Olomouc Archbishop Rudolf. Rudolph's Smelter operation was then launched in mid-September 1830. A year later there was a coke plant. The first blast furnace coke was ignited in 1836, the second two years later. In 1852, it was near the smelter based mine depths. As time was running six blast furnaces which were gradually shut down until September 27, 1998, when the last tapping. Present After termination of iron production was discussed what to do with the former industrial complex. At first they wanted to destroy it, but it was rebuilt as a technical monument for future generations. In June 2002 government declared Nether Vítkovice area as a national sight. In December 2008, then as one of four Czech sites given to emerging European cultural heritage site. In September 2009 the project was awarded to the recovery and reuse of blast furnaces and other protected buildings half billion Czech crowns subsidy from the European Union and the Czech Republic. The main objective of the project "Bringing a new use to Nether Vítkovice" reactivation of the main parts of a national cultural sight Vítkovice, making them accessible to the public and the subsequent use of the potential of NCS for educational, cultural and social activities. In 2012 was completed the first part of the project and made available to the three basic objects of national cultural sights, blast furnace no. 1, gas tank and building VI. Energy exchanges. References
Dolní Vítkovice

Dolní Vítkovice est un site classé monument culturel national situé près du centre d'Ostrava, dans le quartier de Vítkovice, en Tchéquie. Il comprend le vaste complexe industriel des aciéries de Vítkovice, avec son ensemble unique d'architecture industrielle. L'ensemble de trois unités contiguës — la mine de charbon, la cokerie et l'usine sidérurgique — est également appelé « Ostravské Hradčany ». La région est inscrite sur la liste du patrimoine culturel européen. Histoire L'impulsion initiale pour la création des aciéries de Vítkovice vient le 9 décembre 1828 de l'archevêque Rudolf d'Olomouc. L'exploitation de l'aciérie Rudolf commence ensuite à la mi-septembre 1830. Un an plus tard, une cokerie y a est créée. Le premier haut fourneau à coke est allumé en 1836, le second deux ans plus tard. En 1852, la mine Hlubina est fondée à proximité de l'usine sidérurgique. Au fil du temps, six hauts fourneaux sont mis en service, puis progressivement arrêtés jusqu'au 27 septembre 1998, date à laquelle le dernier tirage est effectué. Notes et références Annexes Bibliographie (cs) Polášek Miloš, Polášek Radim et Machotková Jana, « Vítkovice Industria : Ostrava : Vítkovické vysoké pece 1836–2007 », En Face, Ostrava,‎ 2007 (ISBN 978-80-903385-6-2). Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Tchéquie
Fotovoltaická elektrárna Vranovská Ves

Fotovoltaická elektrárna ve Vranovské Vsi je jednou z největších slunečních elektráren v Česku. Instalovaným výkonem se řadí na 6. příčku . Elektrárna leží v katastru obce Vranovská Ves na území zhruba 15 km severozápadně od Znojma. Solární elektrárna obsahuje 84 384 kusů polykrystalických fotovoltaických panelů, které po rozložení zabírají plochu sedmi fotbalových hřišť . Tento počet panelů udává celkový výkon elektrárny 16,033 MW. Roční výroba elektrárny by tak měla pokrýt potřebu až 4000 domácností na jihu Moravy . Solární elektrárna byla dokončena v roce 2010. Na výstavbě se podílela společnost Elektromontáže Němeček , která dodávala trafostanice, pokládku ochranných trubek a kabelových vedení. Současným vlastníkem elektrárny je společnost ČEZ Obnovitelné zdroje, s.r.o., která vlastní dalších 15 elektráren na území Česka Reference Související články Podpora výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů v České republice Fotovoltaika v Česku
Fuchsova spořitelna

Fuchsova spořitelna je funkcionalistická budova na severozápadním rohu Karlova náměstí v Třebíči. Autory budovy jsou Bohuslav Fuchs, od jeho jména se odvozuje i lidový název budovy, tzv. Fuchsova spořitelna a Jindřich Kumpošt. Tehdejší městská spořitelna v Třebíči byla postavena v roce 1933. Nyní v této budově sídlí Okresní správa sociálního zabezpečení. Architektonické řešení Budova byla postavena ve výšce tří pater, aby navazovala na zástavbu ve třicátých letech, sousední budova radnice byla tehdy také třípatrová. V druhé polovině 20. století bylo přistavěno další patro, tak již není linie budov přesná. Také je i na obrázku vidět, že poslední patro je lehce ustoupeno dozadu, důvodem opět bylo citlivé vestavění do zástavby. Odkazy Související články Bohuslav Fuchs Jindřich Kumpošt Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Fuchsova spořitelna na Wikimedia Commons Archiweb.cz Osobnost týdne Bohuslav Fuchs. Horácké noviny, ročník IX., rok 1998, číslo 9, strana 6, ISSN 1212-222X
Fíkovna (Pražský hrad)

Fíkovna je renesanční stavba v Královské zahradě Pražského hradu. Je umístěna nad Jelením příkopem, pod Královským letohrádkem. Společně s celým areálem hradu je od roku 1962 chráněna jako národní kulturní památka České republiky. Historie O výstavbě fíkovny rozhodl císař Maxmilián II. Habsburský a navrhl ji Ulrico Aostalli v roce 1572. Pěstování fíkovníků bylo obnoveno po roce 1990 během funkčního období Václava Havla, po letech opět otevřena v roce 2024. Popis Jedná se o kamennou nezastřešenou stavbu zhruba 12 × 73 m, na jižní straně otevřenou řadou segmentově zaklenutých otvorů. Na zimu bývala fíkovna zakryta dřevěnou střechou a vrstvou slámy nebo sena sloužící jako tepelná izolace a uvnitř se přitápělo. Odkazy Reference Literatura DOLENSKÝ, Jan, KOSINA, Jaroslav a REZEK, Antonín. Obrázkové dějiny národa československého. Díl 2, Od doby Jagellovské až do našich dnův. 7., přeprac. vyd. Praha: Jos. R. Vilímek, 1924. 540 s. S. 4c. Dostupné online. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Fíkovna, Pražský hrad na Wikimedia Commons
Инжирный сад (Пражский Град)

Инжирный сад (чеш. Fíkovna) — постройка в стиле ренессанс в Королевском саду Пражского Града рядом с Летним дворцом королевы Анны. Возведена архитектором Ульрико Аосталли в 1572 году. С 1962 года причислена к культурным памятникам Чешской республики. Сооружение представляет собой каменные стены ограничивающие территорию примерно в 12х73 метра. В зимнее время иногда сооружалась временная крыша из досок и соломы, порой сад отапливался. В настоящее время выращивание инжира возобновлено. Литература Pavel Vlček a kol. Fíkovna // Umělecké památky Prahy. Pražský hrad a Hradčany (чеш.). — Praha: Academia, 2000. — Vol. 4. — S. 460. — 521 S. — (Umělecké památky Prahy). — ISBN 80-200-0832-2.
Galerie Harfa

Galerie Harfa je obchodní, zábavní a administrativní centrum v pražské Libni. Bylo otevřeno a dáno do provozu 11.11. 2010 v čase 11:11. Centrum stojí v blízkosti O2 areny a ve třech podlažích se zde nachází přibližně 160 maloobchodních prodejen a hypermarket, podzemní parkoviště pro 1 600 osobních automobilů, střešní stravovací a restaurační centrum, bowling, posilovna, pobočka České spořitelny, lékárna a další služby. Obchody, restaurace a služby V nákupním centru se k roku 2018 nachází 160 obchodů ve formě kamenných prodejen nebo stánků. Patří mezi ně obchody s potravinami jako Albert hypermarket (dříve Interspar), módní řetězce (C&A, Celio, Esprit, H&M, Gate, New Yorker, Takko fashion), obchody s obuví (CCC, Deichmann, Humanic), se sportovními potřebami (A3 Sport, Intersport) nebo elektronikou (LG, Datart). V budově mají dále pobočku Air Bank, Česká spořitelna a Equa bank a operátoři O2 a Vodafone. Dále zde má pobočku Tescoma, Látky Mráz nebo SCANquilt či Gorenje. Jsou zde drogerie DM a Rossmann, lékárna, čistírna oděvů, kadeřnictví, několik bankomatů nebo směnárna. V posledním podlaží je celá řada restaurací rychlého občerstvení, jako například Bageterie Boulevard, Burger King, KFC, McDonalds a další bistra s asijskou, arabskou či mexickou kuchyní. Mimo to se v nákupním centru ještě nacházejí kavárny Coffee Day, Costa Coffee, Grycan, One Café, juice bar Fruitisimo a stánek s mraženým jogurtem Yobar. Zábava Na střeše nákupního centra se nachází zábavní park Dinopark, dětské hřiště a interaktivní modely hudebních nástrojů. Na východní části střechy je v zimě provozováno kluziště, v létě zde funguje open-air divadlo Letní scéna Harfa. V prvním patře je 5D kino a Síň slávy českého hokeje. Obchodním centrem jezdí patrový elektrický minibus určený dětem. O víkendech v centru probíhají různé akce jako farmářské trhy, ochutnávky specialit, koncerty a zábavná odpoledne pro děti. Na začátku února se na střeše tradičně koná výstava ledových soch. Poloha a dopravní dostupnost Objekt se nalézá mezi ulicemi Českomoravská a Ocelářská na místě, kde kdysi stávala továrna koncernu ČKD Praha vyrábějící motorové lokomotivy. Severní vchod navazuje na autobusový terminál a stanici metra Českomoravská a O2 arenu. Další dva vchody vedou z jihu z Českomoravské ulice. U jihozápadního vchodu je zastávka tramvaje Ocelářská, jihovýchodní vchod je menší a poblíž se nachází jižní vstup do O2 areny a tramvajová zastávka Multiaréna Praha. Jihovýchodně od Galerie Harfa se nachází lokalita Harfa a nádraží Praha-Libeň, západně Balabenka. Ze severní strany s centrem sousedí obytná čtvrť. Odkazy Reference Související články Seznam nákupních center v Praze Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Galerie Harfa na Wikimedia Commons http://www.novinky.cz/cestovani/tipy-na-vylety/232088-na-strese-prazske-nakupni-galerie-harfa-nove-vyrostl-dinopark.html http://praha.idnes.cz/na-strese-prazskeho-nakupniho-centra-galerie-harfa-se-probudili-dinosauri-1ti-/Praha-zpravy.aspx?c=A110428_1575081_praha-zpravy_sfo Sférická panoramata z Dinoparku
Galerie Harfa

Galerie Harfa is a shopping mall located in the Libeň district of Prague, Czech Republic. It has around 160 shops and an area of 49,000 square metres (527,000 sq ft). The centre has a distinctive dinosaur-themed amusement park on the roof, which opened a year after the shopping centre itself. History Galerie Harfa opened on 11 November 2010 as the only shopping centre to open in Prague that year. The following year a dinosaur-themed amusement park on the roof, DinoPark Praha, opened. Tenants Galerie Harfa opened with an ice rink on its roof as well as various services including dry cleaning, hairdressing, and banking. There is also a food court with cafes and restaurants, as well as a gym. The Czech Ice Hockey Hall of Fame was housed at Galerie Harfa for eight years until it closed in May 2023. Events Harfa was home to an exhibition of Czech athletics history from December 2014 leading up to the 2015 European Athletics Indoor Championships, which were held in the adjacent O2 Arena. Harfa hosted a fanzone for the 2015 IIHF World Championship, which was held in Prague and Ostrava. In 2023 it co-hosted the Czech Republic Squash Championship. The centre has hosted an annual chocolate festival dating back to at least 2013. Transport The centre is served by the Českomoravská metro station on Prague Metro's Line B, which also provides local bus services. Tram stops Divadlo Gong and Ocelářska are also close to Harfa. The Praha-Libeň railway station is a short distance from the shopping centre too. See also List of shopping malls in the Czech Republic References External links Official website