NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Židovský hřbitov v Milevsku

Židovský hřbitov v Milevsku se nachází asi 2 km severovýchodně od náměstí E. Beneše v lesíku za samotou č. p. 179 patřící k Sepekovu, zvanou Židovna. Katastrálně patří hřbitov Sepekovu. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Hřbitov leží na návrší zvaném Na Židovně, které je vlevo od silnice na Tábor. Na této lokalitě dříve bývala panská hájovna, než na klášterních pozemcích byl hřbitov v 18. století založen. Premonstrátský řád podporoval jejich obchodní činnost v městě. Hřbitov byl založen před rokem 1714. Podle hebrejského nápisu na nejstarším náhrobku byl prvním pohřbeným cizí člověk Natan, který v Milevsku zemřel. Nejstarší náhrobky pocházejí z 20. let 18. století. V areálu o rozloze 1942 m2. se dochovalo asi 200 náhrobků. Jsou mezi nimi i cenné barokní a klasicistní kameny. V areálu stojí secesní obřadní síň, na které je v češtině a hebrejštině vepsán nápis „Prach jsi a v prach se obrátíš“. Hřbitov je vedený v Seznamu kulturních památek v okrese Písek. Na křižovatce Týnické ulice a cesty vedoucí k Židovně se nalézá kamenný kříž. Tento kříž nechal vztyčit opat Zikmund Antonín Starý v roce 1894. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Milevsku na Wikimedia Commons Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Nová synagoga v Milevsku Stará synagoga v Milevsku Milevsko
Jüdischer Friedhof (Milevsko)

Der Jüdische Friedhof in Milevsko ist ein jüdischer Friedhof (deutsch Mühlhausen) im Okres Písek in der Region Jihočeský kraj (deutsch: Südböhmen) in Tschechien. Geschichte Der Friedhof liegt am nordöstlichen Stadtrand, etwa einen Kilometer vom Kloster entfernt. Er wurde etwa 1714 gegründet und im 19. Jahrhundert erweitert; die Trauerhalle stammt aus dem Jahr 1928. Die letzten Beerdigungen fanden in den 1940er Jahren statt. Auf dem Friedhof gibt es einen Gedenkstein mit den Namen der jüdischen Opfer des Naziregimes. Er wurde hier nach der Beendigung des Zweiten Weltkriegs aufgestellt. Siehe auch Neue Synagoge (Milevsko) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Chaim Frank: Juden in der ehemaligen Tschechoslowakei - Jüdische Gemeinden Einzelnachweise
Židovský hřbitov (Nový Bydžov)

Starý židovský hřbitov v Novém Bydžově se nalézá mezi ulicemi Revoluční a Bratří Mádlů v Novém Bydžově v okrese Hradec Králové. Židovský hřbitov je chráněn jako kulturní památka ČR. Národní památkový ústav tento hřbitov uvádí v katalogu památek pod rejstříkovým číslem ÚSKP 27258/6-671. Hřbitov je přístupný po domluvě v Městském muzeu v Novém Bydžově.[1] Archivováno 4. 10. 2022 na Wayback Machine. Historie Starý židovský hřbitov byl založen v roce 1520 v jižní části za hradbami města. Od té doby až do roku 1885 zde byli pohřbíváni nejen místní Židé, ale i Židé z bližšího i vzdálenějšího okolí. Na ploše přes půl hektaru se nalézá přes 1480 náhrobků. Nejstarší dochovaný náhrobek je z roku 1577. Zdejší židovský hřbitov je jedním z nejstarších a nejzachovalejších v Česku (po hřbitovech v Praze a v Kolíně). Početně převažují pískovcové náhrobky ze 2. poloviny 17. století a z 18. století. Popis Židovský hřbitov v Novém Bydžově se rozléhá na obdélném pozemku ležícím asi 400 m jihojihozápadně od historického centra města. Na východní a zčásti na jižní straně se dochovaly zchátralé zbytky cihelné ohradní zdi z 19. století. Původní vstup na hřbitov s pískovcovým ostěním se segmentovým nadpražím a profilací nad soklem je v jihovýchodním rohu. Současný vstup z ulice tvoří nenápadný úzký průchod vpravo od domu čp. 217, v cihelné zdi kryté pískovcovými deskami, s pískovcovým portálem. Pozemek hřbitova je v západní části svažitý směrem do středu, na východě je střed zvýšen obdobně jako okraje. Nejvyšší část je na jižní straně. Náhrobní desky většinou pískovcové, výjimečně i mramorové, stojí obráceny k východu, některé jsou zkráceny. Na kopci v jihozápadní části jsou zřejmě nejmladší pomníky s vysokými pylony a obrácenými hroby či tumbami, i s litinovým zábradlím. K dějinám Židů v Novém Bydžově Od počátku 16. století se v místech bývalého minoritského kláštera v místě tzv. "klášteřiště", severovýchodně od náměstí, začali usazovat Židé. Už v roce 1520 založili hřbitov, jeden z nejstarších v Česku. V roce 1550 byla postavena první synagoga. Vzniklá židovská čtvrť musela být v 17. století ohrazena a proměnila se v ghetto. Už v roce 1718 byla celá židovská čtvrť včetně synagogy zničena velkým požárem, ale rozsáhlé spáleniště bylo zastaveno novými dřevěnými domy a zděnou synagogou. Další velký požár dne 15. července 1901 znamenal konec této rázovité části Nového Bydžova. Téměř vše vyhořelo a ze židovské čtvrti zbyla jen synagoga. Židovská komunita dosáhla největšího počtu v první polovině 18. století. V malých místnostech roubených domů se tehdy tísnilo i přes 400 obyvatel. Ve větší míře začali Židé odcházet z města koncem 18. a počátkem 19. století. Tragické osudy čekaly skupinu židovského obyvatelstva v letech nacistické okupace. Z transportu vypraveného z města 10. června 1942 se ze 76 Židů vrátili po osvobození pouze 3. Ze židovské čtvrti se do současnosti dochovaly cenné plány, staré fotografie, kresby a akvarely. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu židovský hřbitov v Novém Bydžově na Wikimedia Commons hřbitov na stránkách města Nový bydžov
Jüdischer Friedhof (Nový Bydžov)

Der Jüdische Friedhof Nový Bydžov ist ein jüdischer Friedhof in Nový Bydžov (deutsch Neubidschow) im Okres Hradec Králové in der Region Královéhradecký kraj in Tschechien. Beschreibung Der Friedhof wurde im Jahr 1520 errichtet, er ist der drittälteste in Böhmen. Der älteste Grabstein stammt aus dem Jahr 1577. Auf einer Fläche von mehr als 5000 m² befinden sich 1480 Grabsteine. Die meisten stammen aus dem 17. und 18. Jahrhundert und sind meist aus Sandstein gefertigt. Bis zum Jahr 1885 wurden hier nicht nur Mitglieder der hiesigen Gemeinde, sondern auch Juden aus der nächsten und weiteren Umgebung bestattet. Auch fast siebzig österreichische, preußische und sächsische Soldaten der Schlacht aus dem Jahre 1866 sind hier bestattet. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Version). Weblinks darin: 5 Fotos des jüdischen Friedhofs in Nový Bydžov Der jüdische Friedhof Nový Bydžov - Alter und Neuer jüdischer Friedhof Einzelnachweise
Cmentarz żydowski w Novým Bydžovie

Cmentarz żydowski w Novým Bydžovie – jest jednym z najstarszych cmentarzy żydowskich Czech. Powstał w 1520 roku i był wykorzystywany aż do 1885 roku. Zachowało się na nim około 1500 macew, z których najstarsza pochodzi z 1577 roku. Dominują nagrobki z piaskowca, datowane na drugą połowę XVII i XVIII wiek. Linki zewnętrzne Opis w języku polskim Fotografie
Židovský hřbitov v Turnově

Židovský hřbitov v Turnově se nachází v Sobotecké ulici, asi 600 m jihozápadně od náměstí Českého ráje. Jedná se o jediný dochovaný židovský hřbitov v okrese Semily v Libereckém kraji. Má rozlohu 2179 m2 a je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Nejstarší náhrobní kámen pochází z roku 1680, nejmladší pak z roku 1956, kdy zde proběhl poslední pohřeb. Na ploše hřbitova je zachováno asi 550 náhrobků. Všechny jsou orientovány ve směru západ – východ s nápisy obrácenými k jihu. Nápisy jsou v hebrejštině, od poloviny 19. století také v němčině a od konce 19. století i v češtině. U hřbitovní zdi byl v roce 1800 postaven dům pro hrobníka a márnice. V domě je umístěna expozice věnovaná židovské komunitě v Turnově a okolí. Tato komunita přestala existovat v roce 1940. V roce 1991 při budování silničního průtahu byl přes hřbitov postaven most. Při stavbě byla část náhrobních kamenů přemístěna a po skončení stavby navrácena na své původní místo. Hřbitov však stavbou utrpěl. Na hřbitově jsou pochováni předkové Pavla Tigrida a spisovatele Ivana Olbrachta. Fotogalerie Související články Turnov Synagoga v Turnově Seznam židovských památek v Libereckém kraji Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Turnově na Wikimedia Commons Židovský hřbitov v Turnově
Jüdischer Friedhof (Turnov)

Der Jüdische Friedhof ist ein jüdischer Friedhof in Turnov im Okres Semily in der Region Liberecký kraj in Tschechien. Geschichte Der älteste Grabstein stammt aus dem 17. Jahrhundert, der jüngste aus dem Jahr 1956. Alle Steine zeigen nach Osten. Die Inschriften sind in Hebräisch, Mitte des 19. Jahrhunderts auch in Deutsch, ab dem Ende des 19. Jahrhunderts auch in Tschechisch. Anlage In den 1980er Jahren wurde eine Brücke über dem Friedhof erbaut, dabei wurden die Grabsteine abtransportiert und nach Fertigstellung der Bauarbeiten an gleichen Stellen wieder eingesetzt. An der Friedhofsmauer ist ein im Jahr 1800 erbautes Friedhofshaus integriert, welches als Taharahaus und Wohnung für den Totengräber diente. Wenige 100 Meter entfernt befindet sich eine Synagoge. Bekannte Personen Auf dem Friedhof sind die Vorfahren von Pavel Tigrid und der Schriftsteller Ivan Olbracht beigesetzt. Weblinks Jüdischer Friedhof in Turnov Beschreibung (Memento vom 4. April 2016 im Internet Archive)
Cemitério Judaico de Turnov

O Cemitério judaico de Turnov é um cemitério judeu em Turnov no distrito de Semily na região de Liberec na República Tcheca. História A lápide mais antiga é do século XVII, e a mais recente do ano 1956. Todas estão orientadas no sentido oeste-leste. As inscrições são em hebraico, a partir da metade do século XIX também em alemão, e a partir do fim do século XIX em tcheco. Localização Na década de 1980 foi construída uma ponte sobre o cemitério, sendo na ocasião retiradas as lápides, que depois da conclusão dos trabalhos foram recolocadas em seu local. Próximo ao cemitério localiza-se uma sinagoga. Ligações externas «Jüdischer Friedhof in Turnov» (em alemão) «Jüdische Sehenswürdigkeiten» (em inglês) 50.583181° N 15.152649° E
Mochtín (zámek)

Mochtín je menší zámek ve středu stejnojmenné obce v okrese Klatovy při silnici I/22 Klatovy–Strakonice. Dnes je v soukromém vlastnictví. Postaven byl nejspíše roku 1868 majitelem zdejšího statku Rudolfem Janem Arnoštem Meraviglia-Crivelli. Tvoří jej jednoduchá jednopatrová budova obdélníkového tvaru. Další fotografie Odkazy Reference Související články Seznam zámků v Plzeňském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Mochtín na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov ve Čkyni

Židovský hřbitov ve Čkyni byl založen zřejmě na konci 17. století a sloužil k pohřbům ze Čkyně a širokého okolí. Nachází se jižně od obce v lesíku nad železniční tratí, po pravé straně silnice vedoucí do Hradčan. Nejstarší zdejší náhrobek pochází z roku 1688. Pohřbívalo se zde až do roku 1942, kdy byli zdejší Židé deportováni do německých koncentračních táborů, kde většinou zahynuli. Na hřbitově se nalézá soubor barokních, klasicistních a novodobých náhrobků. Nachází se zde speciální dětské oddělení, jehož náhrobky při západní části ohradní zdi mají orientaci východní – na rozdíl od ostatních orientovaných na západ. Márnice z 19. století nese hebrejský nápis a pamětní desku připomínající židovskou komunitu obce a oběti holocaustu. Ve hřbitovní márnici je pamětní deska obětem nacismu ze Čkyňska. Povětšinou působením počasí a zarůstáním vegetací a často i vandaly byl hřbitov ve své novější části poškozen. Do roku 1938 jej spravovala Židovská náboženská obec ve Vimperku, kam bylo sídlo náboženské obce přesunuto ze Čkyně v roce 1897, po roce 1945 pak byl spravován Židovskou náboženskou obcí v Plzni a nyní je ve vlastnictví Židovské obce v Praze. Rekonstrukce hřbitova s márnicí proběhla v letech 1982–1995. Na opravách se podílel Obecní úřad v Prachaticích, Židovská obec v Praze a občané ze Čkyně. Reference Související články Synagoga ve Čkyni Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov ve Čkyni na Wikimedia Commons Hřbitov na www.holocaust.cz Epitafy ze hřbitova ve Čkyni na chewra.com
Jüdischer Friedhof (Čkyně)

Der Jüdische Friedhof Čkyně ist ein jüdischer Friedhof in der tschechischen Gemeinde Čkyně im Okres Prachatice in Südböhmen. Er liegt an der Bahnstrecke Strakonice–Volary und stammt aus dem 17. Jahrhundert. Der ca. 1850 m² große Friedhof befindet sich 500 Meter südöstlich von der Synagoge, in der Nähe der Straße nach Hradčany. Der älteste erhaltene Grabstein stammt aus dem Jahr 1688. Insgesamt wurden bis 1942 etwa 500 Bestattungen vorgenommen. Bemerkenswert sind barocke Grabsteine. Seit 1945 wurde der Friedhof immer wieder durch Vandalismus beschädigt. In den Jahren 1982 bis 1992 wurde er restauriert. Davor wurde er nicht gepflegt. Weblinks Einzelnachweise
Cmentarz żydowski w Čkyni

Cmentarz żydowski w Čkyni – został założony pod koniec XVII wieku (najstarsza zachowana macewa pochodzi z 1688 roku). Służył jako miejsce pochówków do 1942 roku, kiedy to tamtejsi Żydzi zostali deportowani do obozów zagłady. Do 1938 roku opiekę nad nim sprawowała gmina żydowska w Vimperku, po II wojnie światowej zaś gminy żydowskie z Pilzna i Pragi. W latach 1982–1995 cmentarz został poddany renowacji (odbudowano m.in. dom przedpogrzebowy).
Židovský hřbitov v Žamberku

Židovský hřbitov v Žamberku pochází asi z 1. poloviny 17. století a je umístěn vedle budovy Městského muzea, asi 200 m severozápadně od autobusového nádraží. Byl v průběhu let několikrát rozšiřován až do nynější rozlohy, která je 2 176 m². Nejstarší dochované náhrobky pocházejí z roku 1731. V jedné části hřbitova jsou starší reliéfní náhrobky s plastickým hebrejským písmem a bohatou symbolikou, v druhé jsou modernější náhrobky z druhé poloviny 19. století. Pohřby zde probíhaly do druhé světové války. V severovýchodní části hřbitova se nachází obřadní síň, kterou nechal v letech 1931–32 postavit továrník Josef Nettl. Je v ní umístěna stálá expozice o zdejší židovské komunitě. Žamberská židovská obec přestala existovat v roce 1940. Fotogalerie Reference Literatura František Pírko, Olga Sixtová, Martin Kejzlar (překlad hebr. textů): Židovský hřbitov v Žamberku: náhrobní kameny, Žamberk 1997. František Pírko, Vlasta Pírková: Židé v Žamberku. Příspěvek k historii, Žamberk 1997. František Pírko, Vlasta Pírková: Židovský hřbitov v Žamberku. Seznam a popis náhrobních kamenů, Žamberk 1997. Vejroch: Studie sadových úprav židovského hřbitova Žamberk, 1980. Související články Žamberk Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Pardubickém kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Žamberku na Wikimedia Commons http://www.holocaust.cz/cz2/resources/jcom/zamberk http://www.hrady.cz/index.php?OID=6872
Jüdischer Friedhof (Žamberk)

Der Jüdische Friedhof Žamberk ist ein jüdischer Friedhof in der tschechischen Stadt Žamberk (deutsch: Senftenberg in Böhmen). Der Friedhof ist seit 1992 ein geschütztes Kulturdenkmal. Wahrscheinlich wurde der Friedhof im 17. Jahrhundert angelegt. Aus den Jahren 1731 bis 1941 sind etwa 230 Grabsteine erhalten. Der Friedhof wurde während der Besetzung durch die Nationalsozialisten zerstört. In den 1990er Jahren wurde eine Gesamtrekonstruktion einschließlich des Zeremoniensaales aus dem Jahr 1932 vorgenommen. In diesem Gebäude wird die Ausstellung Leben der jüdischen Gemeinde in Žamberk gezeigt. Eigentümer ist die Jüdische Gemeinde in Prag. Weblinks Senftenberg (Žamberk) – jüdischer Friedhof Einzelnachweise
Kotěrova vila

Kotěrova vila je dům čp. 1542/6 v Hradešínské ulici v Praze 10 na Vinohradech. Stavbu, která kombinuje režné zdivo s hrubou omítkou, vybudoval podle vlastního návrhu v letech 1908–1909 architekt Jan Kotěra. Objekt je památkově chráněn. Pozemek v Hradešínské ulici koupili Jan Kotěra s ženou Bertou v roce 1907 a v následujícím roce začala stavba, která byla dokončena roku 1909. Vila zasazená do klesajícího terénu byla navržena ve stylu racionální neboli geometrické moderny a vyznačuje se jednoduchostí hmoty, kterou zdobí pouze povrchové materiály – v tomto případě režné bílé cihly a svisle proškrabávaná omítka. Směrem k ulici z domu vystupuje věžový rizalit s dvouramenným schodištěm a nižší část, která se původně zaobleným arkýřem otevírala k zahradě. Hlavní vstup z ulice vede klenutým krytým vchodem, kudy lze též projít na terasu. Ta je zděným schodištěm propojena se zahradou. Vnitřně je dům dělen na tři celky. V suterénu se nacházel byt domovníka (provozně oddělený od zbytku domu) a kuchyně, která byla s jídelnou spojena pouze podávacím okénkem. Za jídelnou následoval hudební pokoj. V přízemí byly ložnice, dětský pokoj a salon osvětlený shora díky prosklenému stropu. První patro obsahovalo Kotěrovu pracovnu a ateliér. Odkazy Reference Literatura KRAJČÍ, Petr (Ed.).: Slavné stavby Prahy 10. Praha : Foibos, 2009: s. 90–92. ISBN 978-80-87073-16-2 NOVOTNÝ, Otakar. Jan Kotěra a jeho doba. Praha: SNKLHU, 1958. RYSKA, Petr. Praha neznámá IV: procházky po netradičních místech a zákoutích. První vydání. Praha: Grada Publishing, 2019. 231 s. ISBN 978-80-271-2087-1. S. 96. ŠLAPETA, Vladimír. Jan Kotěra 1871–1923, zakladatel moderní české architektury. Praha: Obecní dům : KANT, 2001. ISBN 80-86339-08-4, ISBN 80-86217-46-9. Kapitola Vlastní vila Jana Kotěry v Praze-Vinohradech, 1908-1909, s. 170–173. VEVERKA, Přemysl et al. Slavné pražské vily. 3., rozš. a přeprac. vyd. v jazyce českém. Praha: Foibos, 2007. 238 s. ISBN 978-80-87073-01-8. S. 58–60. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kotěrova vila na Wikimedia Commons
Pałac Slezské Rudoltice

Pałac Slezské Rudoltice – barokowy pałac w miejscowości Slezské Rudoltice, w Czechach. Zbudowali go Herburtowie pomiędzy 1548 do 1565 roku. Największy rozkwit pałacu miał miejsce w epoce Alberta z Hodic, który odziedziczył go po ojcu. Pierwotnie renesansowy pałac został przebudowany w stylu barokowym. Pałac posiadał teatr i grała w nim własna pałacowa orkiestra. Zamek stał się jednym z najważniejszych ośrodków kulturalnych Śląska. Po śmierci (1778) Hodiców panowanie nad pałacem przejął baron Friedenthal, który szybko sprzedał kosztowności z pałacu. Po wojnie pałac był krótko siedzibą MNV, a później, po odbudowie, służył jako magazyn dla materiałów medycznych. W 2004 roku gmina stała się zarządcą pałacu, a w 2008 jego właścicielem. Jest on chroniony jako zabytek kultury Republiki Czeskiej. Przypisy
Werk Arena (2014)

Werk Arena je multifunkční sportovní hala v Třinci, kde od sezony 2014/2015 hraje své domácí zápasy klub HC Oceláři Třinec. Slouží primárně hokeji, ale je však navržena tak, aby zde mohly probíhat i jiné sportovní aktivity (halové sporty) a různorodé kulturní a společenské akce. Generálním dodavatelem multifunkční haly se na základě výběrového řízení stala stavebně-inženýrská společnost Syner. Slavnostní zahájení stavby této haly bylo ve středu 10. října 2012 v 10 hodin a 10 minut. Do zkušebního provozu byla uvedena 31. července 2014, kdy nahradila původní, nedaleko stojící Werk Arenu. První zápas na novém stadionu odehráli Oceláři Třinec 31. července 2014 od 17 hodin proti libereckým Bílým Tygrům v rámci přípravy na novou extraligovou sezonu. Zápas Oceláři vyhráli v poměru 6:2 a první branku na tomto stadionu vstřelil v čase 3:07 třinecký útočník Martin Adamský. Dne 12. srpna 2014, během přestávky mezi druhou a třetí třetinou duelu Třinec–Vítkovice, hraného v rámci Steel Cupu 2014, předala tehdejší třinecká primátorka Věra Palkovská Cenu města Třince za dlouholetý přínos v oblasti sportu bývalému hlasateli, kronikáři a autorovi publikací Eduardu Machaczekovi. Čtvrtfinále světové skupiny Davis Cupu 2016 mezi Českou republikou a Francií hala hostila v polovině července 2016. Zápas nakonec získala Francie, když vyhrála v poměru 3:1. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Werk Arena na Wikimedia Commons Oficiální stránky HC Oceláři Třinec Video (česky) Video – den otevřených dveří (10.10.2013) (česky)
Werk Arena (2014)

Die Werk Arena (tschechisch Nová Werk Aréna) ist eine Multifunktionsarena in der tschechischen Stadt Třinec. Sie ist seit 2014 die Hauptspielstätte des Extraligisten HC Oceláři Třinec, einer Eishockeymannschaft. Daneben werden auch anderer Hallensportarten sowie kulturelle und gesellschaftliche Veranstaltungen wie Konzerte ausgetragen. Sie ersetzte die 1967 erbaute alte Werk Arena. Die neue Arena bietet 5.200 Zuschauern Platz. Geschichte Im Oktober 2012 wurde in nördlicher Nachbarschaft zur alten Werk Arena mit dem Bau einer Multifunktionsarena begonnen. Im Juli 2014 begann der Probebetrieb in der 5.200 Zuschauer fassenden Arena. Die erste Partie bestritten am 31. Juli der HC Oceláři Třinec und Bílí Tygři Liberec (6:2). Den ersten Treffer erzielte Martin Adamský. Die neue Arena bietet u. a. Geschäfte, Büros, V.I.P.-Räume und ein Clubrestaurant mit Blick auf die Eisfläche. Unter dem Hallendach hängt ein Videowürfel. Um die Halle wurde die Verkehrsanbindung ausgebaut und es stehen 580 Parkplätze zur Verfügung. Die Kosten beliefen sich auf 700 Mio. CZK (rund 27,2 Mio. €), wovon rund ein Fünftel von der EU finanziert wurden. Im Juni 2016 wurde in direkter Nachbarschaft eine kleine Eishalle namens Mini Werk Arena eröffnet. Die Trainingshalle steht auch Jugendmannschaften, Eiskunstläufern sowie Schlittschuhläufern und Hobbyhockeyspielern offen. In den Bau investierte der HC Oceláři Třinec über 100 Mio. CZK. (etwa vier Mio. €) Vom 15. bis 17. Juli fand in der Halle von Třinec das Viertelfinalspiel im Davis Cup 2016 zwischen Tschechien und Frankreich (1:3) statt. Weblinks werkarena.cz: Website der Werk Arena (tschechisch) hcocelari.cz: Werk Arena auf der Website des HC Oceláři Třinec (tschechisch) hockeyarenas.net: Nove Werk Arena setlist.fm: Konzertliste der Werk Arena (englisch) Einzelnachweise
Werk Arena

Werk Arena is an indoor sporting arena located in Třinec, Czech Republic. The capacity of the arena is 5,400 people. History The arena was built in 2014. It is currently home to the HC Oceláři Třinec ice hockey team. Also, it hosted the Czech Republic men's tennis team at the 2016 Davis Cup World Group. The name refers to the Třinec Iron and Steel Works (called Werk in the regional dialect), the main sponsor of the hockey club. Werk Arena co-hosted the 2020 World Junior Ice Hockey Championships along with Ostrava's Ostravar Aréna. External links Werk Arena on HC Oceláři Třinec
Werk Arena (2014)

La Werk Arena est une patinoire située à Třinec en République tchèque. La salle accueille notamment l'équipe de hockey sur glace du HC Oceláři Třinec de l'Extraliga. Elle a une capacité de 5 118 spectateurs. Histoire Le bâtiment ouvre en 2014 et remplace l'ancienne patinoire du même nom située à quelques centaines de mètres plus au sud. Événements Quart de finale de la Coupe Davis 2016 (Rép. tchèque 1-3 France), 15 au 17 juillet 2016 Galerie Notes et références Annexes Articles connexes HC Oceláři Třinec Werk Arena (1967) Liens externes (cs) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du hockey sur glace Portail de la Tchéquie