Karlovy Vary

Karlovy Vary (németül Karlsbad, napjainkban már régiesen hangzó magyar nevén Károlyfürdő) város Csehországban, az ország legnagyobb gyógyfürdőhelye. Évente 70 országból 85 000 vendég és 2 millió átutazó keresi fel. Fekvése Csehország északnyugati részén található. Itt folyik bele a meleg vizű Teplá folyó az Eger folyóba. Tengerszint feletti magassága: 400 m. Három hegység veszi körül: az Érchegység, a Császárerdő és a Duppaui-hegység. Minden oldalról erdők védik, a város 36%-át erdők, parkok teszik ki. Promenádjainak, sétálóutcáinak összes hosszúsága eléri a 130 km-t. 2021 óta az Európa nagy fürdővárosai világörökségi helyszín része. Története Karlovy Varyt IV. Károly német-római császárról nevezték el, aki a várost alapította az 1370-es években. 1508-ban Európa első gyógyhelye lett. A harmincéves háború idején épült ki, a 18. században híres európai fürdőhellyé vált. 1759-ben egy tűzvészben nagy része leégett, és utána klasszicista épületeket emeltek. A 19. század végén nagy változásokat élt meg a város; ekkor a legtöbb épületet a Fellner és Helmer cége építette. 1870 óta nagyvárosnak számít, gazdasági és közigazgatási központ. 1926-ban jöttek létre porcelángyárai, a Karlsbadi Porcelángyár és a Moser Üveggyár. 1992 óta műemlékvédelem alatt áll az egész város. Politikailag jelentős események színhelye is volt: 1732-ben politikai találkozó zajlott itt VI. Károly császár és I. Frigyes porosz király között. 1819-ben Metternich kancellár és a német uralkodók titkos összejövetelének helyszíne volt. 1864-65-ben Bismarck kancellár tartott itt titkos találkozókat. Közvetlenül a második világháború utáni években a német lakosságot kitelepítették a kollektív bűnösség elve alapján. Számos híresség kúráltatta itt egykor különféle nyavalyáit, így például: Goethe, Beethoven, François Chateaubriand, Gogol. Nevezetességei Karlovy Vary a világ egyik leghíresebb és legnagyobb hagyományokkal rendelkező gyógyfürdővárosa, 13 nagyobb és 300 kisebb gyógyvíz-forrása van. Az egyes források hőmérséklete 34–73 °C között alakul; vizüket ivásra, fürdésre és speciális gyógykúrákra használják az emésztőszervek és az anyagcsere zavarainak gyógyítására. A 73 °C-os glaubersós hőforrások adják a hashajtó szerként használatos karlsbadi sót. A fürdőépületek többsége és a fontosabb forrásokat összekötő elegáns, oszlopos fedett sétány, a kolonnád a 19. században épült. A város híres az évenként rendezett Karlovy Vary-i Nemzetközi Filmfesztiválról. Itt gyártják a híres cseh gyógynövénylikőrt, a Becherovkát. Híres a tányér nagyságú, ropogós, vékony, ízesített ostyalap, az úgynevezett fürdőostya. Fontos terméke a Moser-üveg. A 18. században épült, híres Grandhotel Pupp a filmfesztivál idején a mozisztárok kedvelt szálláshelye, valamint jelentős helyszíne volt a Casino Royale James Bond-filmnek is. Látnivalói Imperial Gyógyszanatórium (1910-1912) I. számú fürdő vagy Császárfürdő (1855) Grandhotel Pupp (1760-1914) Café Elefant Városi Nezval Színház (1886) a Mária Magdolna-templom (1733–1736) a közvélekedés szerint Kilian Ignaz Dientzenhofer fő műve. A stukkókat Ignaz Palliari, az ácsmunkákat és a padokat František Dietl, a lakatosmunkát Jan Kašpar Kraus és Jan Petr Hüttner készítette. Vridlo kolonnád (1971-1975) Kastélykút – kolonnád (1912-1913) Károly-torony (1450 körül) Szentháromság-oszlop (1716) III. számú fürdő (1866) Malomkút Kolonnád (1871-1881) Pasteur-ház Dvořák Park Parkkolonnád (1881) Katonai Gyógyház (1855) Thermál Hotel (1967-1976): A filmfesztiválok színhelye fesztiválmozival 1200 néző számára és konferencia-, színház- és vetítőtermekkel további 600 fő részére. Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Híres emberek Itt született 1954. október 10-én Václav Patejdl énekes, zenész, szövegíró, a szlovák könnyűzene kiemelkedő egyénisége. Neves vendégei voltak Arany János – 1867-ben járt itt először, majd még kilenc alkalommal, a Toldiban is leírja a város születésének legendáját. „Ha a vizek a doktoroknál jobbak nem lennének, az emberek bizony mind-mind elvesznének.” – írta Karlsbad vizeiről. Albrecht von Wallenstein – 1630-ban 900 zsoldosával ette ki a várost a vagyonából. I. Péter orosz cár – 1711–12-ben járt itt. Goethe – 13 alkalommal kereste fel Karlovy Vary-t. Friedrich Schiller Johann Gottfried Herder Gogol Lev Tolsztoj Liszt Ferenc Chopin Ludwig van Beethoven Brahms Grieg Dvořák Karl Marx František Palacký Móra Ferenc Testvértelepülések Németország, Baden-Baden Németország, Bernkastel-Kues Egyesült Államok, Carlsbad Japán, Kuszacu Jegyzetek Források Szombathy Viktor: Csehszlovákia. Budapest: Panoráma. 1981. = Panoráma Útikönyvek, ISBN 963-243-185-5 Dr. Stanislav Burachovič: Karlovy Vary Schritt für Schritt, Spaziergang durch das Kurzentrum von Karlsbad (Mgr. Jitka Kulhánková, Herusgeberin der Zeitschrift PROMENÁDA und Bezirksamt in Karsbad, Karlovy Vary) Jan Skřivánek (2009). "Egynapos kirándulások Prágából" (PDF). Sign-Print pro, Prága. 4–5. o. 2009. december 22. dátummal az eredeti (PDF) címről archiválva. Hozzáférés: 2016. január 11.. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó) További információk Karlovy Vary képek