NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Vavřince (Vyskytná nad Jihlavou)

Kostel svatého Vavřince je farní kostel v římskokatolické farnosti Vyskytná nad Jihlavou, nachází se na hřbitově na nevysokém návrší v centru obce Vyskytná nad Jihlavou. Kostel je gotickou podélnou jednolodní orientovanou stavbou s odsazeným kněžištěm, kostel je pokryt mansardovou střechou. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně snad to byl opevněný kostel, jak napovídá ohrazení hřbitova kamennou zdí pevnostního charakteru se šindelovou stříškou. První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1352. Postaven byl v gotickém slohu, dodnes se dochoval gotický portál do sakristie a gotická žebrová klenba s triumfálním obloukem nad presbytářem. Ve své původní podobě byl kostel jednolodní stavbou s půlkruhovou apsidou na východní straně, na západní straně pak stával obdélný objekt, jehož účel nelze určit. Do chrámu se vstupovalo z jihu, původní vstup byl na místě dnešní věže. Kostel vyhořel v průběhu 15. století a pravděpodobně ve 2. polovině 15. století nebo v 1. polovině století následujícího byl opravován. Na přelomu 15. a 16. století byla pravděpodobně postavena dnešní věž, dochovaly se na ní barokní i renesanční vrstvy omítky. Barokně byl přestavěn v roce 1709, upraveny byly fasády kostela a krov, interiér lodi i presbytáře byl vybaven podlahou z dlaždic a kamenů. V lodi kostela byl vytvořen vstup do dvoudílné podzemní hrobky s válenou kamennou klenbou, v níž bylo nalezeno několik dřevěných rakví. V roce 1948 byly provedeny další (většinou opravné) práce, byl také zazděn výklenek na jižní straně presbytáře. V letech 2005 – 2007 probíhal v kostele záchranný archeologický výzkum. Před vchodem na hřbitov obklopující kostel stávaly dvě lípy (dnes pokácené). Odkazy Reference Související články Vyskytná nad Jihlavou Římskokatolická farnost Vyskytná nad Jihlavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Vysoké Studnice)

Kostel Nejsvětější Trojice se nachází na návrší východně od obce Vysoké Studnice. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Vysoké Studnice. Jde o barokní jednolodní stavbu s renesančním jádrem, kostel je stavbou s polygonálním závěrem a s hranolovou věží. Kostel je v rámci areálu spolu se hřbitovem, ohradní zdí a třemi kaplemi chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel je obklopen hřbitovem se třemi kaplemi v ohradní zdi. Historie Kostel byl postaven v roce 1605 a původně byl určen jako protestantská modlitebna, po bitvě na Bílé hoře původní majitelé Grünové ze Stürzenberga přišli o veškerý majetek a kostel tak v roce 1665 byl vysvěcen a od té doby funguje jako katolický kostel. Novou majitelkou panství se stala Blanka Polyxena hraběnka Collalto, kaple pak byla v roce 1718 rekonstruována a přestavěna Janem Kryštofem Říkovským rytířem z Dobrčic, v tu dobu kostel získal barokní podobu. Další rekonstrukce kostela proběhla na počátku 18. století, později došlo několikrát k vykradení kostela a ten také velmi chátral, opraven pak byl až v sedmdesátých letech 20. století a v roce 1995 došlo k rekonstrukci interiéru a následně pak v roce 1998 i k rekonstrukci venkovní fasády. V roce 2014 pak došlo také k rekonstrukci střechy, byla nově natřena. V kostele jsou umístěny tři zvony, nejstarší je z roku 1719. Odkazy Reference Související články Vysoké Studnice Římskokatolická farnost Vysoké Studnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Zhoř)

Kostel svaté Markéty se nachází v centru obce Zhoř. Je to farní kostel římskokatolické farnosti Zhoř u Jihlavy. Jde o jednolodní pozdně barokní stavbu s obdélnými přístavky po stranách kněžiště, na západní straně kostela stojí hranolová věž. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě nynějšího kostela byl již kolem roku 1400 postaven původní románský kostel, již tehdy byl kostel zasvěcen svaté Markétě a stál vprostřed sídla svobodných vladyků. Kostel tehdy neměl věž, pouze bokem stála malá dřevěná zvonice s průchozí bránou na hřbitov, již tehdy na zvonici byly zavěšeny zvony, které zůstaly ve farnosti a nyní jsou používány a památkově chráněny v současném kostele. Původní kostel byl postupně přestavován a integrován do současného kostela. Od roku 1552 již farnost nebyla obsazována, protože Zhoř získali pánové z Chroustova, kteří byli evangelického vyznání, až po bitvě na Bílé hoře se opět vrátil kostel katolíkům V roce 1765 byl kostel ve Zhoři přestavěn do současné podoby. Postupně byl kostel opravován a rekonstruován. V roce 1968 byla opravena fasáda, v roce 1975 byla opravena podlaha sakristie, v roce 1983 pak také podlaha v presbytáři. Kostel byl také generálně rekonstruován v roce 1998, mimo jiné byly kompletně vyměněny krovy věže a byla do jejích útrob instalována schránka se zprávami pro další generace. Zvony v kostele byly umístěny již kolem 14. století, další zvony byly pořízeny v letech 1802 (umíráček, zasvěcený svatému Floriánovi) , 1848 (zasvěcen svatému Leopoldovi) a 1888. Během první světové války byly tři novější zvony rekvírovány a nahrazeny byly novými až v roce 1927. Stejně tak byly zvony rekvírovány v počátku druhé světové války, nicméně dva nejstarší zvony nebyly na přímluvu a žádost tehdejšího faráře zrekvírovány a mohly tak zůstat v kostele. 5. července 1940 měl v tomto kostele primici Josef Toufar pocházející z Arnolce v obvodu farnosti Zhoř. Odkazy Reference Související články Zhoř Římskokatolická farnost Zhoř u Jihlavy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Puklice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie se nachází v centru obce Puklice. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Luka nad Jihlavou. Jde o bývalou sýpku velkostatku, která byla ve čtyřicátých letech 20. století přestavěna na katolický kostel. Kostel je obdélníkového půdorysu se sakristií na boční straně a s věží na čelní straně. Věž je v posledním patře zúžena, v tomto patře jsou umístěny věžní hodiny, věž je pak zastřešena stanovou střechou s makovicí. Historie Kostel byl postaven mezi lety 1946 a 1948, kdy bylo rozhodnuto o tom, že bude postaven kostel na místě někdejší sýpky velkostatku, ta byla přestavěna na kostel. Od roku 1942 v obci existovala Kostelní jednota, zasazující se o stavbu kostela, teprve po rozparcelování velkostatku nicméně získala vhodné prostory. Kostel byl vysvěcen 15. srpna 1948. Zasvěcení kostela bylo přeneseno z kaple, existující od dávných dob v prvním poschodí zámku, zrušené roku 1893. V roce 2012 pak byl kostel ohrožen, stejně jako mnoho budov a pozemků v obci, tím, že pozemky pod kostelem a další budovy mohly být vráceny dřívějšímu občanovi z Puklic, který byl v druhé světové válce zavražděn. Odkazy Reference Související články Puklice Římskokatolická farnost Luka nad Jihlavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Dalešice)

Kostel svatého Petra a Pavla je farní kostel římskokatolické farnosti Dalešice. Kostel se nachází ve středu obce Dalešice. Kostel těsně přiléhá k budově zámku, měl být postaven na bývalém hřbitově. Kostel je jednolodní stavbou s gotickým presbytářem. Součástí kostela je přilehlá kaple na východní straně kostela. Kostel má tři oltáře, součástí inventáře kostela je obraz Panny Marie Bolestné. Kostel je spolu s přilehlým zámkem chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel pochází přibližně ze 14. století, založen měl být knížetem Litoldem. Jedním z prvních farářů měl být Bohobud z Dalešic.Již v tu dobu měl být součástí kostela i klášter, snad klášter kajícnic sv. Máří Magdaleny. Klášter pak byl Prokopem Holým v roce 1430 vypálen. V roce 1502 pak Vladislav Jagellonský vydal rozkaz, aby Hynek z Kunštátu a z Polné stejně jako jeho otec se snažil klášter opravit. Nicméně k opravě nedošlo.V roce 1546 získal klášter a kostel Karel ze Žerotína a ten jej pak v roce 1553 prodal Burianovi z Osovice a Doubravice. Později byl klášter pronajmut Jindřichovi Kralickému a kolem roku 1560 klášter i s kostelem zanikly. Kostel tak převzali protestanti a ti jej tak ovládali až do roku 1612. Kostel byl později přestavěn do současné podoby, rekonstrukce proběhla v roce 1902. O čtyři roky dříve byla opravena i blízká budova fary. Kostel byl na konci druhé světové války poškozen bombardováním a byl po válce rekonstrukován a místo něj byla využívána kaple Svatého Kříže, v roce 2006 byl kostel rekonstruován a znovu byla k pravidelným bohoslužbám využívána kaple sv. Kříže. Na věži jsou umístěny celkem tři zvony. Odkazy Reference Související články Dalešice Římskokatolická farnost Dalešice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Hrotovice)

Kostel svatého Vavřince je farní kostel římskokatolické farnosti Hrotovice, nachází se v Zákostelní ulici jižně od náměstí 8. května v centru města Hrotovice. Kostel je jednolodní stavbou s románským jádrem a pozdějším složitým stavebním vývojem, kostel je v současné podobě primárně v barokním slohu. Součástí kostela je pravoúhlé kněžiště a hranolová věž. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl založen již dávno, první písemná zmínka pochází z roku 1263. Stojí na místě hřbitova používaného až do roku 1820 a původně spadal pod rytířský řád křižovníků s červenou hvězdou. V polovině 14. století byl přestavěn do gotické podoby. Od roku 1503 však kostel patřil pod farnost v Krhově, kdy tam byl přiřazen majitelem města Hrotovice – Sigmundem z Doubravice-Osova, později byl kostel opuštěn, místní občané docházeli do kostela svatého Petra a Pavla v Dalešicích na protestantské mše. V roce 1600 pak kostel vyhořel a až v roce 1629 byl opět obsazen katolickým farářem. V roce 1660 byl do kostela umístěn náhrobní kámen majitele města Jiřího Widmera,a po tomto roce opět vyhořel. V roce 1700 byla postavena nová věž, o dva roky později byl pořízen nový zvon. V roce 1772 pukl menší zvon v kostele, ten byl obnoven až v roce 1808, jeho součástí byly 4 obrázky, obraz svatého Floriána, svatého Mikuláše, svatého Lukáš a svatého Donáta. V roce 1828 byl zvon z roku 1702 roztaven a znovu vytvořen, v roce 1825 mu totiž při požáru věže puklo srdce, věž shořela a již nebyla v původní podobě obnovena. Dalším majitelem města byl hrabě Hubert z Mamoncouru, v roce 1830 nechal opravit kostelní varhany a v roce 1835 pak nechal kostel rekonstruovat. Byl změněn ráz stavby, byla přistavěna kostelní klenba, byl zakoupen kalich, monstrance, ciborium a věčné světlo. V roce 1843 pak byl kostel vykraden a hrabě všechny vykradené věci znovu zakoupil. Město Hrotovice v roce 1877 zakoupilo pro kostel novou kazatelnu, nový hlavní oltář a pořídila nové lavice, o pět let později byl městem zakoupen nový menší zvon. V roce 1888 pak byl kostel vymalován a byly také obnoveny venkovní omítky. V roce 1912 po získání financí na vznik farnosti v Hrotovicích byla farnost založena, prvním farářem měl být Tomáš Sec. Roku 1930 byl kostel rekonstruován, upraven byl i v roce 1969, kdy bylo instalováno topení v interiéru kostela. Později v letech 1973 a 1974 byl kostel opět rekonstruován a opraven a v roce 1976 propukl požár a shořela střecha přilehlé fary. V roce 1977 byl pořízen nový zvon svatého Vavřince a o rok později byla přistavěna křížová cesta. Po roce 1994 byla rekonstruována střecha kostela a také došlo k několika dalším opravám a v roce 2008 došlo k rekonstrukci omítek věže, o rok později pak k rekonstrukci omítek stavby kostela. Odkazy Reference Související články Hrotovice Římskokatolická farnost Hrotovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel svatého Linharta (Kdousov)

Kostel svatého Linharta se nachází v centru obce Kdousov, je to farní kostel římskokatolické farnosti Kdousov. Pozdně barokní jednolodní chrám je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven na místě, kde dle průzkumů stál zřejmě původní kostel asi z doby kolem 11. či 12. století. První písemná zmínka o obci i o kostele pochází z roku 1342. V roce 1597 byl kostel i s obcí prodán kolegiátní kapitule sv. Mořice v Kroměříži. Kostel v dnešní podobě nechal vystavět farář Karl Poisl, před jeho stavbou však stihl ještě dokončit přestavbu farní budovy v Kdousově, poté nechal postavit také kostel svaté Kateřiny v blízkých Slavíkovicích – zvolil zřejmě stejného architekta (Matyáš Kirchmayer) jako pro kostel svatého Linharta, který nechal vybudovat hned po dostavění kostela ve Slavíkovicích – tj. od roku 1749, do své smrti však vybudoval stavbu pouze do výšky jednoho sáhu, zemřel v roce 1753. Další farář ve stavbě pokračoval, byl jím Ignác Sukup, který architekturu studoval snad přímo u Matyáše Kirchmayera. První písemná zmínka o novém kostele pochází však až z roku 1766, stavba měla však trvat od roku 1753 do roku 1763. Kostel pak byl vysvěcen 2. července 1767. V roce 1997 pak byly opraveny a nově požehnány kostelní varhany a v roce 2011 byl kostel nově vymalován. Popis Kostel je pozdně barokní jednolodní stavbou s klasicistními prvky s odsazeným kněžištěm, vlevo od kněžiště je umístěna kaple Panny Marie Bolestné, vpravo je umístěna sakristie, nad sakristií je umístěna oratoř. Nad rizalitem kostela je umístěna čtvercová věž. Je umístěn na bývalém hřbitově ohrazeném členitou zdí, před kostelem je široké kamenné schodiště. Součástí areálu je také farní budova, kaplička, sýpka a dalšími objekty. V interiéru kostela je umístěna kruchta s varhanami z klasicistního období, kněžiště je od hlavního prostoru odděleno vítězným obloukem. V kostele jsou celkem tři oltáře, hlavní oltář je zasvěcen svatému Leonardovi (tj. Linhartovi), autorem oltářního obrazu je Johan Leopold Daysigner. Další oltáře jsou zasvěceny svatému Janu Nepomuckému a Panně Marii Růžencové. V kostele na stěnách je také umístěna křížová cesta sestávající z dvanácti obrazů. Sochařská výzdoba pochází z doby postavení kostela a autorem je Václav Böhm. Obrazy na predelách pochází od Františka Vavřince Korompaye. Na oltářích jsou štukové plastiky archanděla Michaela a archanděla Rafaela a andělů. V kapli Panny Marie Bolestné jsou vysoké reliéfy Kladení do hrobu a Pieta. Böhm je rovněž autorem kazatelny a křtielnice. Součástí výzdoby jsou také sochy svatého Cyrila a Metoděje, svatého Václava, svaté Anežky České (zde je autorem Heřman Kotrba a byly pořízeny až v roce 1955). Odkazy Reference Související články Kdousov Římskokatolická farnost Kdousov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Linharta na Wikimedia Commons Varhany v Kdousově v pořadu Křesťanský magazín
Kostel svatého Jakuba Staršího (Krhov)

Kostel svatého Jakuba Staršího je farní kostel římskokatolické farnosti Krhov; nachází se ve středu obce Krhov. Kostel je jednolodní raně barokní stavbou s polygonálním závěrem. Je umístěn v centru obce na vyvýšené terase, která je zpevněna kamennou zdí. Kostel byl pravděpodobně postaven na původním středověkém jádře. V interiéru kostela je hlavní oltář, kromě něj jsou součástí kostela také další dva oltáře vedlejší a výklenek pro Boží hrob. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven pravděpodobně kolem roku 1253, kdy se uvádí v krhovské farnosti farář Eneas de Gurrihev. V roce 1531 byl kostel katolický. Před rokem 1575 byla farnost s kostelem postoupena protestantům. Po bitvě na Bílé hoře se kostel stal opět katolickým. Kostel byl upraven do současné raně barokní podoby v 17. století. Do stěny kostela byly zabudovány tři tabulky s nápisy pohřbených. V roce 1808 byla zakoupena socha svatého Fabiána. Kolem roku 1839 byla přistavěna hranolová věž. V roce 1882 byl kostel rozšířen o výklenek pro Boží hrob, v roce 1890 byla pořízena socha Panny Marie Lurdské. K velké rekonstrukci kostela došlo v roce 1902, kdy byl opraven hlavní oltář. Na věži jsou umístěny celkem tři zvony. Odkazy Reference Související články Krhov Římskokatolická farnost Krhov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiljí (Moravské Budějovice)

Kostel svatého Jiljí je farní kostel římskokatolické farnosti Moravské Budějovice, nachází se v na Purcnerově ulici jižně od náměstí Míru při budově zámku v Moravských Budějovicích. Jižně od kostela se nachází kaple svatého Michala či Michaela. Kostel je jednolodní s románským jádrem a románským karnerem. Kostel je spolu s kaplí sv. Michala chráněn jako kulturní památka České republiky. Na kostelní věž lze vystoupat a využít ji jako vyhlídku. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1235, kdy Konstancie Uherská darovala několik kostelů, z nichž jeden byl i kostel sv. Jiljí, špitálu kláštera sv. Františka v Praze. Kostel stával určitě na témže místě již od 13. století, kostel se stavěl postupně – jako první byl postaven presbytář a hlavní loď, později věž se sakristii a s oratoří, později došlo k několika přestavbám. V roce 1532 vyhořela ke kostelu přilehlá farní budova, později vyhořela znovu v roce 1633. Kostel byl později opravován a přestavován, v roce 1716 byla ke kostelu přistavěna kaple Panny Marie Bolestné (a také byla zaklenuta hlavní loď), mezi lety 1690 a 1716 byla přistavěna kaple Panny Marie Lurdské a později v roce 1774 hrobka Wallisů, chór a předsíň. V roce 1739 byl na východní straně postaven vedlejší oltář svatého Jana Nepomuckého. Současný podoba kostela pochází z roku 1714, kdy byla zbořena tehdejší věž nad hlavním vchodem, později byla postavena nová věž vysoká 50,92 metru. Z roku 1852 pochází obraz nad hlavním oltářem s tematikou svatého Jiljí, z téže doby pochází sochy svatého Petra a svatého Pavla. V roce 1890 pak byla rekonstruována budova fary a v roce 1923 pak byla na farní budovu instalována pamětní deska kaplanovi Václavovi Kosmákovi, ten zde působil. Další oprava proběhla v roce 1928, byla rekonstruována omítka kostela a odkryta sgrafita s letopočtem 1586 (zřejmě z doby stavby presbytáře). Roku 1909 byl vystaven nový kůr a kostel byl stavebně upraven rozšířením předsíně. V roce 1950 byl do kostela umístěn současný hlavní oltář. V letech 1971–1985 byly do kostela instalovány nové lavice, nová elektroinstalace, kostel byl vymalován, byla položena nová dlažba, bylo instalováno elektrické topení a opravena střecha a exteriér budovy. Také byla pořízena křížová cesta. Součástí věže jsou tři zvony, nejstarší z nich pochází z roku 1432, další je z roku 1535 a poslední tzv. umíráček byl vysvěcen v roce 1529. V těsné blízkosti kostela je kaple sv. Michala (případně Michaela), ta je rotundou – karnerem a je rozdělena na dvě části. V suterénu s křížovou klenbou je vyobrazen Kristův žalář (prostor také sloužil jako bývalá kostnice), v poschodí je kaple sv. Michaela s freskou Posledního soudu. Postavena byla mezi lety 1702 a 1703, posléze byla v roce 1938 rekonstruována. Odkazy Reference Související články Moravské Budějovice Římskokatolická farnost Moravské Budějovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Náměšť nad Oslavou)

Kostel svatého Jana Křtitele je farní kostel římskokatolické farnosti Náměšť nad Oslavou zasvěcený svatému Janu Křtiteli, nachází se na severozápadním okraji Masarykova náměstí. Kostel je raně barokní monumentální stavbou, je jednolodní stavbou s příčnou lodí, polygonálním závěrem a čtyřbokou věží. V nikách kostela jsou umístěny sochy světců z dílny Adolfa Loose staršího. Součástí kostela jsou boční oratoria, hlavní oltář z umělého mramoru, barokní sochy andělů od Josefa Winterhaldera st., oltářní obraz s tematikou křtu Krista od Fridricha Stolla, obrazy svatého Karla Boromejského a Panny Marie. Později byly přistavěny čtyři boční oltáře (svatá Anna, svatý František Xaverský, svatý Antonín Paduánský, Panna Maria Bolestná), oltářní obrazy od Pavla Trogera, obraz svatého Jana Sarkandera, obraz svatého Jana Nepomuckého. Kostel je jako památkový areál spolu se sochou piety a křížem chráněn jako kulturní památka České republiky a je součástí městské památkové zóny Náměšť nad Oslavou Historie Kostel svatého Jana Křtitele je umístěn na místě původního malého románského kostela zmiňovaného v pramenech v roce 1345, z původního kostela nejsou žádné pozůstatky, původní kostel byl zničen v roce 1629 při velkém požáru, při tomtéž požáru bylo zničeno téměř celé město. V roce 1639 dal hrabě Jan Baptista z Werdenbergu postavit na místě původního kostela kostel nový, vysvěcen byl již v roce 1641. V tu dobu kostel získal barokní sochy a hlavní oltář. V roce 1744 pak byl kostel opraven a rozšířen, byly postaveny dvě oratoria, kazatelna a bylo sochařsky vyzdobeno průčelí kostela, také byl postaven nový vyzděný kůr. Později byly prováděny další drobné úpravy, byly odstraněny dva oltáře pod kůrem. V roce 1910 bylo do průčelí kostela instalováno pět soch svatých, jejich autorem je Adolf Loos. Ve 20. století pak byla opravena vnější fasáda kostela. V 70. letech 20. století byla opravena a vymalována kostelní loď, v roce 1961 také byly zakoupeny varhany. Na věži jsou tři zvony, nejstarší z roku 1665, další dva byly zakoupeny až v 90. letech 20. století. Galerie Odkazy Reference Související články Náměšť nad Oslavou Římskokatolická farnost Náměšť nad Oslavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Husův sbor (Náměšť nad Oslavou)

Husův sbor vikariátu Vysočina Brněnské diecéze Církve československé husitské v Náměšti nad Oslavou se nachází na vyvýšeném místě na východní straně města. Budova Husova sboru je volně stojící funkcionalistickou stavbou s kolumbáriem v přízemí půlkruhového závěru. Sbor stojí na obdélníkovém půdorysu, budova má vysokou štíhlou věž s zakončením dvěma horizontálními pásy žaluzií a plochou střechu. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Sbor byl postaven v roce 1939, architektem budovy byl Miroslav Jiránek. Základní kámen budovy pochází z Kozího hrádku u Tábora. V padesátých letech 20. století byla znovuotevřena obec Církve československé husitské v Náměšti. Ale ta posléze zase zanikla a objekt využívala Církev bratrská. V roce 2026 byla budova zásadně rekonstruována, jejím majitelem je stále Brněnská diecéze CČSH, přistoupila k opravě střechy a k výstavbě prostoru pro dětskou skupinu pod lodí kostela. V okolí kostela bylo vystavěno dětské hřiště. Kostel byl také nově omítnut. Odkazy Reference Související články Náměšť nad Oslavou Vikariát Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův sbor v Náměšti nad Oslavou na Wikimedia Commons Husův sbor na stránkách CČSH
Kaple svaté Kateřiny (Želetava)

Kaple svaté Kateřiny (případně kostel svaté Kateřiny či případně kostel svaté Kateřiny Alexandrijské) je hřbitovní kostel resp. kaple v římskokatolické farnosti Želetava, nachází se na návrší v jihovýchodní části obce na uprostřed hřbitova v obci Želetava. Kostel je jednolodní pozdně renesanční stavbou s následnými úpravami, kostel má polygonální závěr a v průčelí čtyřbokou hranolovou věž s jehlanovou střechou. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě hřbitovního kostela dříve snad stával malý hrad se dvorcem. Kostel byl postaven přibližně v polovině 14. století (jinde též uváděn rok vzniku 1583), později byl v osmnáctém (postavena barokní kostnice a rozšířena výbava kostela) i v devatenáctém (nejvíce oprav proběhlo mezi lety 1888 a 1889, kdy byl upraven kostel i okolí kostela a rozšířen a upraven přilehlý hřbitov) století přestavěn a získal dnešní podobu. Věž byla postavena v roce 1809. Ve dvacátém století byl kostel opět upraven, resp. došlo k úpravám střechy věže. Od roku 1991 již není využíván a je v nevyhovujícím stavu, od roku 1998 byl kostel částečně opraven, k usazení šindelové střechy došlo v roce 2000 a byla zrekonstruována střecha, aby nedošlo k nevratnému poškození a v roce 2003 byl pak na věž kostela usazen kříž. Kostel se v roce 2011 stal opakovaně terčem útoků neznámých vandalů. Odkazy Reference Související články Želetava Římskokatolická farnost Želetava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons