NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zbiornik Horní Bečva

Zbiornik Horní Bečva (czes. vodní nádrž Horní Bečva) – zbiornik zaporowy na Morawach, we wschodnich Czechach, powstały przez przegrodzenie rzeki Dolna Beczwa zaporą Horní Bečva. Położenie Zbiornik powstał ok. 2,5 km powyżej centrum miejscowości Horní Bečva w powiecie Vsetín. Leży w górnej części dość szerokiej doliny, jaką tworzy Dolna Beczwa, określanej jako Rów Rożnowski (czes. Rožnovská brázda), ograniczonej od północy przez Beskid Morawsko-Śląski a od południa przez Góry Wsetyńskie. Oprócz Dolnej Beczwy do zbiornika wpada także potok Sergač, spływający spod szczytu Kladnatá (918 m n.p.m.). Historia Zamysł budowy zbiornika zaporowego na Dolnej Beczwie powstał w latach międzywojennych, po serii powodzi jakie nawiedziły ten region w latach 20. XX w. Zbiornik miał ograniczyć niebezpieczeństwo powodzi w dolnym biegu rzeki, a potencjalnie – zapewnić także część wody dla planowanego od przełomu wieków kanału Odra - Dunaj. Budowę zapory rozpoczęto w roku 1933. Niezbędne było przeniesienie drogi, biegnącej na przełęcz Hlavatá, wyżej na prawy (północny) stok doliny. Wykupiono również grunty i wysiedlono mieszkańców kilku gospodarstw usytuowanych na terenie przeznaczonym do zalania. Ze względu na II wojnę światową prace przy budowie przedłużyły się: wstępne oddanie obiektu do eksploatacji miało miejsce w 1944 r., a całość ukończono ostatecznie dopiero w roku 1947. Po wojnie wokół zbiornika powstało kilka zakładowych ośrodków wczasowych, a następnie szereg prywatnych domków letnich, lecz prawdziwie intensywne zagospodarowanie otoczenia zalewu nastąpiło dopiero po roku 1990. Charakterystyka Zbiornik ma nieregularny kształt i powierzchnię ok. 15 ha. Całkowita objętość zbiornika wynosi 665 tys. m³ (przy poziomie wody równym 563,60 m n.p.m.), objętość minimalna (stała) wynosi natomiast 37 tys. m³ (przy poziomie wody równym 554,10 m n.p.m.). Objętość zasobowa (przy poziomie 561,10 m n.m.) wynosi 395 tys. m³. Powierzchnia zlewiska zbiornika: 14,14 km². Wykorzystanie Obecnie, poza funkcją przeciwpowodziową, zbiornik zapewnia minimalny przepływ rzeki w okresach suszy, pełni także funkcje rekreacyjne. Możliwa jest kąpiel, uprawianie sportów wodnych a także wędkarstwo. W okresie zimowym bazę noclegową wykorzystują amatorzy narciarstwa, korzystający z niewielkiego zespołu kolei i wyciągów narciarskich usytuowanych na stokach na południe od zbiornika. Przypisy
Horní Lesák

Horní Lesák je zrušená přírodní památka ev. č. 1956, která se nachází v okrese Jindřichův Hradec. Správa AOPK České Budějovice. Jedná se o rybník napájený vodou Hamerského potoka, kolem kterého se nachází přírodní rašeliniště a třasoviště. Historie Chráněné území vyhlášené okresním úřadem v Jindřichově Hradci v roce 1998 zrušil Krajský úřad Jihočeského kraje s účinností ke dni 13. dubna 2011 a zároveň jej začlenil do nově vyhlášené přírodní památky Rybníky u Lovětína. Předmět ochrany Důvodem ochrany je rybník a zamokřené louky s bohatým výskytem obojživelníků, vzácných druhů rostlin (jako např. Nymphaea candida, Sparganium minimum, Carex lasiocarpa, Lysimachia thyrsiflora), vzácných druhů hmyzu, ale jeho populace byla značně redukována vlivem vypuštění rybníka pro poškození výpustného zařízení, které proběhlo v roce 2000. Během vypuštění porostla přibližně čtvrtina plochy rybníka druhotným porostem (třtina křovištní). Složité majetkové vztahy umožnily provedení oprav výpustního zařízení až koncem roku 2002 po zásahu Agentury ochranu přírody a krajiny ČR. Během roku 2002–2003 došlo k částečnému odbahnění. V roce 2000 byl v oblasti zaznamenán výskyt šídlatky zelené v počtu až několika desítek kusů a v roce 2003 se objevilo i šidélko jarní (nejspíše poslední známá lokalita tohoto druhu v Česku), vážka jasnoskvrnná a dalších 11 druhů vážek. Populace se neustále rozrůstala, jak potvrdilo poslední sčítání v roce 2007. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, kolektiv. Chráněná území ČR. Příprava vydání Peter Mackovčin, Miroslav Sedláček. Svazek VIII. Českobudějovicko. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 808 s. Dostupné online. ISBN 80-86064-65-4. S. 236. Externí odkazy Plán péče pro přírodní památku Horní Lesák
Horní Nekolov

Horní Nekolov je přírodní památka poblíž obce Mrákotín v okrese Jihlava v nadmořské výšce 688–770 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Důvodem ochrany je zachování jednoho z posledních nejvýše položených bukových porostů se smrkem a vtroušeným klenem v Jihlavských vrších. Název Název Nekolov pochází od slovesa kolit. Označuje tedy zarostlé, nevykácené místo; oblast, kde se nekolí (nekácí) stromy. Tento základ je patrný i v německém názvu blízkého rybníka Nekolowka Teich (dnes Horní Mrzatec), třebaže nejbližší vrchol Široký kámen je ve starých mapách označen se změněnou samohláskou jako Nikolow Berg. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jihlava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní Nekolov na Wikimedia Commons
Horní Police (zámek)

Zámek Horní Police byl postaven v 17. století a zachoval se v obci Horní Police na Českolipsku dodnes. Od České Lípy je vzdálen 9 km západně. Zámek, přilehlé budovy i park u něj jsou chráněny jako kulturní památka. Historie Obec Horní Police poutním místem, kde byl v 17. století vybudován poutní areál. Nedaleko kostela stojícího na druhém břehu Ploučnice stával starý dvorec, který majitel panství Zákupy i s Horní Policí, saský vévoda Julius František, nechal přestavět do podoby jednopatrového zámku v raně barokním slohu. Když vévoda roku 1689 zemřel, správy panství se ujala na 52 let jeho dcera, toskánská velkovévodkyně Anna Marie Františka. Ta sídlila v 20 km vzdálených Zákupech, ale zasloužila se také o rozvoj obce Horní Police včetně zámku, k němuž nechala vybudovat druhé patro. Většinu stavitelských prací v obci i na zámku prováděli otec a syn Broggiové z Litoměřic v letech 1684 až 1723. Zámek pak sloužil pro potřeby panských úředníků i pro ubytování duchovenstva při církevních slavnostech. Později zde byl postaven i zámecký pivovar s dodnes zachovalými sklepy a krátce zde fungoval jezuitský seminář. Později se panství dostalo do majetku císařské rodiny Habsburků. Po vzniku Československa v roce 1918 bylo panství Habsburkům zkonfiskováno ve prospěch státu. Areál byl předán Státním lesům se sídlem v Zákupech. Po skončení druhé světové války byl zámecký areál využit jako sklad nábytku a od roku 1949 JZD Horní Police jako hospodářská i správní budova. Během 40 lete komunistického hospodaření zámek zchátral. Po Sametové revoluci, převzala v roce 1991 zámek obec, opravila fasády a část prostor upravila jako galerii. Jsou zde i příležitostné výstavky a akce pro veřejnost. Poloha a přístup Zámek se nachází uprostřed obce nad řekou Ploučnicí. Několik desítek metrů od něj vede silnice II/262, zde pojmenována ulicí 9. května, s možným odbočením aut na parkoviště před zámkem i přístupem chodců. Blízko je zastávka meziměstských autobusových linek z České Lípy na Děčín. Zhruba 1 km jižně je zastávka vlaku na trati 086 vedené mezi oběma městy, souběžně se silnicí i Ploučnicí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Horní Police na Wikimedia Commons Zámek na Hrady.cz Web Severní Čechy Archivováno 6. 3. 2016 na Wayback Machine.
Horní kokotský rybník

Horní kokotský rybník je rybník v okrese Rokycany v České republice, u zaniklé vsi Kokotsko, v katastrálním území Bušovice. Je menším z dvojice Kokotských rybníků. Má katastrální rozlohu 2,83 ha, vodní plocha trvale pokrývá 1,7 ha. Okolí Je situován do mělkého údolí mezi vrcholy Kokotsko, Hůrka a Ostrý kámen, východně od Dolního rybníka. Rybník má tvar protáhlý v západo-východním směru, jeho hráz je orientována k jihozápadu. Biotop zarůstajícího lesního rybníka je významným krajinotvorným a retenčním prvkem. Rybník je v majetku města Plzně. Po hrázi prochází silnice ze Smědčic do Litohlav a modrá turistická trasa 1406 z Plzně do Těškova. Vodní režim Napájí pravostranný přítok Klabavy, potok Svatka. Zdrojem vody je mokřad východně nad rybníkem a dále lesní regulační svody. Drobný přítok tvoří vedlejší studánka. Historie Rybník byl založen v 16. století na pozemcích zaniklé vsi Kokotsko. Související články Dolní kokotský rybník Kokotsko
Horní louky

Horní louky jsou přírodní rezervace jižně od obce Suchá Loz v okrese Uherské Hradiště. Důvodem ochrany je krajinářsky i botanicky zajímavé území. Dobře zachovalá lokalita bělokarpatských luk. Vyskytují se zde zástupci čeledi orchidejovitých s bohatým doprovodným společenstvem. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Uherské Hradiště Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní louky na Wikimedia Commons
Horní náměstí

Het Horní náměstí (Nederlands: Bovenplein en Duits: Oberring) is een plein in het stadsdeel Olomouc-město van de Tsjechische stad Olomouc. Het plein vormt samen met het aangrenzende Dolní náměstí (het Benedenplein) het natuurlijke centrum van de stad. Geschiedenis Het plein is ontstaan aan het begin van de 13e eeuw met het droogmalen van een moeras. De eerste geschreven vermelding van het plein gaat terug tot het jaar 1261 toen koning Ottokar II van Bohemen toestemming gaf op het plein een markthal te bouwen. De markthal doet tegenwoordig dienst als stadhuis. In de middeleeuwen bouwden rijke stedelingen en edelen aan het plein hun huizen waardoor het plein in aanzien toenam. In de barok werden de drievuldigheidszuil en de fonteinen Herkulova kašna en Ceasarova kašna gebouwd. In 1899 werden de tramverbindingen tussen het centraal station enerzijds en de wijken Nová Ulice en Neředín over het plein aangelegd, waarna 55 jaar later de lijnen naar de naastgelegen straten zijn verplaatst. Ten tijde van de eerste republiek en kort na de Tweede Wereldoorlog droeg het plein de naam Masarykovo náměstí (het Plein van Masaryk). Onder het communistische regime droeg het plein de naam Naměstí Míru (het Plein van de Vrede). Na de van het communisme in Tsjecho-Slowakije kreeg het plein haar huidige naam: Horní náměstí. Bezienswaardigheden Midden op het Horní náměstí staat het Raadhuis van Olomouc met het astronomisch uurwerk. Verder bevinden zich op het plein de Drievuldigheidszuil en de fonteinen Herculesfontein, Caesarfontein en Ariónova kašna. Aan het plein zijn het Edelmannpaleis, Petraschpaleis, Salmův palác, Moravské divadlo en Krajinská lékárna gelegen. Galerij Trivia In tegenstelling tot wat de naam, Horní náměstí (Bovenplein), doet vermoeden ligt het plein, met het hoogste punt 217 meter boven zeeniveau, lager dan het Dolní náměstí (Benedenplein), met het hoogste punt op 220 meter boven zeeniveau.
Horní náměstí (Brno)

Horní náměstí je náměstí v městské části Brno-Bystrc, v centru oválného sídliště vymezeného zejména ulicemi Kuršova a Foltýnova. Do prosince 2015 šlo jen o neoficiální místní název pro tento trojúhelník tvořený ulicemi Kamechy, Lýskova a Kuršova. Na náměstí se nachází budova polikliniky, pizzerie, dětské hřiště, několik menších obchodů a ekumenické centrum Archa, zaměřující se svou činností především na obyvatele bystrckého sídliště. V prosinci 2012 odmítli radní brněnského magistrátu schválit Horní náměstí jako oficiální název lokality. Městská část Bystrc však pojmenování Horní náměstí dále prosazovala. Spor byl ukončen 8. prosince 2015, kdy zastupitelstvo města Brna schválilo návrh městské části a název Horní náměstí učinilo oficiálním. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní náměstí na Wikimedia Commons Horní náměstí v Encyklopedii dějin Brna
Hostavice (zámek)

Zámek Hostavice v pražské čtvrti Hostavice je patrová obdélná budova, postavená ve 2. polovině 19. století v novorenesančním slohu. V průčelí má rizalit zakončený trojúhelníkovým štítem. Ve třicátých letech 20. století patřil hostavický zámeček ke Kolmanově velkostatku. V roce 1934 koupila Kolmanův velkostatek a spolu s ním všechny hospodářské budovy včetně zámku přilehlého parku a pozemků firma Tomáše Bati. Od 50. let 20. století se v zámku nacházela mateřská a základní škola pro nižší stupeň (1. až 3. třída), v letech 2005-2017 zde sídlila soukromá Vysoká škola tělesné výchovy a sportu Palestra. V roce 2016 proběhla revitalizace zámeckého parku. V parku před zámečkem je umístěna vápencová socha sedící dívky od Jaroslava Brože. Před vchodem do parku se nachází dřevěná sloupová zvonička, datovaná do roku 1730. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Hostavice na Wikimedia Commons
Hostibejk

Přírodní památka Hostibejk, která byla vyhlášena v roce 2002, se nachází přímo ve městě Kralupy nad Vltavou v okrese Mělník. Chráněné území je ve správě Krajského úřadu Středočeského kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany je referenční profil (stratotyp) karbonskými arkózami nýřanských vrstev kladenského souvrství a křídovými pískovci náležejícími do perucko-korycanského souvrství. Vrch je tvořen souvrstvím svrchního karbonu, na který nasedá vrstva mladších svrchnokřídových sedimentů. Kdysi býval vrch dnem pravěkého moře, ve skále jsou tudíž zachovány skořápky pravěké fauny. Geomorfologické zařazení Vrch náleží do geomorfologického celku Dolnooharská tabule, podcelku Řipská tabule, okrsku Krabčická plošina a podokrsku Lešanská plošina. Flóra a fauna Ze stromového patra zde nalezneme trnovník akát (Robinia pseudoacacia), duby (Quercus), javory (Acer) i jehličnany jako borovice černá (Pinus nigra) a borovice lesní (Pinus sylvestris). Ze vzácných rostlin zde můžeme najít bělozářku liliovitou (Anthericum liliago). Z fauny zde najdeme především ptactvo které reprezentují zejména sýkory, vrabci (Passeridae), brhlíci lesní (Sitta europaea), pěnkavy (Fringilla). Dostupnost Chráněné území se nachází přímo v centru Kralup, zhruba 1 km od železniční stanice Kralupy nad Vltavou na trati z Prahy do Děčína. Z města vede na návrší Hostibejk zeleně značená turistická cesta. Podél jižní hrany návrší až k vyhlídkovému altánu nad železniční tratí je vyznačena Naučná stezka Hostibejk. Památky na Hostibejku Na vrcholu kopce se nachází několik objektů. Jedná se o vyhlídkový altánek, protileteckou hlásku a výletní restauraci Hostibejk. Vyhlídkový altánek a Muchomůrka Altánek postavil ve 20. letech 20. století na vlastní náklady kralupský architekt Anton Karban. Z altánku je výhled na celé město Kralupy nad Vltavou. Protiletecká hláska Protiletecká hláska byla postavena roku 1938 a měla sloužit pro ochranu nedaleké rafinerie. Po vzniku Protektorátu zde bylo umístěno dělostřelecké postavení s protileteckými děly a kulometnými hnízdy. Toto vybavení však bylo v roce 1941 vlivem zhoršující se situace na frontě odvezeno. Němci zde také vystavěli dva zděné bunkry, které používali k uskladnění munice. Na konci války 7. května 1945 odtud několik mladíků vystřelilo po ustupující německé koloně, která palbu opětovala a nahoru vyslala motocyklovou spojku s kulometem. Ta poté šest lidí, kteří se ukryli v opuštěném bunkru, zastřelila. Událost připomíná pomník se jmény zastřelených vztyčený u vchodu do bunkru. Výletní restaurace Hostibejk Restaurace byla postavena v roce 1976. Galerie Odkazy Reference Související články Lobečská skála Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hostibejk na Wikimedia Commons Popis na České geologické službě
Hotel Olympik

Hotel Olympik je dominantní výšková budova v Karlíně v Praze 8, na adrese Sokolovská 615/138, Nekvasilova 615/30. Spolu s celým komplexem se nachází u sídliště Invalidovna a bývalého stadionu Čechie Karlín. Byl postaven především kvůli chystaným olympijským hrám v roce 1980, které se nakonec nekonaly v Praze, ale v Moskvě. V roce 1995 zde došlo požáru, při němž zahynulo 8 lidí. Architektonicky se na stavbě podíleli architekti Josef Polák, Milan Rejchl, Vojtěch Šalda a Jan Zelený. Interiéry hotelu pak byly prací Zdeňka Wasserbauera a Rudolfa Hadravy. Historie Výstavba hotelu Olympik byla zahájena v roce 1968 a otevřen byl v květnu 1971. Nabízel 318 pokojů a stal se tak největším hotelem v Československu. Byl jednou ze staveb realizovaných v rámci přípravy Prahy na pořadatelství letních olympijských her v roce 1980 (viz jeho název), tyto ambice měla Praha po pražském jaru. Měl sloužit jako ubytování pro sportovce. Okolo něho stojící sídliště Invalidovna mělo být olympijskou vesničkou. Po oznámení kandidatury Moskvy Praha svou kandidaturu stáhla. Pět let poté byl rozšířen o další nízkopodlažní objekt „Olympik Garni" který jich přidal dalších 267. V roce 1981 došlo k přestavbě, v nejvyšším patře byla otevřena vyhlídková kavárna, později přeměněná na noční Havana club. Dne 6. června 1983 hrozilo zřícením několik uvolněných obkladů pláště budovy, dne 19. února 1984 voda z porušeného vodovodního řádu zaplavila 20 suterénních místností hotelu, restauraci a prodejnu Experiment. V roce 1990 se hotel stal samostatným státním podnikem. Zároveň byly zahájen rekonstrukční práce. Byly vyměněny výtahy, telefonní ústředna, kompletně rekonstruována vstupní hala, vyměněna všechna okna a střešní krytina, rekonstruováno a modernizováno bylo i opláštění objektu. Požár Navečer 26. května 1995 vypukl v 11. podlaží požár, který následně zachvátil 10. až 18. poschodí. Zemřelo při něm 8 lidí a 34 osob se zranilo, jde o jeden z nejtragičtějších požárů v historii Prahy. Jeho příčinou byl zřejmě nepořádek na ledničce, který po přehřátí vzplanul. 1995–současnost Hosté se sem mohli vrátit necelý měsíc po požáru. Zničené interiéry byly rekonstruovány a vybavení hotelu bylo doplněno o moderní požární signalizaci a protipožární zařízení. V roce 2015 získal hotel novou fasádu. Její motiv má odkazovat k řecké mytologii, ačkoliv mnohým lidem připomíná spíše oheň. Ve filmu Hotel se objevil v seriálu: Princip slasti (CZ, PL, UA, 2019, režie Dariusz Jabłoński) Odkazy Reference Související články Požár hotelu Olympik Seznam nejvyšších budov v Praze Seznam nejvyšších budov v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hotel Olympik na Wikimedia Commons Oficiální stránky hotelu Hotel Olympik Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. (romanpetrus.cz)
Hotel Olympik

Hotel Olympik is a large hotel in the Karlín area of the 8th district of Prague, Czech Republic. The hotel is near the Invalidovna housing facility and the Čechie Karlín stadium. Hotel Olympik is located at 138 Sokolovská Street. History The Hotel Olympik was designed by a team of architects led by Josef Polak between 1967 and 1971. The hotel was opened to the public in 1973. The building is 73 metres (240 ft) high, has 21 floors, and overlooks the city quarter of Karlín. The hotel was finished in 1974, and at the time had 715 beds. A fire at the hotel in 1995 claimed eight lives and left 34 people injured. One of the biggest fires in Czech Republic history, it resulted in damages of 35 million CZK. The fire started on the 11th floor of the hotel and is believed to have been caused by an overheating appliance. On 5 October 2008, thieves broke into the hotel safe and stole the equivalent of about CZK 1,000,000 in different currencies (about US$55,500) and a large number of shares from the Olympic Holding Company. In 2015, the hotel was given a new brightly coloured facade. 1980 Summer Olympics According to some experts, Hotel Olympik was built in preparation for Prague's bid to host the 1980 Summer Olympics. The housing area Invalidovna would have been the Olympic village. After Moscow placed a bid, Prague withdrew its application. The hotel is not in a tourist area; it hosts many conferences and business gatherings. Photogallery References This article is based on a translation of the Czech Wikipedia article Hotel Olympik. External links Official website
Hotel Paříž

Hotel Paříž Praha je dům čp. 1080 na Starém Městě v Praze na křižovatce ulic U Obecního domu (č. 1) a Králodvorská (č. 8) v blízkosti obchodního domu Kotva. Od roku 1984 je chráněn jako kulturní památka. Hotel byl postaven podle plánů dvorního rady Jana Vejrycha z roku 1904 a stavěl se do roku 1907. Je novogotickou stavbou s výraznými secesními prvky, případně raně secesní stavbou. Interiér navrhl architekt Antonín Pfeifer a keramické mozaiky, jimiž je vyzdoben především interiér restaurace a exteriér hotelu, provedla pod|le kartonů Jano Köhlera Rakovnická šamotka. Autorem soch na fasádě je Josef Kalvoda. Hotel byl postaven na parcele, na níž dříve stálo více domů. První zmínka o jednom z nich je ze Zbraslavské kroniky k roku 1310, kdy je jmenován jako dům Mikuláše od věže. V roce 1344 v dalším domě žil Jan Volek. Dnešní stavba byla upravována v letech 1926–1928, v roce 1993 byla generálně rekonstruována. Hotel si nechal postavit hoteliér Antonín Brandejs (1880–1957), který pocházel z Horního Jelení a Praze provozoval mj. Národní dům na Vinohradech nebo restaurace v Obecním domě. Podle jiných zdrojů rodině Brandejsů patřil až od roku 1923. Rodina hotel provozovala až do roku 1948, kdy byl znárodněn. Budova postupně chátrala, až byl hotel v polovině 70. let uzavřen pro havarijní stav budovy. V 80. letech byla budova zrekonstruována. V restituci v 90. letech budovu hotelu dostala zpět rodina Brandejsů, podnik hotelu získala privatizací státního podniku Interhotel Paříž Praha. V roce 2024 budovu vlastní společnost BRANDEIS PROPERTY, s.r.o., jejímž skutečným vlastníkem je Antonín Brandejs (* 1943), vnuk původního majitele. Hotel je v roce 2024 provozován pod jménem Hotel Paris Prague. Jeho provozovatelem je společnost Hotel "Paříž" Praha a.s., jejímž skutečným vlastníkem je také Antonín Brandejs. Hotel je také známý z knihy spisovatele Bohumila Hrabala Obsluhoval jsem anglického krále a diváci ze stejnojmenného filmu natočeného režisérem Jiřím Menzlem. Slovy protagonisty Jana Dítě „Hotel Paříž byl tak krásný, že jsem se skoro svalil. Tolik zrcadel a tolik mosazných zábradlí a tolik mosazných klik a tolik mosazných svícnů a tak vyleštěných, že se to podobalo zlatému paláci.“ Reference Literatura Jan E. Svoboda, Zdeněk Lukeš, Ester Havlová, Praha 1891-1918 (kapitoly o architektuře velkoměsta). Nakl. Libri, Praha 1997, ISBN 80-85983-20-6 VLČEK, Pavel a kol. Umělecké památky Prahy. Staré Město – Josefov. Praha: Academia, 1996, s. 534–535. ISBN 80-200-0563-3. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hotel Paříž na Wikimedia Commons Hotel Paříž[nedostupný zdroj] na webu provozovaném Pražskou informační službou
Hotel Paris (Prague)

Hotel Paris Prague (Czech: Hotel Paříž Praha) is a 5-star luxury hotel in Prague, Czech Republic. It is located in the centre of Prague in Old Town. It was built in 1904 according to plans of Jan Vejrych. Its architectural style is a mixture of Art Nouveau and Gothic Revival. It featured as a location in Bohumil Hrabal's book I Served the King of England. In 1984, it was declared as a historical monument. References External links Media related to Hotel Paříž (Prague) at Wikimedia Commons Official website
Hôtel Paris (Prague)

L'hôtel Paris (tchèque : Hotel Paříž Praha) est un établissement 5 étoiles de luxe de style Art nouveau situé à Prague, en République tchèque. Il se trouve dans le centre de Prague, dans la Vieille Ville. Il a été construit de 1904 à 1907. En 1984, il a été déclaré monument culturel tchèque. Références Voir aussi Articles connexes Art nouveau à Prague Liens externes Site officiel Ressource relative à l'architecture : MonumNet Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’Art nouveau Portail de l’hôtellerie Portail du tourisme Portail de Prague Portail de la protection du patrimoine
Hotel Paříž

A Hotel Paříž (teljes nevén: Hotel Paříž Praha; más nyelveken: Hotel Paris) egy szecessziós stílusban épült, műemléki védettségű szállodaépület Prágában. Fekvése Prága óvárosában található, az U Obecního Domu 1. szám alatt, a Králodvorská utca sarkán, a Kotva áruház közelében. Története A szálloda 1904-ben épült, Jan Vejrych tervei alapján. Az épületet 1984-ben nyilvánították műemlékké. 1993-ban teljesen felújították. A hotel helyszínként szerepel Hrabal Őfelsége pincére voltam című könyvében is. Források Jegyzetek További információk Vlček, Pavel a kol.: Umělecké památky Prahy. Staré Město – Josefov. Praha : Academia, 1996. S. 534–535. ISBN 80-200-0563-3 Hotel Paříž