NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Matouše (Přečaply)

Kostel svatého Matouše je římskokatolický kostel zasvěcený svatému Matouši v Přečaplech v okrese Chomutov. Od roku 1958 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel stojí v dominantní poloze na vrcholu nízkého návrší (300 m n. m.) nad Údlickou kotlinou. Podle terénních náznaků a archeologických nálezů se kostelní areál nachází na akropoli nepotvrzeného raně středověkého hradiště z 10.–12. století. Je obklopen zrušeným hřbitovem a z vesnice k němu vede kamenné schodiště z 18. století. Historie Farní kostel v Přečaplech je zmiňován již roku 1356, kdy vesnici vlastnil teplický klášter benediktinek, v jehož majetku zůstal až do roku 1420. Klášter svým darem z roku 1378 umožnil, aby v Přečaplech mohl být kromě faráře také kaplan. Přestože okolní obyvatelstvo bylo v šestnáctém století převážně protestantské, stali se během rekatolizace panství od roku 1592 patrony kostela chomutovští jezuité. Jeden z jimi dosazených farářů byl při lovu holubů ubit vesničany, když jeho střela zapálila doškovou střechu a při požáru vyhořelo několik domů. Výrazná přestavba proběhla v barokním slohu v letech 1720–1728. Mapa stabilního katastru z roku 1842 ho zachytila jako zasvěcený Panně Marii. V polovině devatenáctého století kostel vyhořel a byl obnoven v roce 1859. Ve druhé polovině dvacátého století zchátral a hrozilo zřícení některých částí. V roce 1973 bylo rozhodnuto o zboření nejhůře postižených částí. Zbořen byl presbytář se sakristií a kaplí Božího hrobu, ale zbytek kostela byl jako krajinná dominanta alespoň staticky zajištěn. V roce 2013 církev získala dotaci na zahájení opravy kostela. Stavební podoba Kostel je obdélná jednolodní stavba s hranolovou věží v ose západního průčelí. Fasáda lodi je členěna lizénovými rámy a věž toskánskými pilastry. Zbouraný presbytář býval obdélný a k jeho severní straně přiléhala sakristie s oratoří v patře. Věž je dvoupatrová a má cibulovou střechu s osmibokou lucernou. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Matouše na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Matouše, Údlice (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Matouše na Hrady.cz
Kostel Všech svatých (Mohelno)

Kostel Všech svatých je římskokatolický chrám v městysu Mohelno v okrese Třebíč. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem Římskokatolické farnosti Mohelno. Historie První zmínky o kostele jsou z roku 1234. Jádro současné stavby, asi ovlivněné kamenickou hutí pracující na klášteře v Oslavanech, pochází z poloviny 13. století. Z té doby se zachovalo pětiboce uzavřené kněžiště s jedním polem křížové žebrové klenby a paprsčitým závěrem a obvodové zdi lodi a staré sakristie, která přiléhá k severní zdi presbytáře. Ve druhé polovině 14. století nechal Albrecht z Cimburka, tehdejší držitel vsi, k severní zdi lodi postavit Senoradskou kapli. V dalších stoletích kostel několikrát vyhořel a byl opraven. Na přelomu druhé a třetí třetiny 17. století byla loď zaklenuta valeně s výsečemi a také obdržela hudební kruchtu. V roce 1803 byla zřízena před hlavním, jižním vstupem do kostela předsíň; roku 1836 vznikla nová sakristie (u jižní zdi kněžiště) a schodiště na kruchtu (u západní zdi Senoradské kaple). Kolem kostela se nacházel hřbitov, jehož plocha je stále ohraničena zdí. V její jižní části se nachází samostatná hranolová zvonice (z 15. nebo 16. století) s průchodem v přízemí. Je třípatrová, přičemž až do požáru v roce 1835 měla dřevěný ochoz a pravděpodobně také dřevěné zvonicové patro. Poblíž chrámu se nachází barokní fara z roku 1775. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons Kostel na webu Kraje Vysočina
Libědice (zámek)

Libědice jsou barokní zámek ve stejnojmenné obci asi jedenáct kilometrů jihovýchodně od Kadaně v okrese Chomutov. Zámek stojí na východním okraji vesnice v areálu bývalého hospodářského dvora v nadmořské výšce 255 metrů. Historie Zámku předcházela starší tvrz poprvé doložená roku 1571. Její poslední majitelkou byla Marie Zuzana Smyslovská, která ji s panstvím roku 1668 odkázala karmelitánskému klášteru na Malé Straně v Praze. Karmelitáni v období 1708–1725 tvrz přestavěli na barokní řádový dům s rozsáhlým hospodářským dvorem a zahradou. Když byl řád v roce 1786 zrušen, spravoval jeho majetek Náboženský fond, od kterého zámek v roce 1808 koupil Vojtěch Mladota ze Solopysk a připojil ho k mašťovskému panství. Vojtěch zemřel v roce 1827 a jeho manželka panství roku 1833 prodala hraběnce Gabriele z Ditrichštejna. Od ní panství koupil Evžen Karel Černín z Chudenic v roce 1845. Černínům patřil libědický statek až do roku 1925. O rok později si ho po pozemkové reformě nejprve najal a později koupil inženýr Bohumír Roedl, který od roku 1929 pronajímal čtyři zámecké místnosti libědické české škole. Po roce 1945 se ze zámku stalo skladiště a ten zchátral. Část hospodářských budov musela být stržena. Dnes zámek patří společnosti CDK Holdins. Stavební podoba Hlavní zámecká budova má obdélníkový půdorys se dvěma krátkými křídly směřujícími k severu. Průčelí o jedenácti okenních osách je rozděleno dvěma rizality. Ve výklenku nad portálem je umístěna socha od J. K. Vettera z roku 1725. Reference Literatura SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého. Svazek XIV. Litoměřicko a Žatecko. Praha: Šolc a Šimáček, 1923. 502 s. Dostupné online. Kapitola Tvrze v okolí Mašťova, s. 382. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Libědice na Wikimedia Commons
Kostel svatého Víta (Libědice)

Kostel svatého Víta je římskokatolický kostel zasvěcený svatému Vítovi v Libědicích v okrese Chomutov. Od roku 1963 je chráněn jako kulturní památka. Kostel stojí v dominantní poloze na hraně údolí v nejvyšší části vesnice. Historie Farní kostel stál v Libědicích už před rokem 1358, kdy jsou připomínáni bratři Kuneš a Sulka z Libědic a Sulkův syn Zdich, kteří měli ke kostelu patronátní právo. Na jejich žádost byl jmenován zdejším farářem Petr z Kněžic, který nahradil zemřelého kněze Vítka. Erhart z Doupova navrhl roku 1386 dalšího známého kněze Kuneše z Třebovle. Majitelka části vsi Marie Zuzana Smyslovská odkázala svůj podíl v roce 1668 karmelitánskému klášteru na Malé Straně v Praze. Karmelitáni nechali kostel v letech 1682–1694 zcela přestavět v barokním slohu, aniž by byly přerušeny bohoslužby, protože nový kostel byl postaven kolem staršího a ten byl teprve potom zbourán. Popis Stavba kostela je jednolodní s polygonálním kněžištěm, ke kterému je na severní straně přiložena sakristie. Na západní straně stojí v ose stavby mohutná věž zakončená střechou s cibulovou bání. Věž má čtverhranný půdorys, ale horní polovina je osmiboká. Předsín je zaklenutá křížovou klenbou. Chrámová loď je sklenuta valenou klenbou a lunety pokryty štukovým mramorem. Po stranách lodi je pět obdélníkových kaplí. Vybavení Na vybavení kostela, stejně jako na řadě okolních drobných památek, se podílel regionální sochař Jan Karel Vetter. Nejstarší památkou je gotická socha Madony v nice v předsíni. Hlavní oltář je rokokový z let 1750–1754 od sochaře V. Herschera. Vedle oltáře je ve zdi náhrobník Marie Zuzany Smyslovské a její dcery s letopočtem 1729. Nejstarší oltář na levé straně lodi však pochází z roku 1660 a je zdobený pozdně gotickými sochami svatého Václava a svatého Vojtěcha. Kromě nich je v kostele šest dalších oltářů: například rokokový oltář Jezulátka od M. Schramma z doby okolo roku 1760 nebo oltář Panny Marie od Giacoma Antonia Corbelliniho z roku 1713. Kromě dalších nástěnných maleb, obrazů a soch stojí za zmínku dvoudílné rokokové varhany. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Víta v Libědicích na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Víta, Libědice (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Víta na Hrady.cz
Nieuwe Synagoge (Libeň)

De Nieuwe Synagoge (Tsjechisch: Nová synagoga) is een synagoge in de Tsjechische hoofdstad Praag. De synagoge, gelegen in de wijk Libeň, heeft deze naam gekregen om hem te onderscheiden van de Oude Synagoge in dezelfde wijk. Het gebouw werd gebouwd in het midden van de 19e eeuw. Referenties
Nowa Synagoga Libeňska w Pradze

Nowa Synagoga Libeňska w Pradze (cz. Nová libeňská synagoga) – zbudowana w latach 1846–1858, w stylu neoromańskim, przy ulicy Ludmilina 601/1 (koło ul. Na Žertvách) w praskim Libeňiu. Kamień węgielny został położony 23 listopada 1846. W uroczystości brał udział arcyksiążę Stefan. Poświęcenie nastąpiło w 1858. Nabożeństwa odbywały się do II wojny światowej. W 1941 synagoga została zamknięta i zamieniona na magazyn skonfiskowanego mienia żydowskiego. Po wojnie była nadal magazynem początkowo owoców, a następnie pobliskiego teatru Pod Palmovkou. W latach 50. XX wieku często pracował w niej Bohumil Hrabal. W latach 60. w synagodze odbywały się literackie i filozoficzne dyskusje oraz workshopy Bohumila Hrabala, Egona Bondy i Vladimíra Boudníka. Po aksamitnej rewolucji budynek został opróżniony i częściowo wyremontowany. Zaczęto go wykorzystywać na cele kulturalne i kilkakrotnie odbyły się w nim nabożeństwa. W przyszłości planuje się go wykorzystywać wielofunkcyjnie i częściej organizować nabożeństwa.
Kaple svaté Anny (Lhotka)

Kaple svaté Anny ve Lhotce u Hostomic byla postavena na základě rozhodnutí o stavbě kaple z roku 1760 majitele panství Hořovice Eugena Vrbny z Freudentálu. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Rozhodnutí o stavbě učinil Eugen Vrbna z Freudentálu na základě slibu své choti Eleonoře v souvislosti s onemocněním svých tří dětí morem. Děti se z této smrtelné nemoci uzdravily. Dne 25. května roku 1761 byla kaple slavnostně vysvěcena. Na hlavním oltáři je obraz sv. Anny a pod ním obraz s rodinnou scénou nemocných dětí u nichž se modlí kněz a rodiče. V kapli jsou rovněž osazeny dodnes provozuschopné varhany. 1. listopadu 1995 byla kaple pro veřejnost uzavřena a začala její stavební obnova. Finančně se na stavební opravě podíleli jak soukromí dárci, kteří přispěli částkou 26 170 Kč, dále Obecní úřad Lhotka a pražské arcibiskupství, jež je vlastníkem kaple. První slavnostní mše po opravě kaple se konala 1. srpna roku 1999. V létě roku 2005 byla provedena oprava vitrážových oken. Kaple svaté Anny je postavena na místě, z něhož je rovněž pěkný výhled na brdské Hřebeny, obec Neumětely a Hostomice pod Brdy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Anny na Wikimedia Commons Kaple sv. Anny, Lhotka
Kodetka

Kodetka je lokalita nové výstavby a základní sídelní jednotka obce Hlincová Hora v okrese České Budějovice. Nachází se 6 km východně od centra Českých Budějovic, na Lišovském prahu, v nadmořské výšce 550 – 571 m. Základní sídelní jednotka Kodetka má výměru 55 ha, v roce 2011 v ní žilo 229 obyvatel (z celkových 371 obyvatel obce Hlincová Hora). Historie Dnešní název Kodetka je odvozen od Kodetovy zahrady, jejímž zakladatelem byl českobudějovický podnikatel, obchodník se suknem Jan Kodet, který v letech 1930 – 1932 koupil pozemky hlincohorských občanů o celkové rozloze 9 ha a na nich založil zahradní objekt se školkou. Za protektorátu byl Kodet potrestán pro šmelinu. Protože pozemek nebyl obděláván, chtělo tehdejší vedení Hlincové Hory po skončení druhé světové války zabrat Kodetovu zahradu pro obec. Mezi obcí a Kodetem došlo k dlouhému sporu a v dubnu 1947 si MNV vyžádal od Pozemkového úřadu nucenou správu. Kodetka začala vznikat od roku 1997, kdy zde developerská společnost Kodetka a. s. (součást skupiny SHL a Partners) začala prodávat pozemky pro individuální výstavbu. V první etapě zde bylo vybudováno přibližně 70 rodinných domů. Obytný soubor Kodetka získal v roce 1997 čestné uznání odborné poroty výstavy FOR ARCH Jižní Čechy. Zpočátku však Kodetce chybělo napojení na původní vesnici (dělila je vzdálenost přibližně 1 km), což podle Temelové a Ouředníčka vedlo mimo jiné k sociální polarizaci obou částí obce a k vyhrocení vztahů mezi původními a novými obyvateli. Poté následovala druhá etapa, která vyplnila prostor mezi novou a starou výstavbou. Při ní developer vytvořil 58 parcel. V rámci druhé etapy bylo také v roce 2008 postaveno hřiště, které propojilo Kodetku se starou částí obce Hlincová Hora. Na podzim 2016 byla zahájena výstavba základní technické vybavenosti pro třetí etapu, v níž má být 56 parcel pro rodinné domy s celkovou výměrou téměř 5,5 ha. Stavební parcely byly pro výstavbu rodinných domů připraveny na jaře 2018. V průběhu září 2018 získala obec Hlincová Hora od firmy K.O.D.A. CB a.s. do majetku komunikace a sítě na III. etapě obytného souboru Kodetka. Na jaře 2019 byla zahájena výstavba prvních domů ve třetí etapě. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kodetka na Wikimedia Commons
Kostel Všech svatých (Boněnov)

Kostel Všech svatých je římskokatolický kostel zasvěcený Všem svatým v Boněnově na Tachovsku. Pochází ze sedmdesátých let 19. století. Farní obci sloužil do poloviny osmdesátých let 20. století. V roce 1990 se zřítila klenba nad kůrem kostela a později musela být z bezpečnostních důvodů stržena i střecha hranolové věže. Silně poškozená je i střecha sakristie. Novorenesanční zařízení kostela bylo zničeno a rozkradeno. Kostel není chráněn jako kulturní památka, ale je dokladem kvality venkovského stavitelství. O jeho záchranu usiluje Občanské sdružení pro obnovu tepelského regionu. Historie Kostel stával v Boněnově, který býval částečně majetkem tepelského kláštera již v 15. století. Byl rovněž zasvěcen všem svatým, ale nacházel se na jiném místě ve vesnici. Po dostavbě současného kostela byl stržen. Nový kostel byl vybudován v letech 1877–1878 v novorenesančním slohu podle návrhu architekta Josefa Týla, stavitelem byl Josef Kraus. Poslední bohoslužba se v chátrajícím kostele konala v roce 1986. Čtyři roky nato došlo ke zřícení klenby nad kůrem. V roce 2009 získalo finance na nejnutnější záchranné práce Občanské sdružení pro obnovu tepelského regionu. Zahájilo opravu střechy a zpevňování koruny zdiva. V roce 2010 byl kostel zastřešen, o rok později byly opraveny klenby, čímž byl odstraněn havarijní stav kostela. V dubnu 2014 začala stavba kůru. Součástí jeho obnovy je vybourání nového vstupu do věže z interiéru kostela (dříve byla přístupná pouze zvenčí). V roce 2018 měl kostel novou terakotovou podlahu, kůr, hlavní i boční oltáře. Do hlavního oltáře byl umístěn nový oltářní obraz od místního malíře Zdeňka Rolka. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Všech svatých na Wikimedia Commons Boněnovský kostel Všech svatých na webu Zaniklé obce a objekty po roce 1945 Znovuzrozené kostely: Boněnov na webu Českého rozhlasu Občanské sdružení pro obnovu tepelského regionu
Kostel blahoslavené Marie Restituty

Kostel blahoslavené Marie Restituty v Brně je římskokatolický chrám na sídlišti Lesná, postavený v letech 2017–2020 podle návrhu architekta Marka Jana Štěpána. Je farním kostelem farnosti Brno-Lesná. Historie O kostele místní věřící uvažovali již po roce 1968, za normalizace však k takovému projektu nedošlo. Plány byly oživeny po sametové revoluci, od níž se do roku 2014 podařilo na chrám v různých sbírkách získat 40 milionů korun. V říjnu 2004 bylo v Lesné otevřeno Duchovní centrum P. Martina Středy a blahoslavené Marie Restituty. Záhy poté, 1. ledna 2005, zde byla ustanovena farnost Brno-Lesná. Stavba duchovního centra byla pouze prvním krokem, na který navázala výstavba přilehlého kostela. V únoru 2012 vyhlásilo brněnské biskupství architektonickou soutěž na návrh kostela. Vítěz měl být znám v létě téhož roku. Česká komora architektů však soutěž označila za neregulérní a architektům doporučila, aby se jí neúčastnili. V červnu roku 2014 byl k realizaci vybrán návrh Ateliéru Štěpán. Chrám o kapacitě přibližně 400 osob má kruhový půdorys a samostatně stojící věž. Základní kámen kostela byl položen 5. září 2017, hrubá stavba byla dokončena v roce 2019. Celkové náklady na stavbu (bez vybavení chrámu) dosáhly téměř 120 milionů korun. První bohoslužba v rozestavěném chrámu se konala 17. listopadu 2019; šlo o diamantovou svatbu manželů Vejmělkových, kteří se podíleli na přípravách stavby kostela (Jan Vejmělek je v místní farnosti řadu let kostelníkem). Celkem 16 zvonů od Leticie Vránové-Dytrychové pro nový kostel bylo požehnáno 16. prosince 2019. Pravidelné bohoslužby se v kostele konají od svatodušní neděle 31. května 2020. Slavnostní otevření kostela plánovala farnost původně na 1. květen 2020, kvůli pandemii covidu-19 ale byla tato akce odložena na září 2020. Slavnost proběhla 12. září 2020, kdy byl kostel požehnán pomocným biskupem Pavlem Konzbulem. Popis Kostel má půdorys kruhu. Jeho horní část obepíná velké kruhové barevné okno. Na hlavní kruhovou část je připojena nadzemním můstkem 31 metrů vysoká věž z pohledového betonu s půdorysem trojúhelníku. V její krychlové lucerně je umístěna zvonkohra, na jejím vrcholu se nachází vyhlídka, která bude otevřena veřejnosti. K samotnému kostelu přiléhá duchovní centrum, společenský sál a podzemní garáže. Vnitřní vybavení kostela bylo po jeho dostavbě v roce 2020 provizorní. Dřevěné lavice pocházely z kostela svatého Ducha ve Starém Městě, dřevěný oltář, původem z duchovního centra, měl být později nahrazen kamenným a součástí kostela mají být v budoucnu také varhany. Kostel již[kdy?] má nové dřevěné lavice. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel blahoslavené Marie Restituty na Wikimedia Commons Vizualizace kostela, Ateliér Štěpán
Kostel svatého Bonifáce (Liberec)

Kostel svatého Bonifáce v Liberci-Dolním Hanychově je sakrální stavbou postavenou v letech 1915–1919 varnsdorfským architektem a stavitelem Antonem Möllerem. Stylově se jedná o přechod mezi secesí a individuální modernou. Od 5. dubna 1994 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V době výstavby kostela se jednalo o sakrální stavbu určenou pro německy mluvící obyvatelstvo obcí Dolní a Horní Hanychov, které mělo úctu ke sv. Bonifáci podobně jako ji mělo české obyvatelstvo ke sv. Václavovi. Vlastní stavbu prodloužily hospodářské problémy, které přinesla I. světová válka. V roce 1945 došlo k nucenému odchodu většiny německy mluvících obyvatel a kostel začal chátrat. Několikrát byla jeho existence dokonce ohrožena demolicí. K podstatné záchraně kostela došlo až na přelomu 20. a 21. století v důsledku snahy farníků a také za přispění vysídlených rodáků, kdy byly provedeny nejnaléhavější opravy. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Liberec-Rochlice. Architektura Jedná se o obdélný, jednolodní kostel, polygonálně uzavřený. Strop kostela je kazetový. Lavice pocházejí z doby výstavby kostela. Postranní věž má výšku 33 metrů. Kostel byl v roce 2013 opraven. Bohoslužby Kostel je v současnosti filiálním kostelem římskokatolické farnosti- děkanství Rochlice. V kostele se konají pravidelné mše svaté vždy v neděli v 8:00 a v úterý od 17:00 hodin. Odkazy Reference Literatura Noc kostelů 23.05.14. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 2014. 82 s. S. 32. POCHE, Emanuel. Umělecké památky Čech K/O, sv. II.. Praha: Academia, 1978. 580 s. S. 241. Související články Římskokatolická farnost – děkanství Liberec-Rochlice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bonifáce na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Bonifáce, Liberec-Dolní Hanychov (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Bonifáce, Liberec-Dolní Hanychov na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Dolní Hanychov, kostel sv. Bonifáce Kostel sv. Bonifáce v Liberci na webu Hrady.cz Vlastní web kostela svatého Bonifáce v Hanychově Web Římskokatolické farnosti – děkanství Liberec-Rochlice Kostel sv. Bonifáce Liberec Dolní Hanychov na webu Sdružení Historických sídel Čech, Moravy a Slezska Dny evropského dědictví v kostele sv. Bonifáce v Liberci Hanychově 10. září 2010 na webu Diecéze litoměřické
Kostel svatého Jana Křtitele (Kočov)

Barokní poutní kostel svatého Jana Křtitele stával jižně od obce Kočov na Tachovsku. Býval oblíbený cílem náboženských procesí, zachovalo se z něj již pouze torzo. Zřícenina mohutného chrámu je od roku 1992 chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie První svatyně se zde nacházela snad již v 11. století. Ve 13. století tady mohl být postaven kostel sv. Jana Křtitele, jehož staviteli měli být němečtí horníci. Z roku 1578 existuje záznam o bohoslužbě v kostele sv. Jana Křtitele, kterou vedl farář z Brodu nad Tichou. Od roku 1638 spadal kostel pod plánskou farnost. Barokní kostel byl vystavěn v letech 1728-1732 na náklady majitele plánského panství, hraběte Václava ze Sinzendorfu. Dne 24. června 1732 jej vysvětil kladrubský opat Siebert. Výmalba interiérů byla dílem malíře V. S. Schmidta z Plané, německá literatura ji však přisuzuje Eliáši Dollhopfovi. V rámci josefínských reforem byl kostel roku 1781 uzavřen. Ještě v roce 1801 však rektor plánské školy Karel Okl uvedl v uzamčeném kostele oratorium „Stvoření“ od Josepha Haydna. Věřící nepřestávali ke kostelu přicházet, v roce 1804 proto bylo znovu oficiálně potvrzeno jeho zrušení a roku 1832 nařízena jeho demolice. Asi na 13 let ji dokázala odvrátit přestavba na porcelánku, přitom byla zazděna původní okna. Továrna však neprosperovala. Po neúspěšných pokusech ze strany plánského panství budovu znovu pronajmout či prodat byla nakonec rozebírána na stavební materiál. To bylo osudné zejména pro průčelí chrámu, které bylo rozebrané do základů. Kostel se nalézal v osadě Sankt Johann (Sv. Jan), ve které sice ještě v roce 1921 žilo 92 obyvatel, dnes je však zaniklá. Výrazně poškozena byla při bojích v závěru druhé světové války. Ve filmu Přes památkovou ochranu byl kostel v roce 2000 upraven na „pekelnou sluj“, kulisu pro pohádku Z pekla štěstí 2 režiséra Zdeňka Trošky. Při těchto úpravách zmizely poslední zbytky barokních maleb. Krátce po filmování se zřítila podstatná část klenby. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Kostel v pořadu Děsivá místa (video)