NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaple svaté Ludmily (Horní Libochová)

Kaple svaté Ludmily se nachází v centru obce Horní Libochová, v okrese Žďár nad Sázavou. Spadá do římskokatolické farnosti Křižanov. Jedná se o moderní novodobou stavbu z roku 1993. Historie Farář Metoděj Kotík si přál postavit nové kaple ve všech obcích ve farnosti Křižanov, novou kapli plánoval také mezi obcemi Kundratice a Horní Libochová, to si však nepřáli občané Horní Libochové, a proto došlo k postavení kaple podle návrhu Ludvíka Kolka přímo v obci Horní Libochová. Stavba kaple započala v polovině roku 1993, k dokončení stavby došlo v září 1994. Svěcení kaple se konalo 1. září nebo 11. září téhož roku, světitelem byl strahovský opat Michael Josef Pojezdný. Do kaple pak v roce 1995 byly instalovány vitráže a také křížová cesta. Dne 18. září 2011 byl před kostelem posvěcen a vztyčen kříž k poctě kněze Metoděje Kotíka, kdy jej světil Pavel Posád, za přítomnosti Tomáše Holcnera a Jana Kotíka. Odkazy Reference Související články Horní Libochová Římskokatolická farnost Křižanov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Ludmily na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Bobrová)

Kostel svaté Markéty je filiální kostel v římskokatolické farnosti Bobrová, nachází se na návsi městyse Bobrová v části Dolní Bobrová. Kostel je jednolodní stavbou s gotickým jádrem, polygonálním závěrem s opěrnými pilíři a hranolovou věží na čelní straně. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven mezi lety 1250 a 1300 v gotickém slohu, součástí kostela jsou tři oltáře, jeden hlavní zasvěcený svaté Markétě a dva boční, zasvěcené Janu Nepomuckému a svatému Antonínovi, ty byly postaveny mezi lety 1880 a 1910. V kostele se nachází socha svaté Markéty od Ferdinanda Lichty z roku 1803, v roce 1818 pak byly také pořízeny varhany. Do roku 1860 stál kolem kostela hřbitov. V roce 2015 byl Pavlem Štylem připraven papírový model kostela svaté Markéty. Odkazy Reference Související články Bobrová Římskokatolická farnost Bobrová Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Prosetín)

Kostel svaté Markéty v Prosetíně je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Markétě. Je farním kostelem farnosti Prosetín u Bystřice nad Pernštejnem. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Současný barokní kostel nahradil starší dřevěný, jehož demolice proběhla roku 1738. V letech 1853 a 1882 prošel chrám opravami. Exteriér Kostel stojí na vyvýšeném místě v obci uprostřed místního hřbitova. Ten je spolu s kostelem, samostatně stojící zvonicí, márnicí a ohradní zdí památkově chráněn. Ve zvonici na okraji hřbitova jsou zavěšeny tři zvony, kdy jeden pochází z roku 1533. Kostel zde v obci není jediný, neboť se zde nachází i evangelický kostel z roku 1782, který je taktéž obklopen hřbitovem. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Prosetín u Bystřice nad Pernštejnem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Heřmanov)

Kostel svatého Mikuláše je farní kostel římskokatolické farnosti Heřmanov u Velké Bíteše. Jde o jednolodní renesančně barokní stavbu s gotickým jádrem. Stojí na návesní ulici ve svahu v centru obce Heřmanov. Kostel je spolu s klasicistní farní budovou chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel měl stát v obci již v době první zmínky o obci, ta pochází z roku 1349, v tu dobu měl kostel být dřevěný a měl stát východněji, než stojí kostel současný. Nový kostel pak byl postaven v polovině 15. století, případně k původnímu kostelu měla být přistavěna věž se zvony. Kolem roku 1600 byla ke kostelu přistavěna nová loď. Kostel se stal velmi významným v době po třicetileté válce, kdy se stal církevním centrem, k heřmanovské farnosti byly v tu dobu přifařeny Osová Bítýška a Křižanov. Kostel byl v roce 1731 upraven do barokní podoby, loď byla zaklenuta valenou klenbou s výsečemi. V kněžišti byla prolomena kasulová okna a přistavěna severní plochostropá kaple. Rekonstrukce kostela proběhla v roce 1878 (byla přistavěna kaple na východní straně budovy a postavena hudební kruchta.) Farnost byla rekonstruována mezi lety 2009 a 2014. V roce 2009 byl kostel rekonstruován a byly vymalovány interiéry. Interiér V kostele jsou tři oltáře. Hlavní oltář je zasvěcen svatému Mikuláši, Dva boční oltáře jsou protějškové, s barokní architekturou. Jsou zasvěceny Panně Marii Lurdské a svaté Anně. Barokní mramorová křtitelnice má širokou mísu a soustruženou balustrovou nohu, byla osazena roku 1731 namísto středověké křtitelnice, jejíž polokulovitá kamenná nádoba se rovněž dochovala a stojí před kostelem.. Sochy pocházejí z dílny Ferdinanda Demetze z Tyrolska. Na stěnách kostela je zavěšena křížová cesta z roku 1896. Věž Věž kostela je dvoupatrová, krytá jehlancovou střechou. Na západní fasádě prvního patra má sluneční hodiny. V druhém patře jsou instalovány hodiny věžní. V renesanční zvonici věže je dřevěná stolice, datovaná letopočtem 1694. Visí v ní tři zvony: gotický zvon s nápisem a reliéfy svatých Petra a Pavla je datován letopočtem 1493 a není známo, odkud pochází. Další dva zvony z let 1504 a 1543 již byly odlity pro původní heřmanovský kostel. Hřbitov Hřbitov původně těsně obklopoval kostel ze tří stran. Byl zrušen v roce 1836 a přesunut na místo severně od kostela. Fara Budova byla postavena v blízkosti kostela v roce 1799. Jejími investory byli tehdejší majitelé panství Haugwitzové. Odkazy Reference Literatura Bohumil Samek (editor): Umělecké památky Moravy a Slezska I. Academia Praha 1994, ISBN 80-200-0474-2, s. 474-475. Související články Heřmanov Římskokatolická farnost Heřmanov u Velké Bíteše Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Křoví)

Kostel svatého Petra a Pavla je farní kostel římskokatolické farnosti Křoví. Jedná se o jednolodní klasicistní stavbu s kamenným křížem před vchodem. Stojí v centru obce Křoví. Kostel je spolu s kamenným křížem chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Před tím, než byl v roce 1808 postaven tzv. nový kostel, tak na jeho místě stával kostel mnohem menší, stál určitě již v době po husitských válkách. Od roku 1673 se v kostele konaly bohoslužby každou čtvrtou neděli, dojížděl farář z farnosti Velká Bíteš a od roku 1785 pak existovala farnost Křoví. Ten byl mezi lety 1807 a 1808 zbořen. Nový kostel byl postaven v roce 1808, vysvěcen pak byl 29. června 1809. Do kostela byl umístěn zvon z původního kostela z roku 1479, v roce 1848 byl namalován oltářní obraz svatého Petra a Pavla, jeho autorem byl Tomáš Mařík. V roce 1876 byl rekonstruován, interiéry kostela byly nově vymalovány. V roce 1897 pak byl postaven v kostele nový hlavní oltář. V osmdesátých letech 20. století byl kostel upraven, bylo kompletně přepracováno vnitřní vybavení kostela, autorem úprav byl Karel Stádník. V roce 2009 byl kostel znovu v interiéru vymalován. Odkazy Reference Související články Křoví Římskokatolická farnost Křoví Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Štěpánov nad Svratkou)

Kostel svatého Petra a Pavla ve Štěpánově nad Svratkou je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Petru a Pavlovi. Je farním kostelem farnosti Štěpánov nad Svratkou. Historie Původní kostel pocházel pravděpodobně ze 13. století. Dalšími přestavbami kostel prošel v letech 1666, 1744 a 1845. Roku 1871 vyhořela věž kostela, avšak brzy byla obnovena. Dne 20. září 1917 vypukl v nedalekém domě požár, který následně zachvátil i kostel samotný. Téměř žádné vybavení (včetně zvonů) se nepodařilo zachránit. Zbyly jen holé stěny. Teprve roku 1923 se započalo s obnovou chrámu, který má od té doby značné kubistické prvky. Dne 16. listopadu 1924 byl obnovený kostel slavnostně vysvěcen tehdejším brněnským biskupem Josefem Kupkou. Roku 2000 byla vyměněna střecha kostela. Vybavení V kněžišti se kromě hlavního oltáře se svatostánkem a s oltářním obrazem sv. apoštolů Petra a Pavla nachází také obětní stůl. Stěny zdobí kromě několika soch světců také malovaná křížová cesta. Mezi další vybavení zde patří dřevěné lavice nebo kazatelna. Exteriér Kostel stojí asi ve středu obce, nedaleko úřadu městyse. V blízkosti chrámu také stojí samostatně stojící zvonice, vedle níž se nachází litinový kříž. U vstupu do chrámu je zavěšen dřevěný misijní kříž z roku 1999. Mezi další významné objekty v okolí patří budova fary z 18. století, u ní stojící litinový kříž z roku 1761, pomník obětem první světové války z roku 1925 nebo barokní socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1896. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Štěpánov nad Svratkou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Tasov)

Kostel svatého Petra a Pavla se nachází na návrší v centru obce Tasov v areálu hřbitova, je farním kostelem římskokatolické farnosti Tasov. Kostel je barokní jednolodní stavbou s pravoúhlým závěrem a hranolovou vstupní věží na čelní straně. Kostel byl postaven na místě starší stavby, současná kostelní věž byl přistavěna k původním gotického jádru. Kostel je spolu s márnicí, ohradní zdi s dvěma branami, náhrobkem rodiny Demlovy, náhrobkem Jakuba Demla a Pavly Kytlicové a náhrobkem Dr. Karla Tůmy chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel stojí v nadmořské výšce 432 m, je dlouhý 40,7 metru, široký 10,7 metru a vysoký 13,7 metru, věž je vysoká 39,8 metru. Historie Kostel byl postaven mezi lety 1728 a 1730 v barokním slohu, sponzorem měl být hrabě Josef Paar. K původnímu gotickému polygonálnímu závěru presbytáře přistavěna barokní loď s pruskou klenbou a věž. Původně v Tasově byly celkem tři kostely, z nichž dva měly faráře. První písemné zmínky o farnosti u kostela sv. Petra a Pavla pochází z roku 1341. Tasov v té době měl být sídlem děkanství. Kolem roku 1572 pak farnost v Tasově byla jediná, která pak zanikla a kostel převzali evangelíci. V roce 1734 pak v Tasově vznikla lokálie a v roce 1785 v Tasově opět byl přítomen farář. Kostel byl postaven na místě původního chrámu z 12. století, k původnímu presbytáři byly přistavěny další části kostela, byla zazděna původní gotická okna a gotická klenba byla změněna ve valenou klenbu. Původní kostel byl obehnán hradbou s branskou věží, která byla kolem přelomu 15. a 16. století přebudována ve zvonici. V kostele jsou tři oltáře, hlavní je zasvěcen svatým Petrovi a Pavlovi, boční oltáře jsou zasvěceny Panně Marii Lurdské a svatému Kříži. Nad hlavním oltářem je obraz Loučení sv. Petra a Pavla před smrtí. Na věži jsou barokní sochy svatého Šebestiána a svatého Floriána, ty byly vytvořeny kolem roku 1730, stejně tak i obrazy v kostele, jejich autorem je Ondřej Kuběcký. Na kostelní věži jsou umístěny dva zvony, první z roku 1483, druhý z roku 1763, na věži jsou také umístěny dvě třímetrové sochy, svatého Petra a svatého Pavla. Původní kostel svatého Jiří byl přebudován kolem roku 1730 na faru. Při archeologických průzkumech v roce 2014 a 2015 byly objeveny základy vstupní věže a ohrazení. To řadí zdejší kostel mezi opevněné kostely. Odkazy Reference Související články Tasov Římskokatolická farnost Tasov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Dolní Čepí)

Kostel svatého Václava je filiální kostel v římskokatolické farnosti Nedvědice pod Pernštejnem, nachází se na severovýchodním okraji vesnice Dolní Čepí, části obce Ujčov. Pozdně románská stavba s půlkruhovým závěrem a hranolovou zvonicí na vrcholu sedlové střechy je obklopena hřbitovem s památkově chráněnou kamennou ohradní zdí. Kostel má omítnuté kamenné masivní zdi, dřevěný rovný strop a portál v jižní zdi lodi, náleží mezi nejstarší sakrální stavby v oblasti. Na oltářním obraze zpodobněn svatý Václav, jemuž je kostel zasvěcen, v dolní části oltáře obraz tzv. Černé Madony, na levé zdi obraz Nejsvětější Trojice. Kostel ojedinělý tím, že od své stavby téměř nebyl stavebně upravován. Areál s kostelem a malým hřbitovem obehnaným kamennou zdí, do které je vestavěn malý objekt márnice, a která není jako jediná památkově chráněná, je od 20. července 1970 kulturní památkou České republiky. Historie Traduje se, že kostel byl vystavěn věřícími horníky, buď v první polovině 13. století nebo až v průběhu 15. století, staršímu datu nasvědčují architektonické prvky stavby. Dle jiných zdrojů však kostel mohl vzniknout již ve 12. století, kdy měl stát již před rokem 1235. V roce 1717 byl do kostela instalován oltář s obrazem svatého Václava. Odkazy Reference Související články Dolní Čepí Římskokatolická farnost Nedvědice pod Pernštejnem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Radešínská Svratka)

Kostel svatého Václava se nachází v centru obce Radešínská Svratka na drobném kopci uprostřed areálu hřbitova. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Radešínská Svratka. Jde o jednolodní stavbu přechodných empírových forem s trojbokým závěrem a čtyřbokou věží. Kostel je spolu se sochou svatého Václava chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě dnešního kostela stál dříve kostel zasvěcen rovněž svatému Václavovi. Původní kostel měl být postaven snad již kolem roku 947 v době po smrti svatého Václava, měl být malý a dřevěný a měl stát na místě presbytáře dnešního kostela. Kostel byl ohrazen vysokými hradbami, první písemná zmínka je z roku 1366, gotický kostel pak byl v roce 1805 zbořen. Současný kostel byl postaven v roce 1806. V roce 1787 byly do Radešínské Svratky přivezeny varhany a zpovědnice z kostela na Zelené Hoře, v roce 1784 byla postavena budova fary. V prosinci 2017 mají v kostele stát nové varhany, na které se získaly peníze mimo jiné při benefičním koncertu v listopadu 2016, koncertu se zúčastnil i tehdejší ministr zemědělství Marian Jurečka. Původní zelenohorské barokní varhany byly darovány do sbírek Regionálního muzea Horního Pooslaví, kde připravují jejich záchranu a restaurování. Odkazy Reference Související články Radešínská Svratka Římskokatolická farnost Radešínská Svratka Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svaté Zdislavy (Lavičky)

Kostel svaté Zdislavy se nachází v centru obce Lavičky. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Velké Meziříčí. Jde o moderní stavbu z devadesátých let 20. století, jehož vnitřní konstrukce je dřevěná. Kostel má být, jako první na světě, zasvěcen svaté Zdislavě. Historie Úvahy o stavbě kaple či kostela v obci Lavičky pochází z doby kolem roku 1940, místo pro kostel však bylo vybráno až 22. března 1990, ve stejnou dobu bylo rozhodnuto, že kostel bude zasvěcen svaté Zdislavě. Dne 29. září téhož roku byl v Měříně požehnán základní kámen. Dne 17. září 1991 bylo pro stavbu nového kostela vydáno stavební povolení a o čtyři dny později bylo požehnáno místo stavby a byly zahájeny práce na stavbě, postupně byly postaveny základy, v příštím roce byla občany vybudována hrubá stavba, střecha a věž kostela. Celkem bylo na kostele odpracováno 13 000 hodin místními občany a stavba tak stála pouze 1,25 milionu korun. Kostel (tehdy ještě kaple) byl pak 26. května 1994 vysvěcen Ambrožem Svatošem. Zdislava v tu dobu byla pouze blahoslavená, nicméně k jejímu svatořečení došlo v roce 1995. V roce 1996 pak byl v kostele připraven oltář dle návrhu Milivoje Husáka, ten také namaloval oltářní obraz. Jím také byly navrženy nové dveře do kostela, které mají tvořit protiváhu vůči relikviáři svaté Zdislavy, kde jsou uloženy ostatky svaté Zdislavy, jež byly v roce 1995 darovány litoměřickým biskupem Josefem Kouklem, ten pak 25. května 1996 oltář i kostel vysvětil. Odkazy Reference Související články Velké Meziříčí Římskokatolická farnost Velké Meziříčí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Zdislavy na Wikimedia Commons
Evangelická modlitebna (Prosetín)

Evangelická modlitebna v Prosetíně v okrese Žďár nad Sázavou je nejstarší evangelickou modlitebnou postavenou podle nařízení tolerančního patentu. Budova je památkově chráněna. Historie sboru Tajní evangelíci v Prosetíně a okolí přečkali dobu protireformace. Ještě před vydáním tolerančního patentu sepsali petici žádající o povolení evangelického vyznání a prosetínský občan Řehoř Jakubec se s ní vydal do Vídně k císaři Josefu II. V obecní kronice je zachován zápis, že po vydání tolerančního patentu pronesl kazatel Martin Juren slavnostní řeč pod (dnes památným) dubem, k reformovanému vyznání se přihlásila celá obec. Reformovaný sbor byl založen v roce 1782, prvním pastorem byl Samuel Szallay v letech 1782–1786. Evangelický hřbitov byl založen zároveň s kostelem. Součástí sboru byly později další ustavené sbory, tvořící předtím filiálku v Rovečném v roce 1813 a sbor v Olešnici, přifařený k původně k Rovečnému a osamostatněný v roce 1881. Po vzniku Československa sbor v Prosetíně vstoupil do Českobratrské církve evangelické. Mnoho členů sboru pomáhalo během druhé světové války partyzánům a několik z nich zaplatilo životem. Architektura Toleranční kostel byl postaven v roce 1792 během roku: stavba začala 10. března, první bohoslužba se konala 26. října. Opravován byl v roce 1847, v roce 1897 byla přistavena čtyřboká hranolová novorenesanční věž a současně byl upraven v místě věže nový vchod do modlitebny namísto původního na delší straně kostela. Budova byla opravována v padesátých letech 20. století, znovu v roce 1972. Interiér V interiéru se zachovalo tradiční reformované uspořádání – stůl Páně s kulatou dřevěnou vyřezávanou ohrádkou je ve středu modlitebny obklopený ze tří stran lavicemi. V roce 1912 byly do kostela pořízeny varhany, a umístěny za zděnou kruchtou. Elektrické vytápění bylo pořízeno v osmdesátých letech 20. století. V roce 2000 b\l interiér kostela rekonstruován. Fara a škola Fara byla postavena v roce 1784, v roce 1893 byla nahrazena novou postavenou stavitelem Janem Schierem z Nového Města na Moravě. Opravována byla během 20. století několikrát. Evangelická škola byla zřízena v roce 1782, vyučovalo se v soukromých staveních, o povolení školu postavit požádal sbor v roce 1813, stavba se uskutečnila v letech 1817-1819. V roce 1873 byla škola prohlášena veřejnou, budova byla i nadále majetkem sboru, ačkoliv docházelo ke sporům. Místní evangelická škola pomáhat zakládat knihovny v okolních vesnicích. Památková hodnota Nejstarší evangelická modlitebna postavená podle regulí tolerančního patentu Josefa II. je hodnotným dokladem historie protestantské církve v obci. Odkazy Reference Literatura BOLOM-KOTARI, Sixtus. Tomáš Juren: toleranční doba na Vysočině a hudba srdce. [Tišnov]: Sursum, 2008. 228 s. ISBN 978-80-7323-177-4. ŠIMSOVÁ, Milena. Prosetínské události – jeden z podnětů vydání tolerančního patentu. In: MACHOVEC, Milan (ed.) Problém tolerance v dějinách a perspektivě. Praha: Academia, 1995. 279 s. ISBN 80-200-0414-9. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Prosetíně na Wikimedia Commons
Evangelický kostel (Rovečné)

Evangelický kostel v Rovečném je kostel sboru Českobratrské církve evangelické v obci Rovečné v okrese Žďár nad Sázavou a byl postaven v letech 1897–1898. Je památkově chráněn od roku 2006. Kostel je jednou z dominant obce Rovečné i širokého okolí. Je využíván k pravidelným bohoslužbám. Historie Tento evangelický kostel byl postaven v letech 1897–1898 v novorenesančním stylu podle projektu Jana Šíra z Nového Města na Moravě. Nahradil původní modlitebnu z roku 1784, která místnímu sboru kapacitně nevyhovovala. Věž byla opatřena třemi zvony a hodinami. Slavnostní otevření nového kostela se uskutečnilo 28. srpna roku 1898, čtyři roky po nástupu faráře Františka Ilka, který zde působil v letech 1894–1926. Za první světové války byly dva ze zvonů zabaveny pro válečné účely, nové byly doplněny až při opravě kostela v roce 1929. Po druhé světové válce zde zůstal pouze nejmenší ze zvonů a teprve roku 1971 byly pořízeny zvony nové. U příležitosti 100. výročí postavení kostela v roce 1998 došlo k obnovení tradice společného zvonění obou rovečínských kostelů o sobotních podvečerech (v obci je i katolický kostel sv. Martina). Popis Kostel je obdélníková stavba se sedlovou střechou, pětibokou apsidou a věží s jehlancovou střechou nad vstupem. Sedlová střecha je pokrytá krytinou z měděného plechu. Na bočních fasádách kostelní lodi je pětice vysokých půlkruhově zakončených oken, v presbyteriu pak dvojice menších oken a jedno kruhové okno s barevnou vitráží. Na vstupním průčelí kostela jsou tři vstupy. Interiér kostela je cenný především díky využití litinových prvků. Loď kostela je pomocí litinových sloupů rozdělena na hlavní loď a dvě boční lodě s plochým kazetovým stropem. Trojlodní interiér člení štíhlé litinové sloupy s kanelovanými dříky a ozdobnými hlavicemi. Na vstupní straně i obou bočních stranách kostela se v patře nachází kruchta, na níž jsou umístěny lavice a varhany. Varhany postavila firma Tuček z Kutné Hory, truhlářské práce v interiéru chrámu provedla místní firma Gregor. Kostel je obklopený hřbitovem včetně hřbitovní zdi a je památkově chráněn. Opravy a renovace Interiér kostela byl obnoven v letech 1997-1998. V roce 2000 bylo instalováno noční osvětlení kostela. Obnova fasády kostela probíhala od roku 2006. Nejdříve byla provedená obnova lodě a v roce 2007 byla dokončena obnova věže v průčelí kostela. Další opravy, na které přispíval Kraj Vysočina, byly tyto: oprava krovu a střechy kostela v roce 2012, oprava věže v roce 2018 a oprava části krovu v roce 2019. Galerie Odkazy Reference Literatura Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Rovečném; RUML, Ondřej. Rosťme v toho všelijak, kterýž jest hlava, v Krista: jubilejní kniha evangelického sboru v Rovečném k dvoustému výročí jeho samostatnosti : 1912–2012. Rovečné: Českobratrská církev evangelická, 2012. 61 s. ISBN 978-80-87098-30-1. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Rovečném na Wikimedia Commons
Masné krámy (Olomouc)

Masné krámy jsou dům č. 40 na Dolním náměstí v Olomouci. Historie Jednopatrový dům byl postaven roku 1586 v gotickém stylu. V jeho prostorách byly umístěny prodejny sloužící řeznickému cechu. Ve sklepení bývala studna zásobující obě kašny Dolního náměstí, tj. kašnu Jupiterovu a kašnu Neptunovu. Později budova prošla různými stavebními úpravami, ovšem původní gotické prostory tvořící jádro domu se částečně dochovaly. V 18. století byla přistavěna další dvě poschodí a dvoukřídlé schodiště, čímž dům dostal dnešní vzhled. Po schodišti se vcházelo do Královského městského lidového divadla, které zde hrálo od 2. poloviny 18. století až do roku 1830, kdy bylo postaveno Moravské divadlo na Horním náměstí. Ve 2. polovině 19. století dům získal dnešní novorenesanční fasádu. Řeznickým účelům přestala budova sloužit ve 40. letech 20. století, kdy zde byl zřízen velkosklad národního podniku Technomat. Ten zde vydržel až do roku 1988. Po roce 1989 se dům pokusili získat v restituci potomci někdejších řezníků, ovšem soud jejich nároky neuznal. Roku 2000 dům koupila v dražbě za 15 miliónů korun brněnská firma Mc. Duke, s. r. o. Ta ho následně za dalších 30 miliónů korun zrekonstruovala, ovšem provedené práce se setkaly s velkou kritikou památkářů. Mimo jiné zde byla zrušena pasáž v přízemí domu, jejíž jeden konec byl uzavřen a která byla proměněna ve vietnamskou tržnici. Roku 2009 dům koupili za 60 miliónů korun noví majitelé, kteří objekt znovu částečně zrekonstruovali, pasáž v přízemí obnovili a tržnici nahradili menšími obchody. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Masné krámy na Wikimedia Commons