NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Ducha (Libáň)

Římskokatolický farní kostel svatého Ducha je barokní sakrální stavba v severní části města Libáň. Od roku 1964 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Původní gotický kostel pocházel ze 14. století. Nový barokní byl zbudován v roce 1753. Jeho stavba bývá připisována F. I. Préeovi nebo I. Palliardimu. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Libáň. Architektura Stojí téměř na křížovém půdorysu. K jeho rozšířené pravoúhlé střední části jsou přečleněny na obou stranách příčné obdélné pravoúhlé prostory lodi. K nim je na východě přičleněn pravoúhlý prostor presbytáře a na západní straně předsíň v podvěží. Nad západním průčelím se nachází věž. Severní a jižní fasády jsou upraveny jako průčelí a vrcholí štíty s barokními sochami z období výstavby kostela. V severním štítě jsou sochy Salvatora a dvou biskupů. V jižním štítě se nachází socha Panny Marie mezi sochami svatého Jana Nepomuckého a sv. Václava. Uvnitř kostela je střední část sklenuta plochou kupolí. Ostatní prostory mají v klenbě placku, která je oddělena mohutnými pásy. V kostele jsou fresky signované: „Jos. Haager Pict. et Arch. 1755“. Byly restaurované H. A. Jouklem v roce 1906. Zařízení Barokní zařízení pochází z období výstavby kostela, po roce 1755. Obraz na hlavním oltáři je umělecky významný. Obrazy na dvou bočních oltářích jsou novějšího data; na dalších dvou jsou obrazy barokní, ovšem už ne tak umělecky zdařilé. Sochy v okolí kostela U kostela stojí na vysokém podstavci barokní pískovcové sochy svatého Josefa z roku 1740 a svatého Jana Nepomuckého. Dále se poblíž nachází socha Ecce Homo z roku 1819, která je dílem regionálního sochaře Ferdinanda Kofránka z Vojic. Ve ulici směřující na jihovýchod do Zlivu se nalézá sloup se sochou Panny Marie Immaculaty z roku 1738. Odkazy Reference Související články Fara v Libáni Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Ducha na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v děkanském kostele sv. Ducha, Libáň (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby v děkanském kostele sv. Ducha, Libáň na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Libáň, kostel sv. Ducha Kostel sv. Ducha v Libáni na webu Hrady.cz
Kostel Povýšení svatého Kříže (Loukovec)

Římskokatolický farní kostel Povýšení svatého Kříže v Loukovci je barokní sakrální stavba stojící uprostřed hřbitova v areálu zámku v Loukovci. Od roku 1967 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Předchozí kostel v Loukovci stál již od středověku a Loukovec náležel k českodubské komendě johanitů. Současný kostel pochází z roku 1726. Obnoven byl v roce 1742. V roce 1821 mu byla při úpravách ubourána kaple sv. Barbory. Architektura Kostel je obdélný, jednolodní s obdélném presbytářem se sakristií po jižní straně a se západní průčelní věží. Zevně je kostel členěn pilastry. Nad portálem je hranolová jednopatrová věž zastřešena plechovým jehlancem. Nad průčelním oknem se nachází valdštejný znak. Uvnitř je kostel sklenut valeně s lunetami. Kruchta ve věži má směrem do lodi zvlněný balkón. Zařízení Zařízení většinou pochází z doby po roce 1742. Hlavní oltář je z roku 1738. Je barokní, rámový, nesený anděly s obrazem Nalezení sv. Kříže, zpodobňuje klečí císařovnu sv. Helenu v zeleném šatě. Obraz je z poloviny 18. století a pochází od stejného autora jako obraz v kostele v Bosni. Pozoruhodné jsou sochy v životní velikosti sv. Vojtěcha a sv. Prokopa na hlavním oltáři, které pocházejí z Braunovy školy. Dva boční oltáře jsou protějškové. Jedná se o rokokové, rámové oltáře, které jsou zasvěceny Panně Marii a sv. Václavovi. Na těchto oltářích jsou historicky novější, oproti oltářům, obrazy od E. Dítěte a původní figurální sochařská stafáž z období po roce 1742. Boční oltář sv. Barbory je barokní, rámový. Rám je tvořen z rozvilin, pásků a mřížek. Pochází z období výstavby kostela. Kazatelna je barokní se soškami apoštolů v nikách z období asi kolem roku 1730. V kostele se nachází umělecky vydařená socha sv. Jana Nepomuckého od M. Jelínka. V interiéru je také rokokový krucifix z roku 1766. Dochovala se i křtitelnice, varhany a barokní lavice. Vnitřní vybavení kostela doplňuji dva stříbrné kalichy a cínové svícny. Na dveřích do sakristie je tepaný barokní zámek. Okolí kostela Na pilířích hřbitovní brány vedoucí se nacházely sochy sv. Jana Křtitele a sv. Jakuba Menšího (Alfeova). Fara byla v Loukovci od nepaměti. Stála patrně na stejném místě jako ta současná. V roce 1700 byla postavena nová fara, ve které se do roku 1899 vystřídalo patnáct farářů, kteří sloužili bohoslužby i v obcích Březina, Jabloneček a Chocnějovice. Fara je volnou stavbou, hladkou s bočními trojhrannými štíty. Nedaleko při cestě k Loukovu strojí socha sv. Jana Nepomuckého z počátku 19. století a také socha Ecce homo z roku 1901, která je signována: Braun. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Povýšení sv. Kříže, Loukovec (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele Povýšení sv. Kříže, Loukovec na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Loukovec, kostel Povýšení sv. Kříže Kostel Povýšení sv. Kříže v Loukovci na webu Hrady.cz
Kostel Proměnění Páně (Josefův Důl)

Římskokatolický farní kostel Proměnění Páně v Josefově Dole je novogotická sakrální stavba v centru obce. Historie Postaven v letech 1862 až 1865 v novogotickém slohu podle plánů inženýra Břivnáče. Protože Náboženský fond nepokryl veškeré náklady na výstavbu, byla uspořádána loterie a na 2000 kusů losů byla získána částka 4 tisíce zlatých. 9. září 1862 se konalo slavnostní položení základního kamene, v den slavnostního aktu bylo „vystřeleno 100 ran z hmoždíře a na staveništi vlálo 100 vlajek a vlaječek c. k. monarchie“. Vymalování a znovupožehnání proběhlo po rekonstrukci v roce 1996. Architektura Kostel je jednolodní. Stojí na půdorysu řeckého kříže. Má 45 metrů vysokou hranolovou věž v západním průčelí. Presbytář je sklenut síťovou klenbou. Loď je sklenuta křížovou klenbou bez žeber. Zařízení Zařízení je pseudogotické z 19. století. Z vnitřního vybavení jsou nejcennější tři oltářní obrazy od Wilhelma Kandlera z 60. let 19. století. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Proměnění Páně na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Proměnění Páně, Josefův Důl (katalog biskupství litoměřického) Kostel Proměnění Páně v Josefově Dole na webu Hrady.cz
Sluneční věž

Sluneční věž (anglicky Sun Tower) je výšková budova, nacházející se na Pražském Karlíně, poblíž hotelu Olympik. V budově mělo být v 21 patrech rozmístěno celkem 30 bytů, všechny byty se ale nepodařilo prodat, takže některá patra slouží jako kanceláře. Věž byla postavena v letech 2008 až 2011. Věž má celoskleněnou fasádu, kterou kryjí hliníkové slunolamy, často se připodobuje k Tančícímu domu v Praze. Hlavní realizátor stavby je UNISTAV. Dle architekta interiérů Bořka Šípka se jedná o avantgardní postmodernu. Odkazy Reference Související články Seznam nejvyšších budov v Praze Seznam nejvyšších budov v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sluneční věž na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vojtěcha (Libeň)

Kostel svatého Vojtěcha v Praze 8-Libni je dřevěná secesní sakrální stavba z let 1904 až 1905 od architekta Emila Králíčka, který pracoval v projekční kanceláři stavitele Matěje Blechy. V současnosti slouží římskokatolické církvi, je kostelem farním (Římskokatolická farnost u kostela sv. Vojtěcha Praha-Libeň – IV. pražský vikariát). Kostel stojí v těsném sousedství Libeňské sokolovny v ulici U Meteoru. Fotogalerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vojtěcha v Libni na Wikimedia Commons
Sint-Adalbertkerk (Libeň)

De Sint-Adalbertkerk (Tsjechisch: Kostel svatého Vojtěcha) is een rooms-katholieke kerk in de Tsjechische hoofdstad Praag. De bouw van het gebouw vond plaats in 1904 en 1905 naar ontwerp van de architect Emil Králíček. De kerk, genoemd naar de heilige Adalbert van Praag, bevindt zich in de wijk Libeň. De stijl van het kerkgebouw is jugendstil.
Kostel svatého Klementa (Chlumčany)

Kostel svatého Klementa je římskokatolický filiální kostel v Chlumčanech v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie První kostel je v Chlumčanech zmiňován již roku 1354, ale v roce 1770 byl zbořen a v dalších čtyřech letech na jeho místě vznikl nový kostel postavený v pozdně barokním slohu. Na konci první čtvrtiny devatenáctého století byla obnovena věž. Ve druhé polovině dvacátého století neudržovaný kostel chátral, a proto byl v roce 1986 zařazen na seznam kostelů v lounském okrese určených k demolici. Řízení o zrušení památkové ochrany bylo po roce 1989 zastaveno a v letech 2010–2011 proběhla oprava. Stavební podoba Jednolodní obdélný kostel má pravoúhle uzavřený presbytář, k jehož severní straně je připojen a čtvercová sakristie. Západní průčelí má konkávně vyžlabené boční části, před které vystupuje středový rizalit s pilastry, oválnými okny a obdélným vstupním portálem. Zdobí ho segmentový štít, nad který vybíhá hranolová věž s cibulovou střechou. Kostelní loď má zaoblené rohy, stěny členěné pilastry a strop tvořený plackovou klenbou se štukovým rámem. V západní části lodi stojí malá zděná kruchta s dřevěným zábradlím. Presbytář je od lodi oddělený stlačeným vítězným obloukem s dvojicí pilastrů. I v presbytáři je použita placková klenba. Zařízení Zařízení kostela je převážně rokokové. Hlavní oltář s obrazem svatého Klementa ze druhé poloviny osmnáctého století zdobí sochy andělů. Na podstavcích u bočního oltáře Panny Marie stojí sochy svatého Petra a svatého Pavla z osmnáctého století. K vybavení patří také kazatelna ze stejné doby a obraz Panny Marie ze sedmnáctého století. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Klementa na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Klementa, Chlumčany (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Klementa na webu Hrady.cz
Kostel svatého Havla (Brloh)

Kostel svatého Havla je římskokatolický filiální kostel v Brlohu v okrese Louny. Stojí na hřbitově v jižní části vesnice. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Původní kostel zmiňovaný již roku 1355 po roce 1632 zpustl. Dochovaná pozdně barokní podoba pochází z roku 1763, kdy jej nechal postavit hrabě Karel Pachta. Varhany, které pro kostel vyrobila firma Vocelka–Hloušek v roce 1858, byly po rekonstrukci umístěny v kostele svatého Matouše v Dobroměřicích. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Cítoliby. Stavební podoba Jednolodní kostel je postavený z lámané opuky. Obdélný půdorys lodi má rozměry 16,5 × 7,2 metru a navazuje na ni pravoúhle ukončený presbytář o rozměrech 8,3 × 4 metry. K presbytáři se na jižní straně připojuje sakristie a na protější přístavek s boční kaplí. Delší stěny lodi jsou členěné lizénami a okny zakončenými stlačeným obloukem. Před západní průčelí se zaoblenými nárožími předstupuje hranolová věž členěná lizénami a pilastry. V ose lodi vede do věže obdélný portál s letopočtem 1841, nad kterým se nachází polokruhově zakončené okno. Přízemí a první patro věže odděluje římsa prohnutá nad oknem. Loď má plochý strop s fabionem a štukovým rámcem. V její západní části stojí zděná kruchta podklenutá valenou klenbou s lunetami. Horní plošinu kruchty chrání dřevěné balustrové zábradlí. Loď přechází polokruhovým vítězným obloukem s pilastry do presbytáře zaklenutého plackovou klenbou. Stejný typ klenby je použit také v sakristii a severní kapli. V presbytáři je však klenba uzavřena mezi dva pásy valených kleneb, které sbíhají na mohutné pilastry. Zařízení Převážná část zařízení je rokoková a pochází ze druhé poloviny osmnáctého století. Obraz svatého Havla na hlavním oltáři namaloval pravděpodobně Václav B. Ambrosi. Boční oltáře s drobnými soškami jsou zasvěcené Čtrnácti svatým pomocníkům a Čtrnácti světcům. K vybavení patří také lavice, kazatelna, křtitelnice a dále barokní socha svatého Jana Nepomuckého a majoliková kropenka s reliéfním poprsím svaté Kateřiny. Okolí kostela Na hřbitov, ve kterém kostel stojí, se vchází zděnou branou s toskánskými pilastry, rozeklaným štítem a volutovými postranními zdmi. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Havla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Havla, Brloh (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Havla na webu Hrady.cz
Fakulta stavební VŠB-TUO

Fakulta stavební (FAST) je jedna ze sedmi fakult Vysoké školy báňské – Technické univerzity Ostrava (VŠB–TUO), v pořadí druhá nejmladší. Fakulta poskytuje studijní programy v bakalářském, (navazujícím) magisterském i doktorském (Ph.D.) stupni studia. Studenti jsou vyučováni v českém i anglickém jazyce ve všech úrovních studia formou prezenčního i kombinovaného studia. Členění Součástí fakulty jsou tyto katedry: Katedra konstrukcí Katedra městského inženýrství Katedra stavebních hmot a diagnostiky staveb Katedra geotechniky a podzemního stavitelství Katedra pozemního stavitelství Katedra architektury Katedra dopravního stavitelství Katedra stavební mechaniky Katedra prostředí staveb a TZB Katedra matematiky Studijní programy Bakalářské studijní programy a specializace Architektura a stavitelství (pouze prezenční forma) Stavební inženýrství Konstrukce staveb Prostředí staveb Pozemní a průmyslové stavitelství Geotechnika a podzemní stavitelství Stavební hmoty a diagnostika staveb Dopravní stavby Městské inženýrství Navazující magisterské studijní programy Architektura a stavitelství (pouze prezenční forma) Stavební inženýrství – BIM inženýring Stavební inženýrství – Městské inženýrství Stavební inženýrství – Pozemní a průmyslové stavitelství Stavební inženýrství – Stavební hmoty a diagnostika staveb Stavební inženýrství – Geotechnika a podzemní stavitelství Stavební inženýrství – Dopravní stavby Stavební inženýrství – Konstrukce staveb Stavební inženýrství – Prostředí staveb Doktorské studijní programy Stavební inženýrství Geotechnika a podzemní stavitelství Vedení fakulty prof. Ing. Jiří Brožovský, Ph.D. Děkan Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava doc. Ing. Jan Petrů, Ph.D.. Proděkan pro vědu a výzkum Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava Ing. Eva Wernerová, Ph.D. Proděkanka pro rozvoj a propagaci Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava doc. Ing. Pavlína Matečková, Ph.D. Proděkanka pro studium Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava doc. Ing. Petr Konečný, Ph.D. Proděkan pro vnější vztahy Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava Ing. Vavrušová Kristýna, Ph.D. Předsedkyně akademického senátu Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava Ing. Bc. Hana Wewiorková, DiS. Tajemnice Fakulty stavební VŠB – Technické univerzity Ostrava Odkazy Reference Související články INDECT Externí odkazy Oficiální stránky Fakulta stavební VŠB-TUO na Facebooku Fakulta stavební VŠB-TUO na Instagramu
Església de Sant Nicolau (Malá Strana)

L'Església de Sant Nicolau (en txec Kostel svatého Mikuláše) és una església barroca a la Ciutat Petita de Praga. Va ser construït entre 1704 i 1755 al lloc on antigament hi havia una església gòtica del segle xiii, que també estava dedicada a Sant Nicolau. S'ha descrit com el màxim exemple del barroc de Praga. Història L'església parroquial gòtica original de Sant Nicolau, que datava del segle xiii, es trobava a l'indret de l'església actual. Poc després de l'any 1620 va ser donada als jesuïtes, i la parròquia es va traslladar a l'església de Sant Václav. El 1628 van obrir una escola de primària i una de secundària. A la segona meitat del segle XVII els jesuïtes van decidir construir una nova església dissenyada per Giovanni Domenico Orsi. Una impressió parcial de l'aspecte previst original de l'església la proporciona la capella de Santa Bàrbara, que es va construir primer perquè es pogués celebrar la missa. L'antiga Sant Nicolau va ser enderrocada i l'any 1673 es va posar la pedra angular de la nova església. L'església es va construir en dues etapes durant el segle XVIII. Del 1703 al 1711 es van construir la façana oest, el cor, les capelles de Santa Bàrbara i Santa Anna. El comte Wenceslaus Kolowrat-Liebsteinsky (1634 – 6 d'octubre de 1659) de la prominent casa txeca de Kolowrat va ser el patró més gran de l'església de Sant Nicolau. Va donar tota la seva finca, per valor de 178.500 d'or, per a la construcció de l'església i els edificis adjacents a Malá Strana, a Praga. Els nous plànols incloïen un sistema geomètric intricat de cilindres interconnectats amb una cúpula central sobre el creuer. La massiva nau amb capelles laterals i una volta ondulant basada en un sistema d'el·lipsoides que s'intersequen aparentment va ser construïda per Christoph Dientzenhofer. Els pilars entre els amplis vans de l'arcada que sostenien el trifori estaven destinats a maximitzar l'efecte dinàmic de l'església. El presbiteri i la seva característica cúpula de coure es van construir entre 1737 i 1752, aquesta vegada utilitzant els plànols del fill de Christoph, Kilian Ignaz Dientzenhofer. El 1752, després de la mort de Dientzenhofer el 1751, es va acabar la construcció de la torre de l'església. Durant els anys l'església va anar ampliant la seva bellesa interior. Després de l'abolició de l'orde dels jesuïtes pel papa Climent XIV, Sant Nicolau es va convertir en l'església parroquial principal de la Ciutat Baixa el 1775. Durant l'⁣època comunista la torre de l'església es va utilitzar com a observatori de la Seguretat de l'Estat, ja que des de la torre es podia vigilar les ambaixades nord-americanes i iugoslaves i la via d'accés a l'ambaixada d'Alemanya Occidental. Referències
Sint-Nicolaaskerk (Malá Strana)

De Sint-Nicolaaskerk (Tsjechisch: Kostel svatého Mikuláše en soms Chrám svatého Mikuláše) is een van de meestbezochte kerken in de Tsjechische hoofdstad Praag. De in de wijk Malá Strana gelegen kerk is gewijd aan de heilige Nicolaas van Myra. De Sint-Nicolaaskerk staat aan het Malostranské náměstí (Plein van de Malá Strana). Door de 75 meter hoge koepel is de kerk een van de meest in het oog springende gebouwen van de wijk. De kerk wordt gezien als een van de meest bezienswaardige barokke monumenten van Europa. De bouw van de Sint-Nicolaaskerk vond plaats tijdens de wederopbouw van de stad na de Dertigjarige Oorlog, in de tweede helft van de 17e eeuw. Dit was in de tijd dat de renaissancestijlen plaatsmaakten voor de barok. Zodoende is de Sint-Nicolaaskerk ook gebouwd in barokstijl. De bouw begon in 1703 en werd uitgevoerd door Kryštof Dientzenhofer en Kilián Ignác Dientzenhofer. De kerk afgebouwd door Kilián’s schoonzoon Anselmo Lurago. Hij bouwde onder andere de klokkentoren. De koepel werd nog voltooid vlak voor Kilián’s dood. Het interieur heeft beelden en versieringen in marmer en goud en fresco’s. Op het plafond van het schip schilderde Jan Lukáš Kracker een fresco over het leven van Sint Nicolaas met een oppervlakte van 1500 m². Op het plafond van de koepel schilderde Franz Palko de Viering van de Heilige Drie-eenheid. Fotogalerij
Kościół Świętego Mikołaja w Pradze (Malá Strana)

Kościół Świętego Mikołaja (cz. Kostel svatého Mikuláše, pot. chrám svatého Mikuláše) – zabytkowy kościół w Pradze w dzielnicy Malá Strana, na Rynku Małostrańskim. Pierwotny kościół św. Mikołaja powstał w tym miejscu jeszcze w XIII w. – był to wówczas kościół farny lokowanego tu miasta Malá Strana (wówczas noszącego nazwę Nowe Miasto), został poświęcony w 1283. Pod koniec XVI w. zaczęli starać się o jego przejęcie jezuici - starania te zostały uwieńczone sukcesem w 1625. Zakonnicy wykupili sąsiednie domy, budując na ich miejscu kompleks klasztorny. Stary gotycki kościół istniał jeszcze do 1737, podczas gdy obok pod kierownictwem m.in. Giovanniego Orsiego i Francesco Lurago, ale przede wszystkim architektów z rodu Dientzenhoferów stawiano nową świątynię barokową. Powstał potężny jednonawowy kościół, z bocznymi kaplicami, zwieńczony widoczną z dala potężną kopułą (o średnicy 17 m). Ostatecznie prace zakończył Anselmo Lurago dopiero w 1755, wtedy też świątynia uzyskała swój wystrój wewnętrzny z imponującymi freskami - w nawie głównej przedstawiającym życie i cuda patrona, a we wnętrzu kopuły - św. Trójcę. Z 1746 pochodzą organy, a dzięki swej akustyce kościół dziś jest częstym miejscem koncertów (tradycja ta sięga XVIII w., wówczas grał tu np. Wolfgang Amadeus Mozart). W 1773 zakon jezuitów został skasowany, a do kościoła św. Mikołaja na powrót przeniesiono siedzibę parafii małostrańskiej. Galeria obrazów Przypisy Bibliografia J. Staňková, J. Štursa, S. Voděra, Pražská architektura. Významné stavby jedenácti století, Praga 1991 (cz.).
Igreja de São Nicolau (Malá Strana)

A Igreja de São Nicolau (em tcheco/checo: Kostel svatého Mikuláše) é uma igreja barroca na Cidade Pequena de Praga. Foi construída entre 1704 e 1755 no local onde antigamente ficava uma igreja gótica do século XIII, também dedicada a São Nicolau. Foi descrito como o maior exemplo do barroco de Praga. É de facto conhecida pelo nome de São Nicolau em Malá Strana. Não deve ser confundido com aquele do mesmo nome localizado no Centro Histórico. A igreja de San Nicolau é o maior local de culto da cidade depois da Catedral de São Vito. A construção da igreja começou em 1673, tendo sido dados os retoques finais ao fresco da nave em 1761. Veja também Lista de sítios jesuítas Referências Ligações externas Experiência em Praga: Igreja de São Nicolau, Praça da Cidade Pequena em Praga
Velký Luh (nádraží)

Velký Luh byla dopravna D3, která se nacházela v km 11,710 až 12,216 (polohy lichoběžníkových tabulek) trati Tršnice – Luby u Chebu. Dopravna přestala být obsluhována v roce 2019. Nacházela se u obce Velký Luh. Historie Stanice byla otevřena v roce 1900. Z důvodu velké docházkové vzdálenosti od obce bylo rozhodnuto o vybudování nové zastávky v centru obce. Nová zastávka Velký Luh (původně se počítalo s názvem Velký Luh obec) byla vybudována v roce 2019. Nachází se přímo v obci vedle přejezdu P115. Z toho důvodu již bylo zbytné, aby vlaky zastavovaly ve staré stanici, a tak zde bylo zastavování vlaků zrušeno.[zdroj?] Popis Ještě v roce 2002 měla dopravna dvě dopravní a jednou manipulační kolej. U budovy se nacházela manipulační kolej č. 3, následovaly dopravní koleje č. 1 a 2. Nástupiště bylo sypané o délce 35 m s úrovňovým přístupem po dřevěném přechodu přes kolej č. 3. Na lubském zhlaví pokračovala kolej č. 3 kusou kolejí č. 3a, u těchto kolejí byla vybudována rampa. Cestujícím byla k dispozici venkovní zastřešená část nádražní budovy. V obvodu dopravna se v km 11,837 nacházel přejezd zabezpečený výstražnými kříži. Dosud[kdy?] se zde nachází nádražní budova, která ale není příliš udržována. Dříve se zde nacházely 2 koleje, posléze byla jedna odstraněna. Stanice se nachází prakticky mimo obec v lese, nedaleko rybníku Šmatovka.[zdroj?] Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velký Luh na Wikimedia Commons
Station Velký Luh

Station Velký Luh is een spoorwegstation net ten noorden van het Tsjechische dorp Velký Luh, in de gelijknamige gemeente. Het station ligt aan spoorlijn 146 tussen Cheb en Luby, in het district Cheb. Het station wordt beheerd door de nationale spoorwegonderneming České dráhy in samenwerking met de Staatsorganisatie voor spoorweginfrastructuur (SŽDC). Bij station Velký Luh vindt geen verkoop van tickets plaats, treinkaartjes moeten in de trein aangeschaft worden.
Velký Luh (stacja kolejowa)

Velký Luh – stacja kolejowa w miejscowości Velký Luh, w kraju karlowarskim, w Czechach. Znajduje się na wysokości 485 m n.p.m. Jest zarządzana przez Správę železnic. Na stacji nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Linie kolejowe 146 Cheb - Luby u Chebu Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy ze stacji