Vila Gustava Šebora

Vila Gustava Šebora je rodinná vila v Praze na Smíchově v ulici Na Hřebenkách, která je v současnosti připravována k rekonstrukci a budoucímu přejmenování na rezidenční dům Jacques, součást rezidenčního souboru Groag Residence. Historie Funkcionalistickou vilu pro ředitele litvínovských chemických závodů Gustava Šebora navrhl v roce 1938 architekt Jacques Groag, žák architekta Adolfa Loose. Plány vyhotovené 21. února 1938 signovala dvojice J. Kubín a J. Lášek, která dům i postavila; Groag je podepsán na kolaudačním rozhodnutí. Po skončení druhé světové války patřila vila diplomatické správě a bydleli v ní diplomaté z Belgie a Francie. Po roce 1989 byl dům v restituci vrácen potomkům původního majitele. Kolem roku 2004 ukončil majitel diplomatické správě užívání a dům prodal. Od té doby objekt chátrá. Od roku 2025 je dům připravován k rekonstrukci a konverzi na menší rezidenční projekt, pracovně označovaný jako „Groag Residence“, jehož záměrem je zachovat funkcionalistickou podobu exteriéru a citlivě upravit interiér pro současné bydlení. V rámci tohoto projektu má rekonstruovaná vila nést název Jacques a v její blízkosti má vzniknout nový komplementární dům Jacqueline. Popis Vila stojí ve starší vilové zástavbě na svažitém pozemku orientovaném k jihu. Vstup do domu v nice je obložen travertinovými deskami. Uliční průčelí je jednoduché, funkční, s výrazně jednoduchým portikem, průčelí do zahrady je členěno dlouhou terasou se zábradlím. Podle současného projektu rekonstrukce má být zachována původní funkcionalistická podoba exteriéru, zatímco interiér má být nově řešen po stránce dispozice i technického zázemí tak, aby odpovídal současným požadavkům na bydlení. Vizualizace plánovaných úprav počítají s rozšířením obytných prostor směrem do svahu a s větší mírou prosklení jižního průčelí, aniž by byla narušena základní hmotová kompozice stavby. Na Hřebenkách (ulice) Na Hřebenkách je ulice v Praze, nacházející se v městské části Praha 5–Smíchov. Leží na jižním svahu nad údolím Motolského potoka a tvoří hlavní komunikační osu stejnojmenné rezidenční čtvrti Hřebenka. Název ulice je odvozen od původní smíchovské usedlosti Hřebenka, jejíž historie sahá do 16. století. Poloha Ulice se rozkládá ve svažitém terénu mezi ulicemi Švédská a Podbělohorská. Okolí má vilový charakter s převahou zahradní zástavby, terénních úprav a jižně orientovaných zahrad. Do ulice ústí několik menších komunikací obsluhujících okolní rezidenční objekty. Historie Ulice nese jméno podle usedlosti Hřebenka, která vznikla v místě někdejšího viničního lisu doloženého již roku 1563. V 17. a 18. století byla usedlost postupně přestavována a rozšiřována, nejprve rodem Kamelů, později Maxmiliánem hrabětem z Klebelsbergu, který jí vtiskl empírovou podobu. V 19. století přešla usedlost do majetku pražské obce a následně do soukromých rukou, přičemž přilehlé pozemky byly postupně rozparcelovány pro výstavbu rodinných a nájemních vil. Ulice Na Hřebenkách tak získala dnešní rezidenční charakter. Architektura a významné stavby Vila Gustava Šebora (Jacques / Groag Residence) V horní části ulice stojí funkcionalistická Vila Gustava Šebora (Na Hřebenkách 41), kterou roku 1938 navrhl architekt Jacques Groag, žák Adolfa Loose. Vilu postavili stavitelé J. Kubín a J. Lášek. Objekt je od roku 2025 připravován k rekonstrukci, při níž má být zachována funkcionalistická podoba exteriéru a modernizován interiér pro současné bydlení. Šaldova vila Na adrese Na Hřebenkách 12 se nachází funkcionalistická vila z let 1929–1932, kterou si nechal postavit nakladatel Jaroslav Šalda. Autorem projektu je architekt Jan E. Koula. Vila je typickým příkladem meziválečné funkcionalistické architektury se soustavou teras do svahu. Vosmíkova vila Na rozhraní ulic Na Hřebenkách a Tichá (Na Hřebenkách 52) stojí secesní Vosmíkova vila od architekta Josefa Fanty (1910), postavená pro sochaře Čeňka Vosmíka. Vila je známá dekorativní fasádou, sgrafity a přilehlým ateliérem. Vila manželů Machoninových V horní části ulice (Na Hřebenkách 58) se nachází vlastní dům architektů Věry a Vladimíra Machoninových z let 1974–1978. Jedná se o víceúrovňovou stavbu v brutalistním stylu s kovovým obkladem a výraznými horizontálními liniemi. Doprava Ulice slouží především rezidentům, není tranzitní komunikací. Městská hromadná doprava vede po okolních ulicích — zejména po Švédské, Holečkově a Podbělohorské. Okolí V blízkosti se nachází: areál a zahrady usedlosti Hřebenka, Holečkovy sady, cesta směrem na Petřín, Strahovský areál a sportovní zařízení, rezidenční čtvrť v okolí ulic Tichá, Holečkova a Švédská. Odkazy Reference Literatura PAŘÍK, Arno. Architekt Jacques Groag a jeho pražská vila. Roš Chodeš, ročník 70, č. 9. Praha, 2008. S. 16–17. pdf. Dostupné online. SMUTNÁ, Alena. Architekt Jacques Groag v Olomouci. 2016 [cit. 2021-08-18]. Diplomová práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta. Vedoucí práce prof. PhDr. Rostislav Švácha, CSc.. s. 27–28, 61, 89, 100. Dostupné online. ŠVÁCHA, Rostislav. Od moderny k funkcionalismu: proměny pražské architektury první poloviny dvacátého století. Praha: Victoria Publishing, 1995. 590 s. ISBN 80-85605-84-8. S. 519 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vila G. Šebora na Wikimedia Commons Praha 5 zřejmě přijde o unikátní funkcionalistickou vilu. Česká televize. ČT24, zpravodajství. 3. 7. 2008 Vila Šebor na Praha5-zelení, 19. 11. 2013