NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Jana Křtitele (Višňové)

Kostel svatého Jana Křtitele se nachází na návsi městyse Višňové. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Višňové u Znojma. Jde o jednolodní renesanční stavbu s raně gotickým jádrem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel je orientovanou stavbou s pětihranným kněžištěm, na obou stranách presbytáře jsou sakristie, nad jižní sakristií je oratoř, součástí je také sedilie s kružbami a sanktuárium a renesanční portál z roku 1596. Kostel je zastřešen křížovou žebrovou klenbou s renesančními ornamenty. Historie Kostel měl existovat již v době první písemné zmínky o obci v roce 1234, kostel by měl pocházet ve své gotické podobě z druhé poloviny 13. století. Na počátku 16. století byl kostel přestavěn. V roce 1596 byl pod věží postaven renesanční portál. Dále pak byl kostel upraven v roce 1696 a mezi lety 1896 a 1901. V roce 1869 byla znovu založena farnost Višňové. Kostel v roce 1901 získal současnou podobu, fasáda kostela v roce 1901 byla provedena v historizujícím slohu. Došlo také ke zvětšení kůru a k odstranění vnitřního schodiště ke kůru a k postavení nového zvnějška věže. Interiér kostela byl výrazně upraven mezi lety 1952 a 1955, kdy byly boční oltáře nahrazeny novými a byl také upraven hlavní oltář a rekonstruována kazatelna. Mezi lety 2008 a 2009 byla rekonstruována fasáda kostela. Kostel pak získal od Jihomoravského kraje ocenění za druhou nejlépe rekonstruovanou památku v roce 2008. Do roku 1826 kolem kostela byl umístěn hřbitov a pod presbytářem existovala hrobka hrabat. Při kostele stojí věž, do které byly instalovány v roce 1973 nové hodiny a v roce 1989 byla upravena střecha věže, původní střecha z pálených tašek byla nahrazena měděnou. Ve věži kostela byly zvony z roku 1284, 1699 a 1767. V roce 1825 věž postihl požár a zvony z roku 1284 a 1767 byly roztaveny a již v tomtéž roce byly pořízeny zvony svatého Jana Křtitele a svatého Floriána. Nové zvony pak byly zakoupeny také v roce 1885. Zvony pak byly v roce 1917 rekvírovány a tři nové pak byly pořízeny až v roce 1939, ty pak byly v roce 1942 opět rekvírovány. Nové zvony pak byly pořízeny v letech 1943, 1949 a 1959, ve věži však zůstal i přes dvojí rekvíraci zvon z roku 1699, ten je zasvěcený svatému Michaelovi. Odkazy Reference Související články Višňové Římskokatolická farnost Višňové u Znojma Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Vranov nad Dyjí)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je farní kostel v římskokatolické farnosti Vranov nad Dyjí, nachází se v centru městyse Vranov nad Dyjí. Původně šlo o pozdně románskou stavbou později přestavěnou do gotického slohu. Kostel je v rámci areálu kostela Nanebevzetí Panny Marie s farou chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v první polovině 13. století a později byl nadále rozšiřován, kostel ve své původní podobě byl v roce 1645 vydrancován Švédy a zůstaly z něj pouze základy, které jsou uchovány v základech zdí současného kostela. Kostel byl nově vystavěn v roce 1685 za podpory šlechtického rodu Althannů, tento rod podporoval kostel i v dalších letech. Mimo jiné hraběnka Marie Anna Althannová darovala kostelu oltářní obraz Panny Marie. Kolem roku 1700 byla kostelní loď zaklenuta, kolem roku 1720 byla stržena původní věž a v roce 1720 byla postavena nová zděná věž. V roce 1767 byla opravena střecha a v roce 1778 byl zaklenut chór. Mezi lety 1781 a 1782 byla opravena hřbitovní zeď a o rok později byl postaven domek hlídače, který byl po roce 1800 přestavěn na kostnici – nicméně byl brzy zbořen. Ve třicátých letech 20. století pak byl kostel opraven, mezi lety 1933 a 1934 bylo opraveno okolí kostela a v roce 1936 byl opraven interiér. v roce 1957 byly do kostela instalována naftová kamna, v roce 1958 byl kostel vymalován a v roce 1968 a 1969 byla postupně rekonstruována střecha sakristie a kněžiště. V roce 1986 pak střecha kostela byla opravena opět. Odkazy Reference Související články Vranov nad Dyjí Římskokatolická farnost Vranov nad Dyjí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Panny Marie Bolestné (Načeratice)

Kostel Panny Marie Bolestné je římskokatolický chrám v Načeraticích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Načeratice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Farní kostel Panny Marie Bolestné vybudovala obec na vlastní náklady v roce 1804. Rozšířen do dnešní podoby byl roku 1840. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Bolestné Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Konice)

Kostel svatého Jakuba Staršího (také kostel svatého Jakuba Většího) je farní kostel v římskokatolické farnosti Konice u Znojma, nachází se v centru vesnice Konice, části Znojma. Kostel je novogotická rozměrná stavba. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven mezi lety 1908 a 1909. V Konicích existovala farnost pravděpodobně již ve 14. století, zanikla však v roce 1630 a stala se filiálkou farnosti v Mikulovicích, roku 1763 však v obci existovala lokální expozitura, farnost pak ve vsi existovala až od roku 1784. V obci v tu dobu existoval kostel, ale byl poškozen požárem v roce 1808 a označen na počátku 20. století jako poškozený a nedostačující farnosti. Dle památkového úřadu ve Vídni však bylo doporučeno původní kostel zachovat či aspoň jeho kněžiště a věž. Nakonec bylo rozhodnuto o demolici původního kostela a o stavbě nového. Nový kostel byl 3. října 1909 posvěcen Pavlem Huynem. Na věži jsou tři zvony, jeden z nich pochází z roku 1812. V roce 2009 se konala ke stému výročí od dokončení kostela pouť a byla vydána publikace ke stému výročí. Odkazy Reference Související články Konice Římskokatolická farnost Konice u Znojma Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Přímětice)

Kostel svaté Markéty je farní kostel v římskokatolické farnosti Přímětice, nachází se na severním okraji bývalé obce Přímětice, dnes čtvrti města Znojma. Kostel je středověkou v jádru gotickou stavbou, později byl kostel přestavován v barokním slohu. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. V kostele působil jako farář Prokop Diviš, nedaleko kostela stojí památník Prokopa Diviše, památník s modelem prvního bleskosvodu byl postaven v roce 1936 a jeho autorem je Bohuslav Fuchs. Historie Kostel byl postaven někdy v první čtvrtině 13. století, z nejstarší podoby stavby v kostele zůstalo pouze gotické kněžiště, v roce 1730 byl kostel výrazně rozšířen. Byla postavena kaple svaté Barbory, která se stala druhou kostelní lodí a byly probourány tři průchody. V roce 1794 pak byla kaple zbourána, neboť kostel vyhořel a kostel byl opraven a současně byla upravena klenba kostelní lodi. Někdy v druhé polovině 19. století byla v jižní části kostela postavena sakristie a oratoř, také byla upravena střecha kostelní věže. V roce 1884 byl do kostela pořízen svatostánek. Roku 1976 pak byla do kostela instalována křížová cesta, jejímž autorem je J. Florián ze Staré Říše, v roce 1980 pak byl do kostela instalován oltář. V kostele jsou celkem tři zvony, ty byly pořízeny v letech 1921 a 1956. U kostela existoval hřbitov. Odkazy Reference Související články Přímětice Římskokatolická farnost Přímětice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Floriána (Kuchařovice)

Kostel svatého Floriána je filiální kostel v římskokatolické farnosti Přímětice, nachází se v centru obce Kuchařovice. Kostel je zděná stavba, postavil ji stavitel Sova. Historie Kostel byl postaven na místě původní zvonice, která byla před stavbou kostela zbořena. Kostel byl postaven mezi lety 1931 a 1932, kdy 14. září 1931 byl položen základní kámen. Kostel byl vysvěcen 4. září 1932, do kostela byly pověšeny dva zvony, starší z roku 1928 a novější z roku 1931, ty byly později rekvírovány v době druhé světové války. V kostele byl umístěn oltář od firmy Klimt, v roce 1936 bylo do kostela pořízeno harmonium. Nový zvon byl do kostela zakoupen až v roce 1993, vysvěcen byl dne 9. května 1993. V roce 2007 byla opravena střecha kaple, spolu s ní bylo opraveno i okolní náměstí. Odkazy Reference Související články Kuchařovice Římskokatolická farnost Přímětice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Floriána na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Božice)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Božicích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Božice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Nejstarší písemná zpráva o Božicích se vztahuje k roku 1225. Dne 25. dubna tohoto roku byl Jindřichem, titulárním biskupem z Troje, vysvěcen farní kostel svatého Petra a Pavla. Ten patří díky románskému jádru a gotickému vnitřku k nejstarším kostelům v okolí a je dodnes významnou stavbou v obci. Barokní fara pochází z konce 17. století. Zápisy ve farní matrice začínají rokem 1683. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Dolní Dubňany)

Kostel svatého Václava je římskokatolický chrám v obci Dolní Dubňany v okrese Znojmo. Jednolodní románský chrám pochází ze 2. poloviny 13. století, v pozdějších dobách upravovaný. Je filiálním kostelem farnosti Horní Dubňany a je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl vybudován v polovině 13. století, snad jamolickou komendou Templářů. Na konci 16. století byla upravena koruna věže, která možná tehdy dostala zděný střešní jehlan. V roce 1807 byl v rámci oprav kostela zazděn původní vstup v jižní zdi lodi a vytvořen nový, vedoucí podvěžím. Bylo také zbudováno věžní schodiště a snad i nová sakristie. Původní malá hrotitá okna byla zazděna a nahrazena novými. Roku 1885 byl upravován strop lodi, další stavební úpravy proběhly roku 1902. Ve věži kostela se původně nacházely dva starobylé zvony, z nichž jeden, datovaný do 13. století, nesl německý nápis. Popis Kostel svatého Václava stojí ve svahu nad východním okrajem obce. Jedná se o jednolodní orientovanou stavbu s polygonálně zakončeným kněžištěm. Loď kostela má obdélný půdorys. K západnímu průčelí lodi je přistavěna hranolová věž, mezi její jižní stranou a lodí stojí přístavba točitého schodiště. K severní straně kněžiště přiléhá sakristie obdélného půdorysu. Fasády kostela jsou hladké. Loď osvětlují barokní půlkruhová okna, v kněžišti se nacházejí okna podélná se segmentovým záklenkem. Zvonicové patro věže je opatřeno protáhlými okny s půlkruhovým záklenkem. Věž zakončuje ochoz s cimbuřím, zastřešení tvoří zděný jehlan. Vstup do kostela je od západu podvěžím. Kněžiště nese jedno pole křížové klenby s lunetovým závěrem. Strop lodi i sakristie je plochý. V severní stěně kněžiště se nachází sedlový vstupní portál do sakristie. Prostor lodi a kněžiště odděluje zděný půlkruhový vítězný oblouk. V západní části lodi stojí novodobá hudební kruchta. Ve vybavení interiéru stojí za pozornost pozdně románská kamenná křtitelnice z poloviny 13. století. Dále se zde nachází obraz svatého Václava z 18. století. Kolem kostela se nachází hřbitov s márnicí, obehnaný ohradní zdí. Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. ISBN 80-200-0474-2. S. 386–387. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Hodonice)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám v obci Hodonice v okrese Znojmo. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Hodonice. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1281, kdy získali patronát nad kostelem křižovníci s červenou hvězdou z Hradiště u Znojma. Kostel má románské jádro z první poloviny 13. století, ke kterému bylo zhruba o sto let později přistavěno kněžiště. Menší věž při jihozápadním nároží s vřetenovitým schodištěm pochází z 15. století. Hlavní kostelní věž je mladší. Koncem 17. století byla zaklenuta původně plochostropá loď a vestavěna hudební kruchta, prolomena nová okna. Ohradní zeď byla vybudována ve století osmnáctém. Roku 1854 byla přistavěna nová sakristie s oratoří. Popis Jedná se o jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm a obdélníkovou lodí. V ose západního průčelí lodi předstupuje hranolová věž. Hladké fasády v kněžišti jsou prolomeny okny dělenými středovým prutem. Vstup do kostela předsíní zaklenutou valeně s výsečemi. Ve zdi je zasazen kamenný sedlový portál. Kněžiště je zaklenuto dvěma poli křížové žebrové klenby.V severní zdi je patrný zbytek původního sanktuária Kněžiště se otevírá půlkruhovým vítězným obloukem do lodi zaklenuté valeně. Hudební kruchta je nesená jediným široce rozkročeným obloukem, zvětšená o novodobý dřevěný balkón s varhanami. Zařízení Hlavní oltář pochází z poloviny 18. století, uprostřed má obraz patrona chrámu ze století devatenáctého. V kněžišti a lodi jsou rokokové lavice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Horní Dubňany)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Horních Dubňanech v okrese Znojmo. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Horní Dubňany. Historie První písemná zpráva o kostele v Horních Dubňanech pochází z roku 1279. Posledního dne měsíce srpna tohoto roku vydal olomoucký biskup Bruno ze Schauenburku listinu, ve které se uvádí, že „dědictví a patronátní právo v Dubňanech“ spolu s filiálními kostely v Dukovanech a Bohuslavicích patří „navěky spolu s desátky templářskému řádu. Znojemský děkan (fara v Horních Dubňanech patřila tehdy k děkanátu Znojmo) po vizitaci v roce 1657 konstatoval, že fara i kostel jsou sešlé, kryté jen slámou. Jádro kostela pochází z druhé poloviny 12. století. Kostel v neznámé době vyhořel, asi ve druhé polovině 15. století byla loď prodloužena k východu. V 16. století byla přistavěna sakristie, roku 1775 bylo k nově zaklenuté lodi přistavěno kněžiště se sakristií, předsíň, schodiště na kruchtu, prolomena okna. Sakristie byla zvětšena v 19. století. Popis Jedná se o jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k jehož jižní zdi přiléhá sakristie. Nad západním průčelí lodi se zvedá štíhlá hranolová věž. Hladké fasády jsou prolomeny velkými okny obdélníkového tvaru. Původní část lodi je vyzděna z velmi nízkého lomového kamene kladeného na vápennou maltu a pečlivě vrstveného do řádků. Obdobné zdivo věže je armováno na nárožích nepravidelnými kamennými kvádry. Vstup do kostela je chráněn předsíní zaklenutou valeně. Kněžiště je zaklenuto plackou mezi pasy a stlačenou konchou, loď je zaklenuta valeně s výsečemi.Západní část lodi zabírá valeně podklenutá hudební kruchta, za ní trojosá patrová panská tribuna nesená dvojicí zděných čtyřbokých pilířů. V patře tribuny je plochý strop. Zařízení Hlavní oltář pochází z doby barokní přestavby. Ze stejné doby pochází přízední kazatelna a křtitelnice kalichového tvaru, na víku se sousoším Kristova křtu. Sochy andělů po stranách hlavního obrazu vyřezal Ondřej Schweigl. Obrazy na bočních oltářích na téma Klanění Tří králů a Nejsvětější Trojice namaloval František V. Korompay v roce 1775. Volně umístěné dřevořezby Madony pocházejí z poloviny 18. století. Ve věži je zavěšen zvon ulitý v Brně roku 1653. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel Nalezení svatého Kříže (Chvalatice)

Kostel Nalezení svatého Kříže se nachází na severním okraji obce Chvalatice. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Chvalatice. Jde o jednolodní pozdně barokní stavbu vycházející z původní kaple, která se stala sakristií kostela. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v roce 1750, kdy byla rozšířena původní kaple, která byla zachována jako sakristie kostela. Kostel byl rozšířen v roce 1770 o věž, posléze byl kostel upraven ještě v roce 1806. V roce 1835 byl pořízen oltářní obraz zjevení kříže svaté Heleně a v roce 1850 byl kostel rekonstruován na náklady náboženského fondu. V roce 1848 také obec žádala o povolení ke stavbě nového kostela, toto povolení získala, ale nový kostel postaven nebyl, farníci se nechtěli účastnit stavby finančně a ani svojí prací. Kostel v roce 2013 získal ocenění jako nejlépe opravená kulturní památka v Jihomoravském kraji, kdy k opravě a novému nalíčení fasády došlo v roce 2012. V roce 1785 byla v obci zřízena lokálie a o rok později byla postavena budova fary, která pak vyhořela v roce 1811. Opravena pak byla v roce 1815 a v roce 1825 byla postavena nová budova. Odkazy Reference Související články Chvalatice Římskokatolická farnost Chvalatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nalezení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel svaté Anny (Jiřice u Miroslavi)

Kostel svaté Anny je římskokatolický chrám v obci Jiřice u Miroslavi v okrese Znojmo. Novorománský chrám z roku 1902 je farním kostelem jiřické farnosti. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Novorománský kostel byl postaven roku 1902 na místě kostela, který byl uváděn v pramenech již v roce 1387. Popis Zařízení pochází z původního kostela, jde většinou o předměty z 18. století. Mešní kalich věnoval kostelu roku 1790 tehdejší duchovní správce Josef Seibert. Monstranci pro jiřický kostel zhotovil v roce 1900 brněnský stříbrník Johann Hysam. Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (J–N). Praha: Academia, 1999. 780 s. ISBN 80-200-0695-8. S. 115–116. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Anny na Wikimedia Commons Pravidelné bohoslužby v kostele
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Kadov)

Kostel svaté Filipa a Jakuba je římskokatolický chrám v obci Kadov v okrese Znojmo. Kostel s gotickým jádrem je farním kostelem kadovské farnosti. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel v obci je poprvé zmiňován roku 1235, současná stavba je pozdně gotická. Koncem 15. století vzniklo kněžiště, loď a věž, přistavěna byla také kaple svaté Markéty. K dalším stavebním úpravám došlo v souvislosti s obnovou kadovské fary roku 1753 – byla postavena hudební kruchta. Roku 1822 byl kostel staticky zajištěn, zvětšen byl původní jižní vstup do chrámu. Popis Jde o podélnou jednolodní stavbu s pětibokým kněžištěm. K jižní zdi lodi přiléhá kaple nepravidelného půdorysu. Kněžiště je opatřeno opěrnými pilíři. V hladkých fasádách jsou prolomena okna se segmentovým záklenkem. Kněžiště se otevírá do lodi zděným lomeným kamenným obloukem. V lodi je síťová klenba. Zařízení Na hlavním oltáři je klasicistní tabernákl z roku 1852. Křtitelnice pochází z druhé čtvrtiny 18. století. Ze stejné doby pochází mešní kalich. Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (J–N). Praha: Academia, 1999. 780 s. ISBN 80-200-0695-8. S. 121–122. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Kostel Zasnoubení Panny Marie (Mackovice)

Kostel Zasnoubení Panny Marie v Mackovicích je římskokatolický kostel zasvěcený Zasnoubení Panny Marie. Je filiální kostel farnosti Břežany u Znojma. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel vznikl přestavbou původní barokní kaple z roku 1712. Vybavení V kněžišti se kromě obětního stolu nachází hlavní oltář se svatostánkem a s oltářním obrazem Zasnoubení Panny Marie. Stěny zdobí malovaná křížová cesta. Mezi další vybavení zde patří dřevěné lavice nebo kazatelna. Exteriér Kostel stojí uprostřed místní návsi, nedaleko dětského hřiště. Nedaleko se nachází kamenná socha sv. Jana Nepomuckého a pomník obětem první a druhé světové války. Před vstupem do chrámu stojí litinový kříž. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Břežany u Znojma Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Zasnoubení Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Milíčovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je filiální kostel v římskokatolické farnosti Lukov u Znojma, nachází se v centru obce Milíčovice. Je původně pozdně barokní stavbou později klasicistně přestavěnou. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven vedle místního hřbitova mezi lety 1760 a 1762 jako barokní hřbitovní kaple, byla spolu se hřbitovem v roce 1762 vysvěcena. Kaple pak v roce 1860 byla zvětšena, vyvýšena, zaklenuta a vydlážena, také byla vybavena nábytkem a získala tak současnou podobu. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Lukov u Znojma Milíčovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Miroslavské Knínice)

Kostel svatého Mikuláše se nachází v obci Miroslavské Knínice v zámeckém parku. Jedná se původně raně gotický kostel z 3. čtvrtiny 13. století. Kostel je kulturní památkou. Historie Jeho vznik je spojen se sousedící tvrzí (dnešní zámek) jejímž majitelem je roku 1270 uváděn Jaroslav z Knínic. Kostel byl postaven původně v raně gotickém stylu se hřbitovem v okolí. Na boku lodě je dochován kamenný portál z 2. poloviny 15. století, na pravé straně presbytáře jsou nejspíše zazděné sedile. Sakristie a věž jsou nejspíše z 16. století. Během úprav roku 1802 byla v lodi vytvořena nová okna (možná na místě původních), západní vchod a obnovena či vytvořena kruchta s bočním schodištěm. V roce 1677 nechal majitel Jan Filip Verdenberg ulít sanktusníkový zvon, ze stejné doby je snad i věž. V roce 1809 přešly Knínice pod vlastnictví Emanuela Bartensteina, který o rok později změnil park podle dobového vkusu. O rok později tedy zanikl místní hřbitov, který byl nahrazen novým v místech kaple sv. Floriana. Roku 1850 byly pořízeny nové lavice, barokní kazatelna z roku 1858 se nacházela nějakou dobu ve stodole. V roce 2018 byly do kostela pořízeny nové dubové lavice. Archeologický průzkum Během záchranného archeologické průzkumu v letech 2004–2005 bylo při snižování podlahy kostela objeveno několik vrstev podlah, fragmenty barevné omítky a zbytky obdélného přístavku v západní polovině lodi, který mohl být boční kaplí. Při výkopech kolem kostela byly v jižní části nalezeny zbytky dvou kolmých opěráků a na severní straně, jeden se zbytky okenní kružby. Na severní straně byly nalezeny zbytky zdiva a šikmě orientovaného opěráku a také obdélného přístavku při dnešní sakristii, bezpochyby z doby středověku. Pod podlahou kostela byly rovněž nalezeny doklady staršího pravěkého osídlení asi z doby bronzové. Stavba Interiér Odkazy Literatura WOLNÝ, Gregor. Kirchliche Topographie von Mähren, meist nach Urkunden und Handschriften. Svazek IV. Brno: Gregor Wolný, 1861. 362 s. (Brünner Diöcese; sv. II.). Dostupné online. S. 335. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Webové stránky farnosti Miroslav