Dolany (tvrz)

Dolany jsou tvrz ve stejnojmenné obci v okrese Klatovy. Založena byla nejspíše ve čtrnáctém století a až do osmnáctého století sloužila jako panské sídlo. Potom ji získal jezuitský řád a na počátku devatenáctého století byla rozprodána několika majitelům a upravena na byty. Dochoval se z ní zejména palác, který je chráněn jako kulturní památka ČR. Historie Dolany patřily od roku 1232 jedné z větví rodu Drslaviců. Prvním z nich, který používal přídomek „z Dolan“, byl Sezima připomínaný v letech 1238–1253. Jeho potomkům vesnice patřila až do konce patnáctého století, kdy ji získal Racek Měsíček z Výškova. Kdy byla založena tvrz není jisté, ale nejspíše se tak stalo koncem čtrnáctého století. První písemná zmínka o ní pochází až z roku 1515, kdy patřila bratrům Zikmundovi a Janovi Měsíčkům z Výškova. Roku 1546 Zikmund koupil zadlužený podíl svého bratra. Měl pět synů, z nichž dolanskou tvrz zdědil nejspíše Diviš, který vedl časté spory s Václavem Kanickým z Čachrova. Diviš zemřel okolo roku 1590 a Dolany zdědil syn Kunrát. Po jeho smrti roku 1599 tvrz získala jeho sestra Markéta provdaná za Jana Tonnera z Truppachu, která vyplatila podíly ostatních bratrů. Za ní tvrz obývali pouze úředníci. Po Markétině smrti tvrz přešla do držení jejího bratra Bořivoje, který je jako majitel uváděn roku 1612. Bořivoj Měsíček z Výškova byl sice katolík, ale zúčastnil se stavovského povstání v roce 1619, za což měl být potrestán tím, že jeho majetek měl být převeden na manství. Vzhledem k velkému zadlužení panství k tomu nedošlo, a Bořivoj byl nucen panství roku 1631 prodat Rudolfu Čejkovi z Olbramovic. Další majitelé se rychle střídali. Od roku 1640 tvrz patřila Kateřině Vidršpergárové z Vidršperka, po ní opět Měsíčkům z Výškova a znovu Vidršpergárům. Roku 1673 patřila zadluženému Jetřichu Františkovi Vidršpergárovi z Vidršperka, který ji musel prodat. V odhadní listině je charakterizována jako značně sešlá. Podle popisu se tvrz skládala ze staré věžové tvrze a nové kamenné přístavby s cihlovou střechou. Na krátkou dobu panství získal Vilém Albrecht Krakovský a na počátku osmnáctého století tvrz koupili klatovští jezuité, kterým sloužila jako letní sídlo. Po zrušení jezuitského řádu majetek spravoval náboženský fond, od kterého Dolany roku 1805 koupili Černínové a připojili je k chudenickému panství. Ti nevyužívanou tvrz rozdělili na několik dílů, které rozprodali k bydlení. Objekt je v důsledku zanedbání údržby v havarijním stavu. Stavební podoba Tvrz byla původně obehnána vodním příkopem, přes který vedl kamenný most. Do areálu tvrze se potom vstupovalo po padacím mostě. Nejstarší částí tvrze je věžovitý gotický palác z lomového kamene. K němu byla na západní straně během pozdně gotických úprav přistavěna další budova. Z renesance se dochovaly hřebínkové klenby v přízemí dostavby a valená klenba v prvním patře. Ze stejné doby pravděpodobně pochází také řešení vstupu a okrouhlá bašta v jihovýchodním nároží. Fasády byly zdobené sgrafity. Další přístavba byla postavena na jižní straně při barokních úpravách. Spolu s pozdně gotickou přístavbou na západní straně tvoří obytný dům s čp. 2. Odkazy Reference Literatura SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého. Klatovsko. Svazek IX. Praha: Jiří Čížek – ViGo agency, 2000. 268 s. Kapitola Dolany tvrz, s. 51–54. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dolany na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Dolany v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích