NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jüdischer Friedhof (Budweis)

Der Jüdische Friedhof Budweis ist ein jüdischer Friedhof in der tschechischen Stadt Budweis (tschechisch České Budějovice). Heute liegt der Friedhof etwa eineinhalb Kilometer vom Stadtzentrum entfernt. Die Fläche des Friedhofs beträgt 6489 m²; das gesamte Areal ist denkmalgeschützt. Geschichte Nachdem König Johann von Luxemburg im Jahr 1341 die Ansiedlung jüdischer Familien in Böhmisch Budweis erlaubt hatte, wuchs die jüdische Gemeinde bis Ende des 15. Jahrhunderts auf etwa 100 Mitglieder. Um 1380 wurde in der Stadt eine Synagoge errichtet. Der Bestattung der Gemeindemitglieder diente zunächst ein Friedhof, der auf dem Platz der Kreuzung der heutigen Kněžská ulice und Hradební ulice lag, etwas später ein weiterer am linken Ufer des Moldau-Zuflusses Malše. Seit den 1480er Jahren kam es zu antijüdischen Unruhen, insbesondere 1494/95 und 1502. Die Pogrome der Jahre 1505/06 vernichteten die mittelalterliche Gemeinde. Einige Mitglieder wurden hingerichtet, der Rest der Gemeinde wurde vertrieben oder floh aus der Stadt. Das Massaker am 29./30. Dezember 1505 wird zu den schlimmsten in Böhmen gezählt. Die Friedhöfe verloren ihre Funktion und wurden zerstört oder überbaut. Erst im 19. Jahrhundert kam es zur erneuten Ansiedlung jüdischer Familien. 1859 wurde die jüdische Gemeinde gegründet, 1898 umfasste sie 1972 Personen oder 6 Prozent der damaligen Bevölkerung von Budweis. Infolge dieser Zuwanderung entstand der neue, nunmehr dritte, jüdische Friedhof (mit einer Zeremonienhalle) in der Stadt, auf dem seit 1867 Begräbnisse stattfanden. 1942, als die meisten Gemeindemitglieder nach Theresienstadt und in andere Konzentrationslager deportiert worden waren, wurden der Friedhof verwüstet und die Synagoge gesprengt. Nach 1945 sind einige Schäden behoben worden, 1950 ist auf dem Friedhof ein Denkmal für die Opfer des Nationalsozialismus errichtet worden, dennoch kam es in den folgenden Jahren zu weiteren Beschädigungen: Grabsteine wurden abgetragen, teilweise wurde auf dem Friedhof Schutt abgeladen. 1970 wurde auch die Zeremonienhalle abgerissen. Erst nach der Revolution 1989 wurde der Friedhof instand gesetzt. Von den ursprünglich etwa 1334 Grabsteinen fand man allerdings nur noch etwa 350, die an den Originalplätzen wieder aufgestellt wurden. Der Friedhof wird heute durch die Jüdische Gemeinde in Prag verwaltet. Persönlichkeiten Auf dem Friedhof sind einige bekannte Persönlichkeiten begraben, zum Beispiel: Rudolf Kende, 1910–1958, Komponist Karel Thieberger, 1869–1938, Rabbiner Adam Wunder, 1817–1905, Rabbiner Literatur Dějiny židů v Českých Budějovicích (Geschichte der Juden in Böhmisch Budweis), online auf: roman.tf.sweb.cz (tschechisch, abgerufen am 5. August 2010) Portal zidovskehrbitovy.cz (Jüdische Friedhöfe), České Budějovice (tschechisch, abgerufen am 5. August 2010) Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Version) (nicht ausgewertet). Einzelnachweise Weblinks
Kostel svaté Máří Magdaleny (Mařenice)

Kostel svaté Máří Magdaleny je barokní kostel v Mařenicích v podhůří Lužických hor v okrese Česká Lípa, postavený koncem 17. století a přestavěný v letech 1714 až 1720. Náleží pod římskokatolickou farnost Mařenice a je chráněn jako kulturní památka. Historie Původní kostel stál na návrší v obci od konce 17. století. Mařenice počátkem 18. století patřily pod Zákupské panství, jež patřilo bohaté a zbožné toskánské velkovévodkyni Anně Marii Františce. Kolem roku 1700 svým nákladem nechala kostel zcela přestavět podle plánů Octaviána Broggia. Tehdy získal obě věže. V druhé půli 19. století byl kostel upraven do pseudobarokní stávající podoby. Za budovou kostela je oblouk zdiva s obrazy křížové cesty z roku 1807. Po roce 1945 začal kostel chátrat. V roce 1961 měl být zbourán, jeho zařízení bylo zcela zničeno, Až po roce 1989 došlo k jeho postupné opravě. Varhany Do kostela byly přesunuty varhany z roku 1884 od varhanáře Antona Fellera z Libouchce. Varhany sloužily svému účelu až do roku 1987 v kostele svatého Michaela v Libkovicích. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Máří Magdaleny na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Máří Magdalény, Mařenice (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Mařenice, kostel sv. Marie Magdalény Web obce Mařenice Web Atlas Česka
Kostel svatého Bartoloměje (Žandov)

Kostel svatého Bartoloměje v Žandově u České Lípy je římskokatolický farní kostel v Žandově v okrese Česká Lípa. Původně gotický kostel ze 13. století, přestavěný barokně v druhé polovině 18. století, náleží pod správu římskokatolické farnosti v Žandově. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl vybudován v gotickém slohu ve druhé polovině 13. století, přebudován byl v roce 1540. V roce 1682 došlo v kostele ke krveprolití, načež byl nad městečkem vyhlášen interdikt a kostel byl devět měsíců uzavřen. Poté došlo k jeho novému vysvěcení, zůstal však filiálním k hornopolickému arciděkanství. Zpět na farní byl povýšen až v roce 1924. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Žandov. Architektura Současná barokní podoba je z roku 1775, základy jsou gotické. Dříve zde stál kostel z roku 1341. V roce 1975 střecha věže s cibulovou bání shořela a byla nahrazena jehlancovou. Kostel je zanedbaný, a proto město požádalo v roce 2010 o grant k jeho opravě. V rámci grantu byl proveden stavebněhistorický průzkum, při němž byl odhalen gotický portál do lodi. Za kostelem na severní straně je hřbitov. Galerie Odkazy Reference Literatura KRACÍKOVÁ, Lucie; SMETANA, Jan. Románská a gotická sakrální architektura v okrese Česká Lípa. Praha: Unicornis, 2000. 127 s. ISBN 80-86204-04-9. S. 99–103. KROUPA, Pavel. Rostlinný dekor na českých stavbách 13. století. 1. vydání. Praha: Unicornis, 2019. 319 stran.ISBN 9788086562179., s. 266-267. Související články Seznam kulturních památek v Žandově Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje v Žandově na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Bartoloměje, Žandov (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Bartoloměje, Žandov na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Žandov, kostel sv. Bartoloměje Kostel sv. Bartoloměje v Žandově na webu Hrady.cz
Kostel svatého Petra a Pavla (Horní Prysk)

Kostel svatého Petra a Pavla je barokní jednolodní kostel postavený v letech 1718–1721 a náležející pod Římskokatolickou farnost v Horním Prysku . V obci Horní Prysk je chráněn spolu se zvonicí a márnicí jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven architektem a stavitelem Petrem Pavlem Columbanim v letech 1718 až 1721. Od roku 1958 je areál s barokním kostelem zapsán v celostátním seznamu kulturních památek pod číslem 33009/5-3233. V roce 2012 se s pomocí místního Sdružení za záchranu kostela, farnosti i vedení obce podařilo zchátralou stavbu zrenovovat. Kostel prošel celkovou rekonstrukcí a byl 23. června 2014 slavnostně vysvěcen litoměřickým biskupem Janem Baxantem. Areál Do chráněného areálu náleží i starší stavba hřbitova se zvonicí z roku 1680 stojící mimo kostel a také márnice z roku 1722. Na vstupu do areálu je brána s křížovou klenbou. Zvon je ještě starší, z roku 1651. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Petra a Pavla, Horní Prysk (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Prysk-Horní Prysk, kostel sv. Petra a Pavla Web Lužické hory Sbírka na kostel
Polytechnische Hochschule Jihlava

Die Polytechnische Hochschule Jihlava (tschechisch Vysoká škola polytechnická Jihlava, VŠPJ) entstand im Jahre 2004 als erste nichtuniversitäre tschechische öffentliche Hochschule. Sie besteht aus Lehrstühlen. Die Hochschule wird von einem Rektor geleitet. Derzeit werden Bachelor-Studiengänge in den Fachrichtungen Finanzwesen, Tourismus, Informatik und Gesundheits- und Krankenpflege angeboten. Entstehungsgeschichte In den 1950er Jahren existierte in Jihlava kurz ein Pädagogisches Institut. Später wurde ein Teil der Brünner Landwirtschaftlichen Universität nach Jihlava verlegt. 1994 entschied sich diese Hochschule aber, die Lehraktivitäten wieder einzustellen. Im Jahre 1994 wurde eine Schule mit Abituraufbau-Studiengängen in Jihlava gegründet, mit dem Ziel, diese später in eine eigenständige Hochschule umzuwandeln. Im Jahre 2004 wurde durch gesetzlichen Beschluss die Polytechnische Hochschule Jihlava gegründet. Gliederung Lehrstuhl für Wirtschaftswissenschaften Lehrstuhl für Mathematik Lehrstuhl für Sprachen Lehrstuhl für Elektrotechnik und Informatik Lehrstuhl für Tourismus Lehrstuhl für Sport Lehrstuhl für Gesundheitswissenschaften Lehrstuhl für öffentliche Verwaltung und regionale Entwicklung Weblinks Website der Hochschule (tschechisch, englisch)
College of Polytechnics Jihlava

College of Polytechnics Jihlava is a tertiary-education institution in Jihlava, Czech Republic. It is the only non-university public college in the country and the only university-level educational institution in the Vysočina Region. As a polytechnic institution, it offers study programmes in several disciplines, rather than specializing in a specific field. It was established by Act No. 375/2004 Coll. of 3 June 2004. Its first rector was an academic and deputy Ladislav Jirků. Since 2015, its current rector is a biomedical expert, Zdeněk Horák. Study programmes The bachelor programmes are divided into three fields: technical (applied informatics, applied engineering and applied mechanical engineering), economic (travel/tourism, finance and management) and medical (clinical social work, midwifery and general nursing). The Master's programmes include applied engineering, social work in mental health care and business and management. Buildings The historical complex of the college was built at the end of the 19th century or at the start of the 20th. In the centre of the complex is an old building of the district court. From 2018 to 2019 a new auditorium was built by the historical complex. Prior to its completion the college had to use external venues (e.g., Dukla Theatre) as auditoriums for lectures due to insufficient capacity. New dormitories for the college are also being built on Fritzova street. They should be open in March 2027. Departments The college is divided into 6 departments: Department of Economic Studies Department of Tourism Department of Technical Studies Department of Health Studies Department of Social Work Department of Mathematics References External links Official website in English
Wyższa Szkoła Politechniczna w Igławie

Wyższa Szkoła Politechniczna w Igławie (cz. Vysoká škola polytechnická Jihlava – VŠPJ) – czeska uczelnia publiczna zlokalizowana w Igławie. Została założona w 2004 roku. W 2014 roku funkcję rektora objął Václav Báča. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (cz.)
Kaple svatého Václava (Svojkov)

Kaple svatého Václava je barokní kaple (pojmenována někdy jako barokní kostelík) v obci Svojkov na Českolipsku, náležející pod Římskokatolickou farnost Sloup v Čechách. Kaple je chráněna jako kulturní památka. Základní informace Kaple byla postavena ve Svojkově (tehdy německy Schwoika) v roce 1726 v barokním slohu a zasvěcena svatému Václavu. V letech 1868 a 1902 byla stavebně upravena, v roce 1902 jí byla přistavěna věž. Kolem roku 2000 byla opětovně zrenovována. Bohoslužby jsou zde slouženy příležitostně. V celostátní evidenci kulturních památek je kaple uvedena pod číslem rejstříku ÚSKP 34059/5-3321 s adresou Svojkov u čp. 62. Je uprostřed obce, proti budově obecního úřadu, při silnici II/268 ze Zákup do Sloupu v Čechách. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Václava na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Václava, Svojkov (katalog biskupství litoměřického) Na webu Hrady
Kostel svatého Mikuláše (Drchlava)

Kostel svatého Mikuláše je barokní kostel několikrát přestavovaný a náležející pod římskokatolickou farnost Pavlovice. Drchlava je dnes místní částí obce Chlum v jihozápadní části okresu Česká Lípa. Kostel byl dříve poničený a bohoslužby se zde nekonaly. Nyní jsou podnikány kroky k jeho obnově.[které?][kdy?] Historie Kostel existoval v Drchlavě ve 14. století, první záznam je z roku 1352. Byl několikrát přestavován, či vystavěn jako nový (v letech 1585, 1717, 1777). Postupně získal barokní podobu. Kamenná věž mu byla přistavěna v roce 1854 a měl i několik zvonů. Mše zde byly slouženy ještě několik let po roce 1945. Po roce 1960 byl kostel vykraden a postupně zdevastován. Sloužil jako sklad ovoce i pneumatik. Varhany a další zařízení byly odvezeny do okolních kostelů, případně ukradeny či zničeny. Zvon z kostelní věže je dnes zavěšen v sanktusníku kostela sv. Ondřeje v Jestřebí. K postupné nápravě dochází až po roce 2000, podařilo se jej i zanést do evidence kulturních památek, kde je veden od roku 2004 jako kulturní památka České republiky. Při zdi na jižní straně kostela stojí náhrobek drchlavského rychtáře Václave Kohlera z roku 1816. Památková ochrana této hodnotné klasicistní plastiky je uvedena již v záznamech z roku 1958. Popis Kostel stojí na návrší mezi východním okrajem vesnice a místním hřbitovem. Areál je obklopen kamennou zdí, v niž se na jihozápadním rohu dochovalo torzo vstupní brány se zaniklými schody. Při jižní zdi kostela je několik náhrobků. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Mikuláše, Chlum (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Mikuláše, Drchlava na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Drchlava, kostel sv. Mikuláše Kostel sv. Mikuláše v Drchlavě na webu Spolek Drobné památky severních Čech
Kostel Povýšení svatého Kříže (Kunratice)

Kostel Povýšení svatého Kříže v Kunraticích u Cvikova je římskokatolický farní kostel. Trojlodní kostel byl postavený v letech 1832 až 1833 v klasicistním slohu s empírovými prvky. Spadající pod jurisdikci římskokatolické farnosti Kunratice u Cvikova ve stejnojmenné obci východně od Cvikova na Českolipsku. Kostel je chráněn od roku 1965 jako kulturní památka. Základní informace Kostel byl uprostřed obce Kunratice u Cvikova postaven v letech 1832 až 1833 na místě farního kostela staršího. Původní kostel zasvěcený svatému Mikuláši byl zničen husity. Kostelní zvony byly zkonfiskovány během první světové války. Od roku 1965 je kostel zapsán v celostátním seznamu kulturních památek pod číslem 23207/5-3080. Roku 2024 při renovaci bylo nalezeno zazděné okno s výjevem Božího oka z dílny Richarda Schweina. Zazděno bylo v 80. letech. V roce 2020 začal projekt Křišťálový chrám na základě dohody mezi místní sklárnou Jiřího Pačinka s obcí Kunratice u Cvikova a místní Římskokatolickou farností Kunratice u Cvikova. Následně byl v kostele instalován křišťálový lustr Trnová koruna od Jiřího Pačinka, který autor kostelu (resp.farnosti) daroval. Dále je v prostoru u varhan umístěný lustr od Barbory Jarošové. Vstupní halu zdobí další lustr od Blanky Matragi. Na portálu je nová lampa a na pískovcové sloupky byly umístěny skleněné plamínky. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže v Kunraticích u Cvikova na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Povýšení sv. Kříže, Kunratice u Cvikova (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele Povýšení sv. Kříže, Kunratice u Cvikova na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Kunratice u Cvikova, kostel Povýšení sv. Kříže Kostel Povýšení sv. Kříže v Kunraticích u Cvikova na webu Hrady.cz Web Kunratic
Kostel Nejsvětější Trojice (Hostíkovice)

Kostel Nejsvětější Trojice v Hostíkovicích je původně raně gotický, nevelký kostel stojící na hřbitově v obci Hostíkovice u Holanských rybníků na Českolipsku. Roku 1832 přestavěný kostelík náleží pod správu Římskokatolické farnosti Holany. Objekt je chráněn jako kulturní památka. Základní informace Kostel byl v Hostíkovicích nedaleko Holan postaven koncem 13. století a zasvěcen svaté Kateřině. Tehdy náležel pod arcijáhenství litoměřické. Po přestavbě v roce 1839 mu bylo změněno zasvěcení na současné. Byl kostelem filiálním k Holanům, bohoslužby se zde konaly do roku 1975. Do záchrany zchátralé stavby se po roce 2000 zapojili z iniciativy Památkového ústavu studenti Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem. Podařilo se získat z grantů a dalších zdrojů finanční prostředky, opravit střechu, omítky i prostor hřbitova. Prostory pak byly využity k instalaci stálé výstavy o osídlení části novozámeckého panství a od roku 2008 bylo možné obnovit i příležitostné pořádání bohoslužeb. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v Holanech Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice v Hostíkovicích na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nejsvětější Trojice; Holany, Hostíkovice (katalog biskupství litoměřického) O záchraně kostela Podrobně na webu Toulky po Čechách
Kostel Čtrnácti svatých pomocníků (Krompach)

Kostel Čtrnácti svatých pomocníků je pozdně barokní kostel dostavěný roku 1784 a náležející pod Římskokatolickou farnost Krompach. Kostel v Krompachu v podhůří Lužických hor je chráněn od roku 2011 jako kulturní památka. Historie Byl postaven v letech 1770 až 1784 díky přispění obyvatelstva a církevního náboženského fondu. Od roku 2011 je kostel zapsán v celostátním seznamu kulturních památek pod číslem 104517. V témže roce jej poškodil blesk. Na zápisu a v péči o kostel se podílí jak cvikovská farnost, tak občanské sdružení, nyní spolek Jánské kameny – Johannisstein. Přístupný bývá jednou ročně. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Krompach. Architektura Kostel je jednolodní, v půdorysu obdélníkový s trojboce uzavřeným presbytářem s obdélnou sakristií v jeho závěru. Zvnějšku je členěn lizénami, vpadlými vykrajovanými rámci a obdélnými segmentem ukončenými okny. Průčelí kostela je vyvrcholeno trojúhelníkovým štítem. V interiéru má presbytář valenou klenbu s lunetami. Loď má plochý strop. Z části je loď zastavěná tříramennou dřevěnou kruchtou, napojenou na kamennou kruchtu, která je podklenuta plackami. V lodi je iluzívní malba pilastrů a okenní ostění. Na stropě se nalézá štukový rámec s malbou z 19. století. Vybavení Hlavní oltář s obrazem z 19. století je pozdně barokní a pochází z poslední třetiny 18. století. Dva boční oltáře Krista a Panny Marie mají dřevěné kulisy s iluzívní architektonickou malbou z konce 18. století. Rokoková kazatelna s výzdobou rokají a růžiček pochází z poslední třetiny 18. století. V kostele se nachází pozdně barokní socha sv. Jana Nepomuckého a socha Immaculaty z období kolem roku 1750. Kamenná křtitelnice s dřevěným víkem se skupinkou Křtu Páně je datovaná do roku 1787. Okolí kostela Při kostele stojí výklenková kaple, která je členěná pilastry. V nice kaple se ve štítu nachází zlidovělá soška sv. Jana Nepomuckého. Je zde také pozdně barokní reliéf Kalvárie z konce 18. století. Odkazy Reference Literatura POCHE, Emanuel. Umělecké památky Čech K/O, sv. II.. Praha: Academia, 1978. 580 s. S. 149–150. Související články Seznam kulturních památek v okrese Česká Lípa Čtrnáct svatých pomocníků Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Čtrnácti svatých pomocníků na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Čtrnácti svatých pomocníků, Krompach (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele Čtrnácti svatých pomocníků, Krompach na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Krompach, kostel Čtrnácti svatých pomocníků Kostel Čtrnácti svatých pomocníků v Krompachu na webu Hrady Kostel 14 svatých pomocníků v Krompachu na webu občanského sdružení Jánské kameny Krompach – kostel Čtrnácti svatých pomocníků na webu Turistika.cz
Kaple svaté Anny Samotřetí (Naděje)

Kaple svaté Anny Samotřetí je barokní[zdroj?] kaple v osadě Naděje, místní části města Cvikova v okrese Česká Lípa. Postavena byla v roce 1821. Z hlediska duchovní správy spadala do farnosti Cvikov v českolipském vikariátu litoměřické diecéze. Po roce 1990 přešla do soukromého vlastnictví a byla upravena pro rekreaci. K liturgickým účelům již není užívána. Historie Kaplička svaté Anny Samotřetí byla v Naději u Trávníka postavena v letech 1821. Zasvěcena byla matce Panny Marie. V roce 1868 byla opravena a byl do ní instalován nový oltář. V roce 1921 byl do její zvoničky dán vysvěcený zvon a o dva roky později zde byla instalována deska se jmény padlých v první světové válce. Po druhé světové válce pozvolna zchátrala, dokud nebyla soukromým majitelem upravena na rekreační objekt. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Anny Samotřetí na Wikimedia Commons Zmínka o historii Naděje na webu Lužické hory
Kaple svaté Anny (Vítkov)

Kaple svaté Anny je barokní kaple ve vsi Vítkov, což je od 1. ledna 1981 místní část města Česká Lípa. Historie Kaplička svaté Anny byla ve vsi postavena v roce 1853. K přestavbě došlo v letech 1869 až 1870. V roce 1909 do ní uhodil blesk a bylo postavena znovu. Nyní náleží pod Římskokatolickou farnost v Dobranově.Kaple byla prodána a je nyní (rok 2016) v soukromém vlastnictví. V katalogu litoměřického biskupství je uvedena jako Vítkov, kaple sv. Anny. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Anny ve Vítkově na Wikimedia Commons Povídání i o Vítkově a kapli
Kaple svaté Máří Magdaleny (Chomouty)

Kaple svaté Máří Magdaleny je barokní kaple nedaleko Nového Boru v okrese Česká Lípa, postavená v roce 1774. Kaple je památkově chráněná. Příslušnost kaple Katastr Kaple je v seznamu památek pod číslem 23206/5-2869 s adresou v Bukovanech, nicméně se nalézá u silnice a na předělu Dolního Pihelu a rekreační osady Chomouty. Pihel i Bukovany jsou místními částmi města Nový Bor. Církevní příslučnost Z hlediska církve vesnice Pihel, Bukovany a Chomouty a tudíž i tato kaple spadají pod římskokatolickou farnost v Sloupu v Čechách. V katalogu litoměřického biskupství je uvedena jako kaple v Chomoutech. Další údaje Kapli zasvěcenou Máří Magdaleně nechala u Chomout postavit v roce 1774 Anna Regina Ostritzová. Opravy byly provedeny v letech 1898 a 1993. V kapli je zachován rokokový oltář z roku 1774. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v Novém Boru Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Máří Magdaleny na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Máří Magdalény, Chomouty (katalog biskupství litoměřického) Zmínka web Casy Na webu Hrady
Kostel Nejsvětější Trojice (Trhové Sviny)

Kostel Nejsvětější Trojice v Trhových Svinech je římskokatolický poutní chrám u města Trhové Sviny v okrese České Budějovice. Objekt barokního kostela je chráněn jako kulturní památka České republiky. Půdorys kostela je kruhový a zároveň zachovává princip trojnosti. Středovou svatyni obklopuje hradba s opěráky a šestibokým ambitem, přičemž tři strany ochozu mají vížky. V sousedství poutního kostela se nachází budova někdejších malých lázní, které byly v provozu do konce 19. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kaple Navštívení Panny Marie (Velký Grunov)

Kaple Navštívení Panny Marie je kaple v obci Velký Grunov na Českolipsku. Velký Grunov je místní částí obce Brniště u silnice vedoucí směrem k městu Mimoň. Kaple náleží pod římskokatolickou farnost v Brništi a je chráněna jako kulturní památka. Bohoslužby se zde pravidelně nekonají. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Navštívení Panny Marie ve Velkém Grunově na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli Navštívení Panny Marie, Brniště – Velký Grunov (katalog biskupství litoměřického) Zmínka na webu Varhany