NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pomník padlým v 1. světové válce (Heřmaň)

Pomník padlým v obci Heřmaň v okrese České Budějovice je mohyla nacházející se asi 200 m jižně od vsi na kraji lesa. Historie V roce 1920 byl ve vsi ustanoven Pomníkový kroužek za účelem uctění památky vojínů padlých během světové války. Pod vedením místního rodáka, poštmistra Josefa Krátkého se podařilo získat od Vyšebroddkého kláštera pozemek i finance na zakoupení kamenů – práce byly vykonávány zdarma. Na místě byla navršena mohyla, na které byl na jménech čtyř českých velikánů vztyčen žulový jehlan připomínající vznik republiky. Kolem mohyly pak jedenáct kamenů se jmény, podobenkami a daty úmrtí místních vojínů. Asi 50 m jižně od mohyly byl vztyčen kamenný kříž. Slavnostní odhalení bylo 4. září 1921 za účasti mnoha lidí z okolí i příbuzných padlých.. V roce 2011 byl pomník opraven. Pomník je evidován v Centrální evidenci válečných hrobů vedené ministerstvem obrany. Popis Na vrcholu asi 3 m vysoké mohyly se nachází čtyři žulové desky se jmény T. G. Masaryka, Jana Žižky, Jana Husa a Jana A. Komenského. Nad nimi je žulový jehlan připomínající vznik republiky. Kolem mohyly je jedenáct kamenů, na každém z nich je jméno, podobenka, věk a místo s datem úmrtí. Původní podobenky se nedochovaly, dnes jsou nahrazeny generickým obrázkem vojáka. V těsné blízkosti pomníku byl, na své přání, pochován Josef Krátký (*17. 1. 1883 Heřmaň, + 7. 9. 1958 Praha-Jinonice – (zakladatel pomníku, poštmistr a kronikář) se svou ženu Elsou (*20. 7. 1887 Wídeň, +12. 10. 1942 Vidov). Na náhrobní desce je v záhlaví uvedeno: „… vrátil jsem se“ Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu pomník padlých na Wikimedia Commons Jihočeské kapličky
Хавличкув Брод

Хавличкув Брод (на чешки: Havlíčkův Brod) е град, разположен в централната част на Чехия. Административен център на окръг Хавличкув Брод, Височински край. Според преброяването през 2011 г. населението му е 23 723 души. Население Преброявания на населението Численост на населението според преброяванията през годините: Вижте също Списък на градовете в Чехия Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно Хавличкув Брод ((cs)) Официален сайт
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (pronunciació en txec: [ˈɦavliːtʃkuːf ˈbrot]), Německý Brod fins al 1945 (pronunciació en txec: [ˈɲɛmɛtskiː ˈbrot]; en alemany: Deutschbrod) és una ciutat a la regió de Vysočina de la República Txeca. També és la capital del districte Havlíčkův Brod. Es troba a la vora del riu Sázava a les terres altes de Bohèmia-Moràvia i el 2002 tenia 24.321 habitants. Pertany a la terra històrica de Bohèmia. Ciutats agermanades Spišská Nová Ves, Eslovàquia
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod es la localidad-capital del distrito de Havlíčkův Brod en la región de Vysočina, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 23 101 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la región, cerca de la orilla del río Sázava —un afluente derecho del río Moldava— y de las regiones de Bohemia Central y Pardubice.​ Historia El asentamiento en Brod se ha documentado desde el siglo XII. Después de que se descubrió la plata en el área, el noble bohemio Smil de Lichtenburk (Lichtenburg) invitó a los mineros alemanes a establecerse en el área; Brod recibió los derechos de su ciudad en 1257. Aunque la gente del pueblo hablaba alemán en una tierra predominantemente de habla checa, la gente de Brod se convirtió en súbditos leales de la corona de Bohemia. En los siglos XIII y XIV fue un centro para la minería de plata, aunque su importancia disminuyó gradualmente en el siglo pasado. Debido a que los ciudadanos alemanes apoyaron al rey Segismundo durante las Guerras husitas, Brod fue despedido el 22 de enero de 1422 por Jan Žižka. La población fue reasentada por una población predominantemente de habla checa en 1429 y experimentó un florecimiento cultural durante los siglos XVI y XVII. Desde 1429 la mayoría de la población de la ciudad era étnicamente checa. Hasta 1918, la ciudad era parte de la monarquía austriaca (lado de Austria después del compromiso de 1867), jefe del distrito de Deutschbrod - Nemecky Brod, uno de los 94 Bezirkshauptmannschaften en Bohemia.​ Brod fue industrializado durante el siglo XIX con énfasis en los textiles. El ferrocarril llegó aquí en 1870 y la estación más tarde se convirtió en un centro importante. Después de la Segunda Guerra Mundial, la ciudad pasó a llamarse Havlíčkův Brod en honor a Karel Havlíček Borovský, periodista, escritor y político checo. A finales de la década de 1980, el centro de Brod fue declarado un tesoro nacional. Ciudades hermanadas Havlíčkův Brod mantiene un hermanamiento de ciudades con: Brielle, Holanda Meridional, Países Bajos (desde 1985). Bresanona, Trentino-Alto Adigio, Italia (desde 1992). Spišská Nová Ves, Košice, Eslovaquia (desde 1995). Český Brod, Bohemia Central, República Checa. Široký Brod, Olomouc, República Checa. Uherský Brod, Zlín, República Checa. Vyšší Brod, Bohemia Meridional, República Checa. Železný Brod, Liberec, República Checa. Galería Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Havlíčkův Brod.
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (avant 1945 : Německý Brod ; en allemand : Deutschbrod) est une ville de la région de Vysočina, en Tchéquie, et le chef-lieu du district de Havlíčkův Brod. Sa population s'élevait à 23 709 habitants en 2025. Géographie Havlíčkův Brod est arrosée par la Sázava et se trouve à 23 km au nord de Jihlava, à 88 km au nord-ouest de Brno et à 98 km au sud-est de Prague. La commune est limitée par Veselý Žďár, Knyk et Břevnice au nord, par Kyjov, Pohled et Bartoušov à l'est, par Vysoká, Šlapanov, Štoky, Okrouhlička, Lípa et Michalovice au sud, et par Hurtova Lhota, Krásná Hora et Okrouhlice à l'ouest. Histoire Havlíčkův Brod est fondé au XIIe siècle à la suite de la découverte de mines d'argent. Comme beaucoup de villes de Bohême à la même époque, elle est habitée principalement par des Allemands appelés à coloniser leurs terres dépeuplées par les rois de Bohême. Pendant la Première Guerre mondiale, la ville accueillit des réfugiés, dont certains sont enterrés dans le cimetière juif du typhus. Jusqu'en 1918, la ville faisait partie de l'empire d'Autriche, puis d'Autriche-Hongrie (Cisleithanie après le compromis de 1867), district de Deutschbrod - Nemecky Brod, un des 94 Bezirkshauptmannschaften de Bohême. Jusqu'en 1945 et aux décrets Beneš qui ont forcé le départ de la minorité allemande, la ville s'appelait donc Deutschbrod (« Gué allemand » en un mélange des langues tchèques et allemandes typique de la diversité culturelle de la Bohême d'alors). Elle a été renommée Havličkův Brod (« Gué de Havliček ») en l'honneur de Karel Havlíček Borovský, poète, journaliste et écrivain, célèbre pour avoir fondé et animé le mouvement du renouveau national tchèque au XIXe siècle. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Économie L'industrie textile se développe au XIXe siècle favorisée par l'arrivée du chemin de fer. Galerie Personnalités Karel Havlíček Borovský (1821-1856), père du renouveau national tchèque Johann Stamitz (1717-1757), violoniste et compositeur, inventeur de la forme classique de la symphonie Anton Stamitz (1750-circa 1800), compositeur, violoniste et altiste Stanislav Kamarýt (1883-1956), espérantiste tchèque, est mort à Havlíčkův Brod. Jan Suchy (1944-2021), joueur de hockey sur glace Josef Augusta (1946-2017), joueur puis entraîneur de hockey sur glace Bohuslav Matoušek (1949-), violoniste et altiste tchèque. Transports Par la route, Havlíčkův Brod se trouve à 27,5 km de Jihlava, à 104 km de Brno et à 117 km de Prague. Jumelages Brielle (Pays-Bas) Bressanone (Italie) Spišská Nová Ves (Slovaquie) Notes et références Liens externes Site officiel Portail de la Tchéquie
Havlíčkov Brod

Havlíčkov Brod (u češkom jeziku: Havlíčkův Brod) je grad u Češkoj. Nalazi se u pokrajini Vysočina te je središte istoimenog okruga. U popisu stanovništva 2021., u gradskoj općini živio je 23.255 stanovnika, od toga u samom Havlíčkovom Brodu živio u 2011. godini 21.208 stanovnika. Do 1945. godine Havlíčkův Brod imao ime Německý Brod – u hrvatskom jeziku Njemački Brod, novo ime je dobio po znajačanom piscu, novinaru i pjesniku iz općine Havlíčkova Borová (bivše samo Borová) u blizini ovog grada – Karel Havlíček Borovský. Naselja U sastavu grada Havlíčkova Broda nalazi se 14 naselja: Březinka, Havlíčkův Brod, Herlify, Jilemník, Klanečná, Květnov, Mírovka, Poděbaby, Suchá, Svatý Kříž, Šmolovy, Termesivy, Veselice i Zbožice. Izvori
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (németül Deutschbrod) település Csehországban, a Havlíčkův Brod-i járásban. Fekvése Havlíčkův Brod Radostín, Ždírec, Vysoká, Veselý Žďár, Štoky, Šlapanov, Okrouhlice, Pohled, Olešná, Břevnice, Bartoušov, Kyjov, Knyk, Hurtova Lhota, Okrouhlička, Michalovice, Krásná Hora, Krátká Ves, Lípa, Česká Bělá és Horní Krupá településekkel határos. Lakosainak száma 23 791 fő (2025. január 1.). Története Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (prima del 1945 Německý Brod, in tedesco Deutschbrod) è una città della Repubblica Ceca, capoluogo del distretto omonimo, nella regione di Vysočina. Storia Originariamente era un borgo minerario presso un guado (in ceco brod) sul fiume Sázava. Dapprima fu chiamato Smilův Brod dal nome del suo fondatore Smil di Liechtenburg (Smil z Lichtenburka). I riferimenti più antichi risalgono al 1234 circa. Il re Ottocaro II di Boemia pretendeva il territorio intorno a Brod, che considerava territorio regale, e perché su questo vi erano miniere d'argento. Così mosse guerra a Smil conquistando parte dell'area. Nel 1274 il borgo fu promosso città. Alla fine del XIII secolo la città fu cinta da mura. Dal 1308 fu chiamata Německý Brod (guado tedesco), nome che conservò fino al 1945. Durante le guerre ussitiche, nel 1422, vi si è rifugiato l'imperatore Sigismundo di Lussemburgo con il suo esercito. Le truppe degli ussiti capeggiate da Jan Žižka conquistarono la città e sconfissero la gloriosa armata imperiale. Fu uno degli ultimi trionfi di Žižka. Quest'evento segnò anche la fine dell'escavazioni legate all'estrazione dell'argento. Nel 1637 divenne città regale. In questa città ha vissuto e lavorato per parecchio tempo lo scrittore ceco Karel Havlíček Borovský. Da segnalare la presenza della fabbrica di birra Rebel. Musei e gallerie Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Havlíčkův Brod Collegamenti esterni Sito ufficiale, su muhb.cz. Havlíčkův Brod, su sapere.it, De Agostini.
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (Duits: Deutsch Brod) is een Tsjechische stad in de regio Vysočina, en maakt deel uit van het district Havlíčkův Brod. Havlíčkův Brod telt 24 296 inwoners (2006). De Tsjechische naam van Havlíčkův Brod was tot 1950 Německý Brod, een rechtstreekse vertaling van Deutsch Brod. De huidige naam is een verwijzing naar Karel Havlíček Borovský. De stad is ontstaan toen na het vinden van zilver Duitse mijnwerkers werden uitgenodigd om een mijn aan te leggen. Sinds 1257 had Německý Brod stadsrechten. Geboren Johann Stamitz (1717-1757), Boheems componist en violist Tomáš Souček (27 februari 1995), Tsjechisch voetballer Partnerstad Brielle (Nederland), sinds 1985 Foto's
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (do 1945 Německý Brod, niem. Deutsch Brod) – miasto w Czechach, w kraju Wysoczyna. Według danych z 2023 powierzchnia miasta wynosiła 6 493 ha, a liczba jego mieszkańców 23 300 osób. W mieście rozwinął się przemysł włókienniczy, spożywczy, maszynowy oraz chemiczny. W miejscowości jest stacja kolejowa Havlíčkův Brod. Zabytkiem jest kościół Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny. Demografia Źródło: Czeski Urząd Statystyczny Miasta partnerskie Nowa Wieś Spiska Bressanone Brielle Urodzeni w Havlíčkův Brodzie Šárka Kubínová – czeska siatkarka Lenka Šmídová – czeska żeglarka sportowa Galeria Przypisy Linki zewnętrzne Strona miasta
Хавличкув Брод

Хавличкув Брод (чеш. Havlíčkův Brod, нем. Deutschbrod) град је у Чешкој Републици, у оквиру историјске покрајине Бохемије. Хавличкув Брод је трећи по величини град управне јединице Височина крај, у оквиру којег је седиште засебног округа Хавличкув Брод. Географија Град Хавличкув Брод се налази у средишњем делу Чешке републике. Град је удаљен од 130 км југоисточно од главног града Прага. Хавличкув Брод се сместио у области источне Бохемије. Надморска висина града је око 420 м. Град је смештен у уској долини реке Сазаве, која се низводно улива у већу реку Влтаву. Око града издиже се Чехоморавско горје. Историја Подручје Хавличкува Брода било је насељено још у доба праисторије. Насеље под данашњим називом први пут се у писаним документима спомиње у 12. веку, а насеље је 1257. године добило градска права. Већ тада је насеље било насељено Немцима. 1919. године Хавличкув Брод је постао део новоосноване Чехословачке. После Другог светског рата месни Немци су исељени у матицу. У време комунизма град је нагло индустријализован. После осамостаљења Чешке дошло је до опадања активности тешке индустрије и до проблема са преструктурирањем привреде. Становништво Хавличкув Брод данас има око 24.000 становника и последњих година број становника у граду стагнира. Поред Чеха у граду живе и Словаци и Роми. Партнерски градови Спишка Нова Вес Бресаноне Галерија Спољашње везе Званични веб-сајт
Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (före år 1945: Německý Brod, tyska: Deutschbrod) är en stad i regionen Vysočina i södra Tjeckien. Havlíčkův Brod, som för första gången nämns i ett dokument från år 1269, hade 23 234 invånare år 2016. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från tyskspråkiga Wikipedia, Havlíčkův Brod, 12 oktober 2014. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Havlíčkův Brod. Havlíčkův Brods officiella webbplats
Гавличкув-Брод

Гавлічкув-Брод (чеськ. Havlíčkův Brod), до 1945 року Німецький Брод (чеськ. Německý Brod), Дойчброд (нім. Deutschbrod) — місто в краї Височина Чехії. Розташоване на річці Сазаві, в межах Богемсько-Моравської височини. Населення 24,3 тис. осіб (2003). Площа 64,9 км. Розвинуто машинобудування, текстильна та харчова промисловість. Історія Спочатку населений пункт називався просто Брод, він отримав розвиток внаслідок відкриття срібних родовищ на Сазаві у 1-й половині XIII століття. Перша письмова згадка відноситься до 1256 року і пов'язана з пожалуванням власником Бродського панства Смілом з Ліхтенбурку частини від доходів зі срібних копалень біля Брода трьом чеським цистерціанським монастирям. Невідомо, чи був у той період Брод гірницьким містом в інституційному сенсі, але у 1256 році в Броді вже була парафія, що належала Тевтонському ордену. Першу достовірну згадку про існування міста Брода зі своїм рихтаржем (iudex) та бюргерами (cives) можна знайти в документі від 1261 року, проте з інших грамот про адміністративний поділ районів видобутку срібла можна побічно зробити висновок, що Брід функціонував як місто вже у 1257 році. Ймовірно, першим рихтаржем Брода був Вернхер на прізвисько Рібарж (Рибак), згадуваний у документах у період з 1265 по 1289 роки. Печатка міста відома з 1269 року. Місто отримало право будувати міські стіни наприкінці 1278 року. Будівництво головної фортечної стіни почалося близько 1310 року, а повністю міські укріплення були завершені приблизно в середині XIV століття. Населення Брода з XIII століття було переважно німецьким, тому з 1310 він був відомий як Німецький Брід. Під час Гуситських війн населення міста підтримало короля Сигізмунда, тому 22 січня 1422 року місто було зруйноване Яном Жижкою (відбудоване знову у 1429 році). Протягом XVI-XVII було культурним центром; промисловість (переважно — текстильна) набула розвитку у ХІХ столітті. Тоді ж місто стало великим залізничним вузлом. Все німецьке населення міста було виселено у 1945 році. У тому ж році місто отримало свою сучасну назву на честь письменника XIX століття Карела Гавлічека-Боровського. У місті діє науково-дослідний та селекційний інститут картоплярства. Населення Галерея Міста-побратими Брессаноне, Італія Списька Нова Весь, Словаччина Примітки Література Somer, Tomáš. Smil, z Boží milosti pán z Lichtenburka. Dějiny osobnosti, osobnost v dějinách / Školitel: David Papajík. — Disertační práce. — Olomouc : Univerzita Palackého v Olomouci. Filozofická fakulta, 2012.
Йесеник

Йесеник (на чешки: Jeseník; на немски: Freiwaldau) е град и община в Чехия, Оломоуцки край. Административен център на окръг Йесеник. Според Чешката статистическа служба през 2016 г. общината има 11 471 жители. До 1947 г. името на града е Фривалдов (на чешки: Frývaldov). Йесеник е курортен град в северната част на Оломоуцкия край. В града има 1393 домакинства, кадастралната му територия е 3822 ха (38,22 km). Той е най-голямото селище в чешката част на историческите земи на Ниското княжество. История Първото споменаване на Йесеник е през 1267 г. – по времето на усвояването на тези земи. Оттогава има съхранени записи за опити за добив на скъпоценни метали. В латински източници, градът се споменава като Фривалд (Vriwald), а в немски от същия период – и като Фрайвалдау (Freiwaldau). По време на развитието на града и края, тук е открит курорт и първото в света водолечебно заведение, което е основано от Винценц Присниц. В негова чест курортът е наричан и Присницовски a основният курортен павилион – санаториум „Присниц“, който заедно със санаториума (павилиона) „Рипер“ носи името на знаменити личности, оказали влияние върху развитието на курорта. Детският павилион „Каролина“ е наречен в чест на дъщерята на Присниц, която той не успява да излекува и тя умира на тригодишна възраст. Други по-важни павилиони са „Безруч“ и „Маричка“. Емблема на курортите е лъв, който е изобразен на повечето местни сувенири. През 1845 г. тук се лекува Николай Гогол. През 1938 г. Йесеник (под немското име Фривалдау) влиза в състава на райхсгау Судетенланд на Третия райх. В града са разположени щаба и отделни подразделения на 8-а немска пехотна дивизия. Забележителности Колонада Родната къща на Винценц Присниц – сега музей. Слънчева поляна (или още Южния склон) – склон, на който се намират няколко формации от големи и малки камъни, като в една от тях има извор. Най-известната от тях е наречена „Слънчевата врата“. Извори – в горите над Слънчевата поляна има път, покрай който има паметници и лечебни извори. Части на града Йесеник Буковице Детршихов Личности Карл фон Дитерсдорф (1739 – 1799), австрийски бароков композитор и музикант Винценц Присниц (1799 – 1851), създател на курорта в града и водолечението като дейност Енгелбарт Капс (1888 – 1975), силезийски скулптор, работил в Йесеник Побратимени градове Бойнице, Словакия Глухолази, Полша Нойбург ан дер Донау, Германия Мори, Австралия Ниса, Полша Източници Външни препратки Официален сайт
Jeseník

Jeseník es un pueblo del distrito de Jeseník en la región de Olomouc, República Checa. Tiene una población estimada, a principios del año 2021, de 10 977 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la región, sobre la parte oriental de los montes Sudetes, a poca distancia de la frontera con Polonia y con la región de Moravia-Silesia.​ El pueblo es famoso por su spa. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jeseník.
Jeseník (Jeseníki járás)

Jeseník település Csehországban, a Jeseníki járásban. Jeseník Zlaté Hory, Bělá pod Pradědem, Lipová-lázně, Česká Ves és Mikulovice településekkel határos. Lakosainak száma 10 456 fő (2025. január 1.).1947-ig a település neve Frývaldov (németül:Freiwaldau) volt. Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (2023–, cseh)
Jeseník

Jeseník (tot 1947 Frývaldov, Duits: Freiwaldau) is een Silezische stad in de Tsjechische regio Olomouc, en maakt deel uit van het district Jeseník. Jeseník telt 10.665 inwoners (2023). Jeseník was tot 1945 een plaats met een overwegend Duitstalige bevolking. Na de Tweede Wereldoorlog werd de Duitstalige bevolking verdreven. Geschiedenis 1267 – De eerste schriftelijke vermelding van Jeseník. 1996 – De stad Jeseník wordt administratief overgeheveld van het district Šumperk naar het nieuw gevormde district Jeseník. Partnersteden Bojnice (Slowakije)
Есеник

Е́сеник (чеш. Jeseník [ˈjɛsɛɲiːk]), до 1947 года Фривальдов (чеш. Frývaldov [ˈfriːvaldof]), бывш. Фрайвальдау (нем. Freiwaldau) — курортный город в Чехии на севере Оломоуцкого края, центр одноимённого района. В городе 1393 домов, 13 097 жителей его кадастровой территории занимает 3822 га (38,22 км). Есеник — крупнейший город в чешской части исторической местности Ниско. История Первые упоминания Первое упоминание о Есенике относится к 1267 году — времени освоения этого края. Ещё с того времени сохранились записи о попытках добычи драгоценных металлов. В латинских источниках этот город упоминается как Vriwald, в немецких иногда также Freiwaldau. Развитие курортов Во время развития города и края здесь открылся курортом и первое в мире водолечебное заведение, которое основал Винченц Присниц. В честь него курорт также называют Присницовский a главный курортный павильон — Санаторий Присница, который вместе с санаторием (павильоном) Риппер несёт имя знаменитой личности, оказавшей влияние на развитие курорта. Детский павильон Каролина назван в честь дочери Присница, которую он не смог вылечить и она умерла в три года. Стоит упомянуть и другие важнейшие павильоны: Безруч и, конечно, Маричка. Эмблема курортов — лев, который изображён на большинстве местных сувениров. В 1845 году здесь лечился Н. В. Гоголь. В составе Третьего рейха В 1938 году Есеник (под немецким названием Фривальдау) вошёл в состав рейхсгау Судетенланд нацистской Германии. В городе расположились штаб и отдельные подразделения 8-й пехотной дивизии. Достопримечательности Колоннада Родительский дом Винценца Присница — музей, на первом этаже столовая. Солнечный луг — или же Южный склон, склон, на котором находится несколько фигур из огромных и маленьких камней в одной из них есть родник. Самая известная — солнечные ворота. Родники — в лесах над находятся дороги с памятниками и целебными родниками. Части города Есеник Буковице Детршихов Население Города-побратимы Примечания Ссылки Официальный сайт города
Јесењик

Јесењик (чеш. Jeseník, нем. Freiwaldau) град је у Чешкој Републици, у оквиру историјског подручја Кнежевине Нисе. Сада је то град у самоуправном Оломоуцком крају. Јесењик је седиште истоименог округа Јесењик. Поред Јесењика налази се истоимена бања, једна од познатијих у држави. Географија Јесењик се налази у источном делу Чешке републике. Град је лежи 240 км источно од главног града Прага и 69,5 км северно од крајског седишта, града Оломоуца. Град Јесењик је смештен у чешком делу Шлезије, на подручју раније Кнежевине Нисе које је данас већим делом у суседној Пољској. Град је смештен на реци Кладска Ниса, у северном делу Чешке висије, на приближно 430 м надморске висине. Око града се издижу планине Крконоше, посебно планина Јесењики. Историја Подручје Јесењика било је насељено још у доба праисторије. Насеље се под данашњим називом први пут у писаним документима спомиње у 1267. године као словенско насеље, а 1326. је стекло градска права. Град је био вековима рударско средиште, где је доминирало немачко становништво. 1919. године град Јесењик је заједно са остатком чешке Шлезије постао део новоосноване Чехословачке. Ово је веома тешко прихватило локално немачко становништво, које је чинило убедљиву већину у граду (преко 95% по попису из 1910. године), па је у граду веома брзо прихваћен нацистички покрет. 1938. године Јесењик, као насеље са немачком већином, у склопу Судетских области отцепљено је од Чехословачке и припојено Трећем рајху. После Другог светског рата локални Немци су присилно исељени у Немачку. У време комунизма град је нагло индустријализован, па је дошло до наглог повећања становништва. После осамостаљења Чешке дошло је до опадања активности тешке индустрије. Становништво Јесењик данас има око 12.000 становника и последњих година број становника у граду лагано опада. Поред Чеха у граду живе и Роми. Партнерски градови Глухолази Бојњице Ниса Галерија Спољашње везе Званични веб-сајт