NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hřbitov svaté Otýlie

Hřbitov svaté Otýlie je hlavní českobudějovický hřbitov. Nachází se u Pražské třídy na okraji Pražského předměstí u Nemanic. Součástí hřbitova je krematorium s obřadní síní a kaple svaté Otýlie, podle které je celý hřbitov pojmenován. Historie Hřbitov byl založen v roce 1887, výstavbu řídil Jakob Stabernak. Byl vybudován náklade 80 000 zl a vysvětil jej 22. dubna 1889 biskup Martin Josef Říha. První pohřeb proběhl téhož dne. V roce 1891 nechal starosta Josef Kneissl upravit obřadní síň na kapli sv. Otýlie na počest své zesnulé manželky Otýlie. Hřbitov byl postupně rozšiřován o další části až do dnešní rozlohy. V letech 1923–25 bylo postaveno krematorium, v letech 1975–80 bylo vystavěno současné krematorium. V 60. letech 20. století došlo ke zřízení rozptylové loučky. Současnost V současnosti má hřbitov rozlohu 11,5 ha a asi 15 500 hrobů. Mezi významné osobnosti pohřbené na hřbitově patří hudební skladatel Bohuslav Jeremiáš, malíř Otto Matoušek, politici August Zátka, Wendelin Rziha, Otakar Svoboda, Josef Taschek a Albín Dlouhý, továrník a starosta města Johann Stegmann nebo francouzský filozof a člen odbojového hnutí Pierre Kaan. Části hřbitova včetně krematoria a kaple sv. Otýlie jsou chráněny jako kulturní památka České republiky. Církevní pohřebiště V centrální části hřbitova se nachází (v VIII. oddělení) hrobka českobudějovických biskupů, kde jsou pohřbeni biskupové Martin Josef Říha, Josef Antonín Hůlka, Šimon Bárta, Josef Hlouch a Jiří Paďour. V sousedství biskupské hrobky je pak oddělení kněžských hrobů, kde jsou pohřbeni jednak kanovníci českobudějovické kapituly, jednak další kněží, kteří působili v českobudějovické diecézi (např. kněz a spisovatel Tomáš Koupal) a také dva vyšebrodští cisterciáci (Gerhard Nýdl a Vojtěch Ivo Kvapil). V sousedství se pak nachází hrobka kongregace redemptoristů, v níž jsou pohřbeni kněží a laičtí bratři této kongregace, kteří působili v českobudějovické redemptoristické koleji. V této hrobce je také pohřben 11. českobudějovický biskup Antonín Liška, který byl členem této kongregace. Několik jednotlivých kněžských hrobů je i v jiných částech hřbitova. V centrální části hřbitova jsou dále oddíly s hroby členek ženských kongregací Školských sester de Notre Dame. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hřbitov svaté Otýlie na Wikimedia Commons Historie hřbitova
Kostel Povýšení svatého Kříže (Lobeč)

Římskokatolický filiální kostel Povýšení svatého Kříže v Lobči je sakrální stavba stojící severovýchodně nad vsí uprostřed hřbitova. Od roku 1966 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Původně byl kostel v gotickém slohu. Ve 14. století byl označován jako farní kostel. Kolem roku 1532 byl přestavěn a později barokně upraven. Architektura Kostel je jednolodní čtvercová budova s pravoúhlým presbytářem a obdélníkovou sakristií a oratoří po stranách. Na jižní straně kostela na vnější stěně lodi je zazděna špatně čitelná pískovcová deska s nápisem a letopočtem: Mistr Jan Hus tu s. Girzi leta 1532. V průčelí kostela je půlkruhový portál s erbem. Uvnitř má kostel plochý strop. Kruchta je dřevěná. Zařízení Původní hlavní oltář byl raně barokní z období kolem roku 1660. Byla na něm pozoruhodná soška Madony ze stejného období. Tento oltář byl odstraněn na panskou oratoř a na jeho místě se nachází rokokový oltář s původním obrazem. Kazatelna se čtyřmi soškami evangelistů byla postavena kolem roku 1700. V oratoři je raně barokní epitaf Odolena z Věžníku snad z roku 1685. Dále jsou zde mramorové náhrobky z roku 1838 a z roku 1872. Okolí kostela V rohu hřbitova je umístěna zděná hranolová zvonice. Je členěná lizénami. Hřbitov má rozlohu 1779 m². Je zde pohřben spisovatel Eduard Štorch. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Povýšení sv. Kříže, Lobeč (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ – Lobeč, kostel Povýšení sv. Kříže Kostel Povýšení sv. Kříže v Lobči na webu Hrady.cz
Kostel Povýšení svatého Kříže (Mečeříž)

Římskokatolický filiální kostel Povýšení svatého Kříže v Mečeříži je novorománská sakrální stavba jehož věž se tyčí v dominantním postavení nad obcí. Od roku 1993 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel pochází z první poloviny 20. století. Architektura Jedná se o jednolodní, obdélníkovou stavbu s obdélníkovým presbytářem s apsidou, hranolovou věží při jižní straně a předsíní při západní straně. Presbytář je sklenut křížovou klenbou. Loď má plochý strop. Zařízení Zařízení kostela je novodobé. Okolí kostela Vedle stála dřevěná barokní zvonice, s dřevěným patrem na krakorcích a zděnou podezdívkou. Z někdejší zvonice se zachovalo pouze zděné podlaží a podoba zvonice je vidět už jen na starých fotografiích. Nedaleký železný kříž na kamenném podstavci pochází z roku 1823. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Povýšení sv. Kříže, Mečeříž (katalog biskupství litoměřického) Kostel Povýšení sv. Kříže v Lobči na webu Hrady.cz
Kostel svaté Anny (Týnec)

Římskokatolický filiální kostel svaté Anny v Týnci, části města Dobrovice v okrese Mladá Boleslav, stojí na chloumeckém hřbetu nad Dobrovicí. Jedná se o pozdně barokní sakrální stavbu, obklopenou hřbitovem, která je místní krajinnou dominantou. Hřbitov se nachází v horní části obce pod původně barokním vrchnostenským dvorem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel stojí v dominantní poloze na jižním úbočí Chlumu. Nechala jej postavit roku 1725 Eleonora z Valdštejna podle projektu Františka Maxmiliána Kaňky a Františka Ignáce Préea. Pozoruhodným motivem jsou sdružená okna, jejichž užití však může být druhotné. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Dobrovice. Architektura Jedná se o jednolodní stavbu s výraznými bočními rizality. Nad západní částí kostela je věž. Kostel byl rozšířený roku 1778 o sakristii, která je na jeho jižní straně. Klenby kostela jsou plackové. V kostele je nástropní freska Nejsvětější Trojice. Zařízení Hlavní oltář pochází z roku 1735. Jeho autorem je zřejmě P. Vyšohlíd. Jedná se o portálový, sloupový oltář se starším obrazem sv. Anny ze 17. století. Obraz je z kapličky dobrovického zámku. Na oltáři jsou sochy svatého Václava a svatého Jana Nepomuckého. Kazatelna je z roku 1742. V kostele jsou obrazy Umučení Krista z roku 1824 a obraz svatého Jana Křtitele ze 17. století, který byl do kostela přenesen roku 1735 z Dobrovice. Dále je zde obraz sv. Františka Serafinského z roku 1735, který je umístěn v rozvilinovém rámci. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Anny na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Anny, Týnec (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Anny, Týnec na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Týnec, kostel sv. Anny Kostel sv. Anny v Týnci na webu Hrady.cz
Kostel svatého Antonína Paduánského (Bedřichov)

Římskokatolický filiální kostel svatého Antonína Paduánského v Bedřichově je sakrální stavba stojící na stráni na hřbitově. Historie Kostel je betonová a cihlová parafráze gotiky postavená v letech 1930–1932. Kolem přelomu druhého tisíciletí byl kostel opraven a v roce 2005 získal nové zvony. Architektura Obdélníková loď je na východě uzavřena půlkruhovým závěrem. Na západní straně lodi je hranolová věž v níž je předsíň. Uvnitř je plochý strop. Zařízení Zařízení pochází ze zrušené kaple z nedaleké sklářské usedlosti Kristiánova. Hlavní oltář je barokní z 1. poloviny 18. století. Je trojkřídlý s umělecky méně hodnotným obrazem Čtrnácti svatých pomocníků, sv. Václava a sv. Prokopa. Na zdi za hlavním oltářem je obraz sv. Antonína z počátku 19. století. Na nové kazatelně je barokní soška sv. Michaela z 18. století. Ostatní zařízení pochází z období výstavby kostela. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Antonína Paduánského na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Antonína Paduánského, Bedřichov (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Antonína Paduánského, Bedřichov na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Bedřichov, kostel sv. Antonína Paduánského Kostel sv. Antonína Paduánského v Bedřichově na webu Hrady.cz
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Březník)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je farní kostel farnosti Březník. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Jde o románský emporový kostel, vystavěný ve dvou časově blízkých etapách dvanáctého století. Nejprve bylo zbudováno kněžiště s plochostropou lodí, pak byla přistavěna věž pravděpodobně s dřevěnou zvonicí. Ve druhé polovině 15. století bylo kněžiště zbořeno a vznikla příčná loď s novým kněžištěm a sakristií. Po třicetileté válce byla loď zaklenuta. Poslední stavební úpravy pocházejí z konce 18. století. Roku 1839 byla přistavěna márnice. Při opravách kostela roku 1931 bylo obnaženo románské zdivo lodi a věže. Během druhé světové války byly z kostela v roce 1942 odvezeny dva zvony, jeden byl ale hned v dubnu téhož roku navrácen a druhý se vrátil až po válce, protože byl nalezen v Praze. Popis Architektura Jednolodní podélná porientovaná stavba má polygonálně uzavřené kněžiště, k němuž přiléhá čtyřboká sakristie. Následuje příčná a hlavní loď obdélného půdorysu, k níž se na jihu přimyká předsíň a v ose západního průčelí hranolová věž. Fasády příčné lodi a kněžiště se sakristií jsou prolomeny okny se segmentovým záklenkem. Loď a věž jsou z režného kvádříkového zdiva kladeného na maltu. Věž má v dolních etážích původní úzké obdélníkové střílnové otvory. V ose jižní zdi lodi je původní portál. Příčná loď a kněžiště jsou zaklenuty žebrovou křížovou klenbou. Žebra klínového profilu se protínají v hladkých kruhových svornících a zabíhají do zdi. Vybavení Hlavní oltář Nanebevzetí Panny Marie novogotický z konce 19. století, pozdně barokní obraz namaloval Josef Ignác Weidlich Kazatelna přízední s figurkou anděla na vrcholu baldachýnu Dřevěná křtitelnice se soškami Kristova křtu na víku, pozdně barokní ze 2. poloviny 18. století ve věži tři zvony: dva gotické datované 1491 a 1498, malý zvon s letopočtem 1559 Pamětní deska donátora Jana Ješka z Náchoda o stavbě kostela Zvěstování Panny Marie roku 1338 (vsazena ve stěně) Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Černošice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je nejstarší stavební památkou v Černošicích v okrese Praha-západ, zmiňovanou již ve 14. století. Postupem času byl mnohokrát přestavěn. Od roku 1965 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie První zmínka o kostele pochází z roku 1352, kdy platil 9 grošů papežského desátku. Založen však byl pravděpodobně ještě dříve. Byl zřejmě postaven díky úsilí cisterciáků ze Zbraslavského kláštera, kterému Horní Černošice daroval spolu s dalšími vesnicemi v okolí dolní Berounky král Václav II. (1271–1305). Současnou podobu získal po mnoha stavebních úpravách v roce 1774, kdy přestavbu financoval mlynář Jiří Kotaška. Po roce 2012 byl opraven krov, střecha a fasáda kostela, na přelomu let 2011 a 2012 byla provedena rekonstrukce interiéru. V téže době byla objevena a restaurována barokní freska na stěně za křížem, která zobrazuje duše v očistci. Kostel také získal nový mramorový obětní stůl, ambon a křtitelnici, zhotovené sochařem Petrem Váňou. Popis Kostel je jednolodní, vstup v západním průčelí se nachází v přízemí čtyřboké, v patře pak osmiboké barokní věže. Nacházejí se v ní tři zvony: sv. Rosalie (pocházející z roku 1700, přelit roku 1849) a dále Marie a Václav z roku 1949 věnované děkanem Adolfem Piťhou na památku osvobození v roce 1945. Hlavní oltář z roku 1713 zdobí barokní obraz Nanebevzetí Panny Marie ve zlaceném rámu. Jeden z bočních oltářů nese renesanční obraz Panny Marie a sv. Anny, která chová na klíně Ježíška, druhý pak barokní kříž se sochami P. Marie Bolestné a sv. Jana Evangelisty. V roce 1940 místní rodiny (rodina Bočkova, Paříkova a další) věnovaly kostelu vitrážní okna. Vyrobila je pražská dílna V. Staněk a V. Šebek. Hřbitov Okolo koslela byl založen hřbitov o rozloze 0,27 hektaru. Dominují mu dvě hrobky rodiny Klánů, majitelů statku a černošického hotelu. Je zde pohřben také malíř František Šutty (1898-1950) a český lékař, profesor Zdeněk Frankenberger. Druhý černošický hřbitov se nachází jihozápadně od centra města v Dolních Mokropsech v ulici Pod Višňovkou. Bohoslužby V kostele se konají pravidelné bohoslužby. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl III. Vikariát Kralovický, Vlašimský a Zbraslavský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1909. 363 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 11. Třebotov; Filiální kostel Nanebevzetí P. Marie v Černošicích, s. 263 – 264. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Černošicích na Wikimedia Commons
Kostel svatého Gotharda a Nanebevzetí Panny Marie

Kostel svatého Gotharda a Nanebevzetí Panny Marie je farní kostel farnosti Budišov u Třebíče. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kolem kostela se nachází hřbitov. Historie Kostel má pozdně románské jádro pocházející z 12. století, náležející kostelu Panny Marie (což bylo původní zasvěcení). Pravděpodobně byl založen benediktinskými mnichy z třebíčského kláštera a dle pověsti poslední opat kláštera je v tomto kostele pohřben. Ve 13. století byla postavena gotická sakristie a ve 14. století pak byla kostelní loď zaklenuta gotickými oblouky a nad románskou apsidou vznikl presbytář. V roce 1414 majitelé panství přistavěni ke kostelu i kapli svatého Gotharda, která později byla zbořena. Později byla přistavěna i gotická jižní loď kostela. Později, po požáru kostela, byla kostelní loď v roce 1720 barokně zaklenuta, prolomena nová okna a vestavěna hudební kruchta. Výzdobu kostela v roce 1729 provedl malíř Antonio Joseph Prenner, v roce 1672 byla do kostela instalována cínová křtitelnice. V roce 1722 byla postavena renesanční věž kostela, v době vládnutí hrabat Paarů byla umístěna železná korouhev, v roce 1982 pak byla nahrazena měděnou, posléze spadla a na věž byla navrácena až v roce 2011. Na věži jsou umístěny tři zvony, kdy největší z nich byl ulit v roce 1524. V roce 1911 byla zřízena panská oratoř se schodištěm. Popis Jedná se o jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k jehož severní zdi přiléhá sakristie s panskou oratoří v patře. K jižní zdi přiléhá trojboce uzavřená kaple sv. Gotharda. Závěr kněžiště je opatřen opěrnými pilíři s pultovou stříškou. V kněžišti se nacházejí úzká okna dělená středním prutem, v lomeném záklenku se čtyřlistými kružbami. Nad hřebenem střechy je monumentální korouhev v podobě siluet postav Panny Marie a sv. Gotharda. Kněžiště je zaklenuto jedním polem křížové žebrové klenby a lunetovým závěrem. Plochostropá oratoř je přístupna z vnějšího přiloženého schodiště. Kněžiště se otevírá do lodi vítězným obloukem se segmentovým záklenkem. Loď je zaklenuta valeně s výsečemi. Klenební plochu pokrývá malba znázorňující korunování a oslavu panny Marie apoštoly a starozákonní proroky. Jižní zeď je prolomena třemi lomenými oblouky do kaple, zaklenuté valeně s výsečemi. Na rozích ochozu věže jsou umístěny sochy z lasturového vápence zobrazující různé světce či svatého Gotharda. Na vrcholu věže se nachází korouhev, která je dle knihy českých rekordů největší v republice, je vysoká 4,2 metru, široká 2,5 metru a váží 440 kg. V roce 2024 byl nově zpřístupněn ochoz věže, ten se nachází ve výšce 25 metrů a je volně přístupný v létě. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Gotharda a Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Informace na webu dedictvivysociny.cz
Kostel svatého Havla (Chocnějovice)

Římskokatolický hřbitovní, filiální kostel svatého Havla v Chocnějovicích je raně gotická sakrální stavba na hřbitově za vsí. Od roku 1967 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel pochází z konce 13. století. Do 15. století byl farním kostelem. V 18. století byl zbarokizován. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Loukovec. Architektura Jedná se o jednolodní stavbu krytou strmou valbovou střechou s pravoúhlým presbytářem a hranolovou bedněnou věží krytou zalomenou stanovou stříškou nad západním průčelím. V lodi i presbytáři je plochý dřevěný strop. Presbytář je od lodi oddělen nezdobeným vítězným obloukem. Zařízení Hlavní oltář je raně barokní z roku 1686. Jedná se o portálový, sloupový oltář s boltcovou ornamentikou a s obrazem sv. Havla pocházejícím z počátku 20. století. Kazatelna je raně barokní. Je zdobená umělecky primitivními obrazy evangelistů. Dřevěná kruchta se zábradlím zdobeným kuželkami je přístupná z lodi. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Havla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Havla, Chocnějovice (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ – Chocnějovice, kostel sv. Havla
Kostel svatého Havla (Radouň)

Římskokatolický hřbitovní, filiální kostel svatého Havla v Radouni je gotická sakrální stavba stojící na návsi v centru obce. Díky své věži s dřevěnou nástavbou je těžké přehlédnutelný. Od roku 1966 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl založen již před rokem 1260 a i po přestavbě v 16. století si zachoval svůj gotický ráz. Do roku 1640 byl kostelem farním a až do třicetileté války sloužil nekatolíkům. V roce 1939 byl v kostele proveden archeologický průzkum a nalezené ostatky pánů z Harasova byly nově uloženy. Generální oprava kostela proběhla v letech 1998–2000. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Řepín. Architektura Jedná se o stavbu s podélnou lodí a trojbokým presbytářem s obdélnou sakristií po severní straně. Mohutná hranolovitá věž na jižní straně kostela je ukončena dřevěnou nástavbou. Presbytář je opatřen opěráky. Jak presbytář, tak i loď mají hrotitá okna. V severovýchodní závěrové stěně presbytáře je malé kruhové okno. Presbytář je sklenut křížovou klenbou s žebry polokruhového profilu. Loď i sakristie mají plochý strop. Podvěží je sklenuto křížovou hřebínkovou klenbou. Kruchta spočívá na třech pilířových arkádách. Vstupní portál do kostela vede z podvěží. Je lomený, ploše profilovaný. Zařízení Hlavní oltář je portálový a pochází ze 2. poloviny 17. století. Je ozdoben boltcovým ornamentem a nachází se na něm obraz sv. Havla od A. Bayera z roku 1836. Boční oltář sv. Filomény je zčásti z období kolem roku 1600. Je na něm pobíjený ornament. Upraven byl rokokově a je na něm rokokový obraz téže světice. Kazatelna s malolistým akantem pochází z konce 17. století. Hrobní deska je zřejmě s datem 1399. Okolí kostela Na hřbitově obklopujícím kostel stojí malá šestiboká barokní márnice. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Havla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Havla, Mělnické Vtelno (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Havla v Radouni na webu Hrady.cz
Kostel svatého Jana Křtitele (Byšice)

Římskokatolický hřbitovní, filiální kostel svatého Jana Křtitele v Byšicích je barokní sakrální stavba. Od roku 1966 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven v letech 1690–1693. Jeho průčelí bylo upraveno v 1. polovině 18. století. Architektura Jedná se o jednolodní obdélnou stavbu. Má obdélný, trojboce ukončený presbytář. V ose stavby se nachází obdélná sakristie. Průčelí kostela je členěno pilastry. V bočních polí průčelí jsou niky. Ve středu průčelí je obdélný portál se supraportou a obdélné okno se segmentovým záklenkem. V bočních partiích průčelí nad pilastry probíhá kladí. Nad střední částí je pak římsa. Průčelí je ukončeno křídlovým štítem s vázami, pilastry a nikou. Boční fasády mají lizénové rámce a polokruhová okna. Presbytář a sakristie mají valenou klenbu s lunetami. Loď má plochý strop. Na klenbě a stěně presbytáře a polokruhového triumfálního oblouku je nevýrazná štuková výzdoba. Stěny lodi jsou členěny římsovými pilastry se štukovou dekorací. Na stropě lodi se nacházejí štukové vykrajované pole. Zařízení Hlavní oltář je rámový, akantový. Pochází z období kolem roku 1700. Je na něm obraz sv. Jana Křtitele od Františka Maischaidera. Tabernákl a branky oltáře jsou rokokové. Sochy sv. Šebestiána a sv. Rocha pocházejí z období kolem roku 1700. Dva boční protějškové oltáře jsou z konce 17. století. Jsou portálové a jsou na nich obrazy z roku 1900 od A. Marčana. Kazatelna pochází z konce 17. století. Socha sv. Václava je z poloviny 18. století a barokní Pieta pochází z konce 17. století. Na kruchtě se nachází dřevěný reliéf Panny Marie v paprskovém rámu. Je obklopený vojenskými emblémy z období kolem roku 1700. V roce 1980-1984 v době působení Josefa Dolisty došlo k mnoha opravám uvnitř kostela. Okolí kostela U cesty směrem k Liblicím se nachází barokní výklenková kaple. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Jana Křtitele, Byšice (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Jana Křtitele, Byšice na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Byšice, kostel sv. Jana Křtitele
Kostel svatého Jiří (Malešov)

Římskokatolický filiální kostel svatého Jiří v Malešově je původně snad románská, dále pozdně gotická, renesanční a barokní sakrální stavba. Stojí na vysokém ostrohu nad Úštěckým potokem uprostřed veliké přibližně čtvercové návsi kdysi bohaté zemědělské obce. Kolem kostela je oválný hřbitov. Od roku 1964 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel s věží, původně snad románskou, byl výrazně přestavěn ve 14.–18. století renesančně a barokně. Věž byla upravená v roce 1574. Po roce 1945, kdy došlo k vysídlení německy mluvícího obyvatelstva, byl kostel ponechán bez větší údržby. Koncem 70. let 20. století se zřítila vysoká jehlancová střecha věže, která byla kdysi viditelná ze širokého okolí, byla více než 10 let bez jakékoli ochrany před povětrností. Dnes ji kryje nízký jehlan. Ostatní části pocházejí z pozdějších stavebních etap. Architektura Jednolodní podélnou stavbu s odsazeným polygonálním presbytářem. Po jeho severním boku je sakristie. Po jižním boku se nachází předsíň. V ose západního průčelí stojí mocná převýšená čtyřboká věž. Do dnešní výšky byla věž upravena renesanční kolem roku 1574. Pohledově se jedná o velmi exponovanou stavbu viditelnou ze širokého okolí polabské nížiny. Stěny člení malá okénka ve spodních patrech a velká zvuková okna s kulatým záklenkem v posledním patře. V presbytáři je gotická žebrová klenba z 15. století. V lodi je plochý strop se štukovým rámem. Okna jsou sklenutá všude segmentem. Loď a presbytář mají barokní okna ze 2. čtvrtiny 18. století se štukovými šambránami a římsami. Ve druhé dekádě 21. století jsou zčásti skrytá za popínavými rostlinami. Míra zachování stropu je nejistá. Křížová a paprsková klenba presbytáře se snad zachovala. Zařízení Vnitřní zařízení bylo barokní a pseudoslohové. Patří k němu hlavní oltář i oba boční pseudoslohové oltáře ze 2. poloviny 19. století. Kazatelna je dřevěná s řezbami rokajů, reliéfem a plastikami ze 2. poloviny 18. století. Do kostela patří sochy dvou andělů se svícny a dále sochy sv. Prokopa, sv. Vojtěcha, sv. Floriána a Bolestného Krista. Obraz Svaté rodiny je v řezaném rámu. Je rovněž barokní a pochází z 18. století. Křtitelnice je barokní kamenná s šupinatou profilovanou nohou a mušlí s akanty. Je na ní letopočet 1715. Okolí kostela Poblíž kostela se nachází poškozený pomník padlým z první světové války. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Jiří, Malešov (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Jiří, Malešov na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Malešov, kostel sv. Jiří Kostel svatého Jiří v Malešově u Hošťky na webu Hrady.cz