NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaple Panny Marie Pomocnice (Těšany)

Kaple Panny Marie Pomocnice je římskokatolická kaple na území obce Těšany, nacházející se na návrší východně od intravilánu vsi. Kaple byla postavena jako poděkování za návrat těšanských politických vězňů z nacistických koncentračních táborů. Projekt vytvořil architekt Karel Křepelka. Základní kámen byl posvěcen 30. června 1946, kaple byla vysvěcena 13. června 1948. Kaple má jeden bezejmenný zvon. Vnitřní výzdobu stavby prováděli bratři Lengálové ze Šitbořic. Kolem jsou vysázeny břízy, javory, borovice a jiné okrasné dřeviny. Každým rokem se v květnu koná pouť, kde je sloužena mše svatá. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Pomocnice na Wikimedia Commons
Kaple Panny Marie Bolestné (Frymburk)

Římskokatolická kaple Panny Marie Bolestné neboli Vysoká muka se nachází na výšině zvané Na Martě nad Frymburkem. Má půdorys obdélníka o rozměrech přibližně 6 × 8 metrů s polygonální apsidou na východní kratší straně. Její západní průčelí je zakončeno malou vížkou. Byla postavena v roce 1898 a z Frymburku k ní vedla křížová cesta, po které sem putovala procesí až do roku 1950. V období komunistického režimu byly kaple i křížová cesta poničeny a od roku 1992 postupně opravovány ve spolupráci s bývalými německými farníky pod záštitou obce Frymburk; k jejich benedikci došlo v roce 2000. Nynějším vlastníkem kaple je městys Frymburk. U kaple se nachází studánka. Historie Stavba současné kaple byla zahájena 8. července 1897 podle stavebního plánu Ondřej Wagnera, stavebního mistra z Frymburka. Náklady na stavbu činily asi dva tisíce zlatých, z nichž necelá polovina byla hrazena ze sbírky farníků zorganizované frymburským kaplanem Benediktem Sobotkou a zbytek věnoval premonstrátský klášter ve Schläglu. Kaple byla na podzim 1898 dokončena a slavnostně vysvěcena 13. října 1898. Z tyrolského Grödenu byla pro kapli pořízena skupina tří soch s Ukřižovaným uprostřed – Kalvárie. Vnitřní výzdobu tvořily šumavské obrázky malované na skle, které znázorňovaly křížovou cestu. Z vnitřní strany nad vchodem byla zobrazena původní kaple Ukřižovaného, která na místě stála do června 1897. Související články Křížová cesta (Frymburk) Na Martě Frymburk Externí odkazy Křížová cesta ve Frymburku Archivováno 20. 10. 2011 na Wayback Machine.
Kaple Panny Marie Bolestné (Mořkov)

Kaple Panny Marie Bolestné v Mořkově je stavba z roku 1853, kterou nechal v dnešní ulici „U Kaple“ vystavět sedlák Jan Jeřábek (27. září 1826 Mořkov – 8. února 1916 Žilina u Nového Jičína), potomek bratra rytíře Jana Jeřábka z Mořkova.[zdroj?] V kapličce se nachází obraz zachycující snímání Ježíšova těla z kříže a pod oltářem i erb rodu Jeřábků[zdroj?] vytesaný do kamene. Původně byl tento znak umístěn v průčelí zdejšího kostela svatého Jiří. V roce 2010 byla kaple prohlášena kulturní památkou. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Bolestné na Wikimedia Commons
Kaple Panny Marie Opatrovnice (Olomouc)

Kaple Panny Marie Opatrovnice je neorománská kaple postavená architektem Franzem Kottasem v areálu bývalého Olomouckého hradu, na rohu Dómské ulice a Václavského náměstí. Popis Prostá drobná stavba z roku 1860 stojí na místě obytného domu zbořeného v první polovině 19. století. Za zdobnou mříží se skrývá malý prostor s oltáříkem a sádrovou kopií cenného gotického reliéfu Panny Marie Opatrovnice z 15. století. Tento reliéf se až do roku 1802 nacházel nad vchodem do zvonové věže kostela Panny Marie na Předhradí (věž zbořena roku 1802, celý kostel roku 1839). Původně polychromovaný gotický reliéf znázorňuje postavu Panny Marie s dítětem, v horní části obklopenou dvěma anděly, v dolní části pak zástupem prosebníků, schovávajících se pod její plášť. Po levé straně jsou prosebníci ze stavu duchovního (papež, kardinál, biskup, mnichové a řeholnice), po pravé stav světský (císař, císařovna, král, šlechta, měšťanstvo). Po bocích reliéfu se nachází dva výklenky, určené původně pro gotické sochy svatého Petra a svatého Pavla z druhé poloviny 15. století. Tyto sochy pochází z dalšího zbořeného kostela – kostela svatého Petra na Předhradí. V roce 1974 byly sochy i originální reliéf přeneseny do Chórové kaple katedrály svatého Václava. Nad sádrovým reliéfem se nachází kamenná deska s vytesaným zlaceným nápisem SVB TVVM PRAESIDIUM CONFVGIMUS SANCTA DEI GENITRIX. MDCCCLX Reliéf je vedle sousoší Olivetské hory z kostela svatého Mořice jednou z nejcennějších památek gotického sochařství na území Olomouce. Kaple je známá také pod názvem Panny Marie Ochranitelky nebo Madony Ochránkyně Olomouce. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Opatrovnice na Wikimedia Commons Bolek, František: Katolické kostely a kaple v Olomouci, Olomouc 1936
Kapliczka Marii Panny Opiekunki w Ołomuńcu

Kapliczka Marii Panny Opiekunki (cz. Kaple Panny Marie Opatrovnice) – kapliczka na wzgórzu zamkowym w Ołomuńcu, na rogu ulic Dómskiej i Mlčochovej, na wprost placu Václavské náměstí. Znana jest także pod czeskimi nazwami Panny Marie Ochranitelky lub Madony Ochránkyně Olomouce. Neoromańska, zbudowana w 1860 r. przez architekta Franza Kottasa na miejscu domu mieszkalnego, zburzonego w pierwszej połowie XIX w. Murowana na rzucie prostokąta, wtopiona pod kątem 45° w mur otaczający przyległą posesję. Za ozdobną kutą kratą kryje się niewielkie pomieszczenie z ołtarzykiem i gipsową kopią cennego gotyckiego reliefu z XV w., przedstawiającego postać Marii Panny z Dzieciątkiem. W górnej części, po obu jej stronach, znajdują się wyobrażenia dwóch aniołów. W dolnej części płaskorzeźby, pod rozchylonym płaszczem Marii Panny, widzimy szereg postaci ludzkich udających się pod jej opiekę. Po lewej stronie są to przedstawiciele stanu duchownego (papież, kardynał, biskup, zakonnicy i zakonnice), natomiast po prawej – przedstawiciele stanu świeckiego (cesarz, cesarzowa, król, szlachcic i mieszczanin). Po bokach reliefu znajdują się dwie nisze, przeznaczone pierwotnie na gotyckie rzeźby św. Piotra i św. Pawła. Oryginał płaskorzeźby, pochodzący z nieistniejącego już kościoła Marii Panny na Przedzamczu, jak i obie wspomniane rzeźby, które pochodzą ze zburzonego kościoła św. Piotra na Przedzamczu, znajdują się od 1974 r. w pobliskiej katedrze św. Wacława. Bibliografia Olomouc. Turistický průvodce. Ediční rada Městského národního vẏboru v Olomouci, Olomouc 1974. Galeria
Kaple Panny Marie Pomocnice (Brno)

Poutní Kaple Panny Marie Pomocnice se nachází v Brně-Líšni na kopci "Kostelíček". Současná kaple stojí na místě, kde od roku 1630 stála dřevěná kaple Panny Marie, která byla v roce 1634 vyzděna a ve stejném roce vysvěcena olomouckým biskupem. Za vlády Josefa II. byla, jako mnoho jiných sakrálních staveb té doby, zcela zbořena. Současná kaple byla postavena roku 1914 a má stejnou podobu jako původní kostelíček. Historie Roku 1630 nechala na zalesněném vrchu nad Líšní baronka Eliška Bergrová, tehdejší majitelka líšeňského panství, postavit kapli zasvěcenou Panně Marii jako poděkování za uzdravení nevidomého syna, který "uzřel" na onom místě Pannu Marii s Ježíškem na rukou. Nejdříve byla postavena kaple dřevěná (provizorní) s obrazem Matky Boží Pomocné. Zanedlouho byla postavena kaple zděná, kterou dne 11. června roku 1634 vysvětil olomoucký biskup, kardinál a kníže František z Ditrichštejna. Díky zjevení Panny Marie se Kostelíček spolu s Vranovem, Křtinami a ostatními moravskými poutními místy stal vyhledávaným poutním místem. Hlavní pouť se konala na svátek Navštívení Panny Marie 2. července. Zanedlouho prostor kostelíčku nestačil, a proto byla postavena kolem kaple zděná podloubí pro spočinutí poutníků. V rozích podloubí pak byly tři menší kaple s jedním oltářem. Ve věži byly umístěna dva zvony. U kostelíčka bydlel jako strážce poustevník, který rovněž posluhoval při mších. Za panování císaře Josefa II. byl navzdory mnohým protestům Kostelíček v roce 1784 zbourán a veškeré hmotné vybavení (a že ho nebylo tehdy málo) dílem zkonfiskováno pro náboženský fond, dílem rozkradeno. Obraz Matky Boží Pomocné byl přenesen do farního kostela, kde je dosud. Před místem, kde stával kostelíček, dali zbožní manželé Švehlovi postavit roku 1803 (dle jiných zdrojů 1805) litinový kříž s kamenným podstavcem, který tam dosud stojí; v roce 1904 byl renovován. Vrch byl roku 1879 posázen akáty. Zbylé základy přestaly být časem patrné, na místo se však i nadále chodívali lidé modlit a prosit o přímluvu. Postupem času vzrůstala touha postavit Kostelíček nový, a tak se tehdejší farář, P. Pavel Pavelka, rozhodl po přímluvě jezuitského superiora Ostrčilíka za pomoci svých farníků vystavět roku 1914 novou svatyni zasvěcenou Panně Marii Líšeňské. Byla zřízena sbírka, kam přispěl mimo jiné i tehdejší hrabě Ludvík Belcredi. Kostelíček byl ještě téhož roku dokončen a stál 6000 korun. Má stejnou podobu jako původní Kostelíček a byl postaven na pozemku věnovaném hrabětem Belcredim. Kostelíček tedy nadále slouží lidu Líšně i mnohým ostatním v duchovních potřebách, i když už není přístupný uvnitř tak často jako dříve. U příležitosti 100. výročí obnovení byla v roce 2014 provedena celková rekonstrukce a svah před kostelíkem byl osázen třešněmi, tak jak tomu bylo v minulosti. Několik mohutných kamenů na přístupové cestě brání od roku 2008 vjezdu automobilů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Pomocnice na Wikimedia Commons Líšeňský kostelíček (Portál vlisni.cz) Kaple Panny Marie Pomocnice na YouTube
Kaple Panny Marie Sedmibolestné (Lysolaje)

Kaple Panny Marie Sedmibolestné v pražských Lysolajích je Římskokatolická výklenková kaple s mariánský obrazem, která se nachází při tzv. zázračné studánce v Houslích. Byla postavena v klasicistním slohu v roce 1863 a později několikrát upravována. Studánka, která je známá svou kvalitní vodou, sloužila až do roku 1967 jako vodní zdroj pro celé Lysolaje a i v současnosti je její voda využívána jako dílčí vodní zdroj. Ve studánce pramení Lysolajský potok. Kaple leží na území farnosti u dejvického kostela sv. Matěje. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Sedmibolestné (Lysolaje) na Wikimedia Commons Lysolaje – Kaple Panny Marie Sedmibolestné Fotografie pramene Archivováno 10. 3. 2016 na Wayback Machine.
Kaple Panny Marie Sněžné (Žernov)

Kaple Panny Marie Sněžné je římskokatolická kaple na návsi obce Žernov. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Původně barokní kaple stojí prý na místě bývalého pivovaru. Stavba byla dokončena v roce 1780. Po opravách byla znovu otevřena a při slavnostní bohoslužbě vysvěcena arcibiskupem Otčenáškem 25. září 2005. Architektura Půdorys byl původně skoro čtvercový, s apsidovitým kněžištěm. Roku 1898 byla loď prodloužena o šest metrů a byla k ní přistavěna sakristie. Triumfální oblouk je segmentový. Stěny hladké, okna polokruhová, vížka dřevěná. Bohoslužby Bohoslužby se konají v neděli před slavností sv. Václava a 15.00. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Sněžné na Wikimedia Commons Depositum.cz Archivováno 25. 8. 2016 na Wayback Machine. Rakonstrukce Kaple Panny Marie Sněžné na Žernově Obecní knihovna Žernov
Kaple Panny Marie Vranovské (Vyškov)

Kaple Panny Marie Vranovské je kaple stojící v místní části města Vyškov v Nosálovicích. Stavba byla započata roku 1905 a slavnostního vysvěcení se dočkala v roce 1907. První oprava kaple byla provedena roku 1968. Zasvěcena je Panně Marii Vranovské jejíž soška stojí na zdejším oltáři. Dříve tato soška stávala ve farním vyškovském kostele odkud ji obyvatelé Nosálovic každoročně nosili na pouť do Vranova u Brna. Stavba kostela je jednolodní s půlkruhovým kněžištěm a čtyřbokou věží. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie Vranovské na Wikimedia Commons Literatura NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. 495 s. Vyškov Dějiny města. Vyškov: Město Vyškov, 2016. ISBN 978-80-906656-0-6. S. 944.
Kaple Povýšení svatého Kříže (Soběkury)

Kaple Povýšení svatého Kříže ve vsi Soběkury v okrese Plzeň-jih je římskokatolická barokní návesní kaple. Orientovaná sakrální stavba stojí uprostřed křižovatky silnic v severozápadním rohu návsi. Centrální stavba s osmibokým půdorysem je krytá kupolí s osmibokou lucernou na vrcholu nesoucí kříž. K západnímu průčelí je připojena otevřená předsíň, jejíž čtyřbokou střechu se zvoničkou nesou dva polosloupy a dva sloupy s toskánskými hlavicemi. Ve výklenku pod rovným stropem předsíně je umístěna kopie původní dřevěné sošky sv. Jana Nepomuckého. Stěny kaple jsou členěny lisenami, ve východní stěně je malé okénko. V interiéru je malý oltář s ukřižovaným Ježíšem Kristem ve výklenku zdi, kazatelna a lavice. Kaple byla postavena v letech 1826–1827. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons Detail památky: kaple Povýšení sv. Kříže
Kaple Pána Ježíše v Getsemanech

Kaple Pána Ježíše v Getsemanech se nachází ve Veslařské ulici v Brně-Žabovřeskách, nedaleko mostu přes řeku Svratku do Jundrova. Spadá pod římskokatolickou farnost Brno-Komín. Historie Vznikla v roce 1947 přestavbou budovy Tělocvičné jednoty Orla, mše se zde denně sloužily do roku 1950. Kapli měli od počátku na starost Těšitelé Božského srdce Páně, jmenovitě P. Stanislav Šlapák a P. Jiří Eduard Krejčí. Poté kaple sloužila věřícím jen sporadicky. Po roce 1989 však byl provoz obnoven, konají se zde nedělní a sváteční bohoslužby (v 8:30 hodin). Mobiliář Oltář má dvě velké dřevěné plastiky. V presbytáři kaple se nachází základní kámen, který je určen pro stavbu jundrovského kostela nebo nové kaple. Posvětil jej papež Jan Pavel II. při své návštěvě České republiky v roce 1995. Je zde rovněž uložen zachovaný zvon z původní jundrovské kaple sv. Josefa, která byla v roce 1958 zbořena. V době Vánoc je v kapli vystavena plastika Narození Páně a po zbývající část roku výjev Ježíšovy agónie a modlitby v Getsemanské zahradě s nápisem „Bděte a modlete se se mnou“. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Pána Ježíše v Getsemanech na Wikimedia Commons
Kaple Smíření (Šlovice)

Kaple Smíření u Šlovic v okrese Plzeň-jih je první a zatím jedinou dálniční kaplí v České republice. Prostá sakrální stavba u dálnice D5, která se řidičům otevřela v roce 2008, vznikla podle návrhu plzeňského architekta Jana Soukupa. Podle něj „vzhledem ke své poloze na moderní verzi tradiční cesty spojující Čechy s Německem symbolizuje smíření obou národů.“ Popis Ve dvou bočních stěnách 12 metrů vysoké kvádrové stavby je vyříznut kříž, zbylé stěny jsou prosklené. Půdorys kaple je 4×6 metrů, dovnitř se vejde 20 osob. Stavba podle Soukupa představuje novodobá boží muka, která provázejí staré české cesty. Uvedl, že „cestujícím připomínají stálou Boží přítomnost a jejich odpovědnost vůči sobě i druhým.". Kaple je také památníkem všech, kteří se nevrátili z cest. U příležitosti Světového dne obětí dopravních nehod, který je vyhlášen na třetí neděli v listopadu, se zde pravidelně koná ekumenická vzpomínková bohoslužba. Železobetonová stavba stála přes milion korun. Jejím vlastníkem je občanské sdružení Via Carolina, pojmenované po středověké cestě spojující Prahu s německým Norimberkem. Kapli spravuje Římskokatolická farnost Plzeň-Litice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Smíření na Wikimedia Commons
Kaple svaté Rodiny (Brno)

Kaple svaté Rodiny se nachází v Brně na katastrálním území Kohoutovic. Stojí na rohu ulic Bašného a Nedbalovy v těsné blízkosti místní radnice. Výstavba kaple započala v roce 1903 a vysvěcení se dočkala 4. října o pět let později. Tehdy byl na kapli zavěšen zvon z počátku 18. století, který však byl v roce 1916 roztaven za účelem výroby vojenského náčiní. O tři roky později byl kapli dán zvon nový, na který se ručně zvonilo až do roku 1972 a poté byl přidělán automatický strojek, který nahradil ruční zvonění. Avšak s přibývající zástavbou v okolí kaple zvon utichl. Od roku 2002 má další zvon, tentokrát z první poloviny 19. století. V letech 1988 až 1989 byla kaple rekonstruována a rozšířena o boční přístavbu do současné podoby. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Rodiny na Wikimedia Commons stránky farního společenství při kapli Svaté rodiny
Cappella dell'Annunciazione della Vergine Maria

La cappella dell'Annunciazione della Vergine Maria (in ceco Kaple Zvěstování Panny Marie), anche chiamata in modo più completo cappella dell'Annunciazione della Vergine Maria dei Sette Dolori o recentemente cappella di San Giovanni Battista, è il luogo di culto che si trova a nel parco del castello di Karlova Koruna a Chlumec nad Cidlinou, comune del Distretto di Jindřichův Hradec nella Boemia Meridionale, Repubblica Ceca. La cappella barocca appartiene alla diocesi di Hradec Králové, sede della Chiesa cattolica nella Repubblica Ceca suffraganea dell'arcidiocesi di Praga ed è stata edificata nel XVIII secolo. Storia La cappella fu costruita dopo il 1723 a nord del castello di Karlova Koruna e servì come tomba della famiglia Kinsky fino al 1935. La cappella, voluta dal conte Leopoldo Kinský venne ultimata dal figlio František Ferdinand. Questi avevano già fatto edificare il castello, e venne innalzata secondo il progetto di Jan Blažej Santini-Aichel ed ultimata da František Kaňka. La navata centrale fu ultimata tra il 1741 e il 1745. La torre campanaria, la sagrestia e l'oratorio furono edificati entro il 1765, anno in cui la cappella fu benedetta. Durante i lavori per la sua ricostruzione degli anni sessanta furono accidentalmente demoliti sia la sagrestia sia l'oratorio. Origine del nome Al momento della sua costruzione la cappella non venne subito consacrata. In seguito si parlò della dedicazione alla Vergine Maria dei Sette Dolori o all'Annunciazione della Vergine Maria. Nell'agosto del 1999 la cappella è stata consacrata a San Giovanni Battista. Descrizione La cappella si trova a nel parco del castello di Karlova Koruna a Chlumec nad Cidlinou, comune della Boemia Meridionale, Repubblica Ceca. Mostra orientamento verso ovest ed ha pianta quadrata. Di fronte alla facciata principale, posta a est, si alza la torre alla base della quale si trova il portale di accesso alla sala. Monumento culturale della Repubblica Ceca La tutela dei monumenti della Repubblica Ceca considera la cappella dell'Annunciazione della Vergine Maria di Chlumec nad Cidlinou, come parte del castello di Karlova Koruna, un monumento culturale tutelato col numero di catalogo 31796/6-624. Note Voci correlate Castello di Karlova Koruna Chlumec nad Cidlinou Distretto di Hradec Králové Regione di Hradec Králové Diocesi di Hradec Králové Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla Cappella dell'Annunciazione della Vergine Maria Collegamenti esterni (CS) zámecká kaple sv. Jana Křtitele, su bohosluzby.cirkev.cz. URL consultato il 24 gennaio 2024. (CS) Chapel of the Annunciation - Kaple sv. Jana Křtitele, su en.mapy.cz. URL consultato il 24 gennaio 2024. (CS) Chlumec nad Cidlinou, su schnablova.net. URL consultato il 24 gennaio 2024.
Kaple blahoslaveného Podivena (Stará Boleslav)

Barokní kaple bl. Podivena byla ve Staré Boleslavi postavena roku 1738 zásluhou děkana staroboleslavské kolegiátní kapituly Jana Křtitele Frika, snad podle návrhu Kiliána Ignáce Dientzenhofera. Historie Na místě kaple dříve stávala boží muka. Koncem 18. století byla kaple zrušena a prodána brandýskému panství, které ji pak zapůjčilo vojenskému úřadu. Ten využíval kapli až do roku 1875 jako prachárnu. Tehdy obyvatelé Staré Boleslavi z obavy před požárem žádali, aby byl z bývalé kaple odstraněn střelný prach. Jejich žádosti bylo vyhověno a kaple byla darována zpět staroboleslavské kapitule. Ta ji nechala obnovit a roku 1878 nově vysvětit. V druhé polovině 20. století sloužila kaple dočasně jako pohřební síň. V současné době je majetkem staroboleslavské farnosti a bohoslužby se v ní nekonají. V roce 2010 bylo zahájeno restaurování freskové výzdoby kaple. Tradice Podle tradice stojí kaple na místě, kde bl. Podiven zemřel. Byl to služebník sv. Václava a byl později zabit stejnými vrahy jako jeho pán. Jeho mrtvola pak prý několik let visela neporušená na stromě aniž se jí dotklo jakékoli zvíře. Záhy se začaly dít první zázraky, a tak bylo rozhodnuto o uložení Podivenova těla do země. Později bylo Podivenovo tělo převezeno do Prahy a pochováno nedaleko hrobu sv. Václava v kostele sv. Víta. Osud bl. Podivena zachycují již nejstarší svatováclavské legendy. V době nastupujícího baroka se Podivenův příběh rozšiřuje vyprávěním o Paladiu, které měl Podiven nosit po smrti sv. Václava a před svou smrtí ho ukrýt v místech, kde dnes stojí ve Staré Boleslavi kostel Panny Marie. Popis Jedná se o centrální barokní stavbu na půdorysu kruhu se třemi radiálními, téměř obdélnými kaplovými výklenky. Ústřední válec je zastřešen bání. Na stropě kaple je umístěna freska z roku 1741, navozující dojem kupole. Freskami od Jana Petra Molitora jsou vyzdobeny rovněž boční kaple. Oltář s obrazem sv. Benedikta je raně barokní ze druhé poloviny 17. století. V kapli byly zavěšeny tři obrazy od Jana Václava Spitzera ze 40. let 18. století, znázorňující sv. Václava s bl. Podivenem, umučení bl. Podivena a téhož světce ukrývajícího Paladium. Všechny tři obrazy objednala pro kapli rodina Wunschwitzů. Související články Stará Boleslav Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Stará Boleslav) Palladium země české Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple blahoslaveného Podivena na Wikimedia Commons Oficiální stránky města Archivováno 13. 4. 2010 na Wayback Machine. Stránky poutního místa Stará Boleslav
Kaple svatého Antonína Paduánského (Lomnice)

Kaple svatého Antonína Paduánského je nemovitá kulturní památka v Lomnici. Zasvěcena je svatému Antonínovi z Padovy. Historie Společně s velkou barokní přestavbou Lomnice, kterou provedl František Gabriel Serényi, musely ustoupit dřívější gotický kostelík a hřbitov novému konceptu náměstí. Proto nechal František Gabriel postavit nový hřbitov s hřbitovní kaplí na cestě k Ochozi u Tišnova, na tehdejším konci obce. Podle zaznamenaného data svěcení hřbitova se usuzuje, že byla postavena mezi léty 1669 a 1670. Hřbitov byl v roce 1886 zrušen a nový obecní hřbitov byl poté založen na protější stráni, kde se rozkládá dodnes. Z původního hřbitova se dochovala hřbitovní zeď, která přiléhá ke kapli. Na novém hřbitově se na nejvyšší terase nachází hraběcí hrobka Serényiů. Dále je zde k vidění hrob avantgardního malíře Bohumíra Matala nebo rodičů spisovatele Josefa Uhra. Popis Kaple je koncipována na kruhové centrále, zaklenuté kupolí, ke které přiléhá stejně vysoká čtvercová vstupní předsíň se zvonicí. Interiér, včetně oltáře, vytvořil brněnský sochař Mathias Thomasberger, který je taktéž autorem morového sloupu na náměstí Palackého. V roce 2008 byla opravena šindelová krytina na kapli. Odkazy Reference Literatura KONEČNÝ, M., CENKOVÁ, P. Lomnice: příroda, historie, osobnosti, památky. 1. vyd. Tišnov : Sursum, 2006. 279 s. ISBN 80-7323-140-9 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple sv. Antonína Paduánského na Wikimedia Commons