NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Sebranice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v Sebranicích v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Sebranice u Boskovic. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jedná se v jádru raně gotický jednolodní kostel z poslední čtvrtiny 13. století, s úpravami ze 17. a 18. století. Byl založen rajhradským klášterem v roce 1255 v gotickém slohu. V letech 1680–1687 byl raně barokně přestavěn. Stavba spolu s oktogonální hřbitovní kaplí a ohradní zdí tvoří nedílný umělecko-historický celek a významnou dominantu obce. Roku 1787 byla klenuta loď, roku 1853 pokryta střecha i věž břidlicí a roku 1889 byl vymalován presbytář. Na hlavním oltáři stojí ve výklenku 1,5 m vysoká dřevěná socha Panny Marie s Ježíškem, jejíž originál je možné nalézt v Diecézním muzeu na Petrově. Uprostřed kostela je vchod do hrobky, která se neotvírá. Na obou stranách chrámové lodi jsou náhrobky Jana Pucharta z Voděrad (1580) a Petra Pucharta (1609). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Narození svatého Jana Křtitele (Černovice)

Kostel Narození svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám v obci Černovice v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Černovice u Boskovic. Historie První písemná zmínka o farnosti pochází z roku 1286, kdy v listině olomouckého biskupa Bruna je uváděn jako svědek při sporu o církevní majetek v Šardicích mezi jinými osobami „Rudgerus, plabanus de Cernovicz“, čili Rudger, farář v Černovicích. V osmnáctém století byl černovický kostel filiálním kostelem farnosti v Doubravníku. Roku 1775 byl zbořen starý kostel a v letech 1778 až 1780 od základů postaven nový kostel. Popis Jedná se o jednolodní chrám s odsazeným kněžištěm a s lodí obdélníkového půdorysu. Na východní straně k lodi přiléhá čtyřboká sakristie s oratoří. V hladkých fasádách jsou prolomena okna. Hlavní vchod do kostela je podvěžím zaklenutým valeně s výsečemi a konchou. Loď, sakristie i oratoř mají valenou klenbu s výsečemi. Hudební kruchta v prvním patře věže je rozšířena balkóny vyloženými do lodi. Zařízení Na hlavním oltáři je obraz Kristova křtu malovaný na plechu z roku 1830. V depozitáři je uložena kamenná pozdně středověká křtitelnice. Zvon zavěšený ve věži pochází z roku 1570. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Žďárná)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický chrám ve Žďárné v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Žďárná. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel a fara byly ve Žďárné již ve středověku. Zpráva o žďárenském faráři Martinovi pochází z roku 1418. Ve zprávě z roku 1569 při prodeji boskovického panství Jarošovi z Zástřizl, je uvedena ves Žďárná s kostelním podacím. I na mapě z roku 1716 je obec Žďárná zakreslena jako ves s kostelem. Kostel v nynější podobě byl vystavěn v letech 1759–1760. V letech 2010–2012 byl objekt zrekonstruován. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Cyrila a Metoděje (Molenburk)

Kostel svatého Cyrila a Metoděje je římskokatolický chrám v Molenburku, části obce Vysočany v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Vysočany u Blanska. Historie Obec Vysočany má dvě části, a to Housko a Molenburk (ze kterých vznikla v roce 1964 obec Vysočany). Osada Housko je poprvé zmiňována roku 1371. Stával zde kostel, který byl roku 1437 vypálen husity a ještě ve druhé polovině 16. století byl pustý. Obec patřila do farnosti Protivanov, od roku 1784 do farnosti Sloup. Díky iniciativě věřících a sloupského faráře P. Aloise Wolfa byla roku 1864 zahájena výstavba kostela z prostředků farníků. Kostel byl vysvěcen roku 1873. Celkové náklady na výstavbu kostela dosáhly 40 000 zlatých, současně byla postavena také vedle kostela fara nákladem 5000 zlatých. V roce 1904 vznikl v kostele požár, který zničil schody na kazatelnu a na oratoř, shořely skříně s bohoslužebnými rouchy a s knihami. Kostel prošel opravou v roce 1933, 1948 1964 a 1993. Generální opravu chrámu uskutečnila farnost v letech 2007 až 2012. Šlo o opravu střechy, truhlářských prvků (okna věžní, žaluzie, kulatá okénka, dveře v presbytáři a na kůru), fasády (ve dvou etapách oprava ve dvou etapách: 1. věž a boční ramena, 2. loď kostela a presbytář) a oken v presbytáři v celkové výši 6 milionů korun. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Cyrila a Metoděje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Ducha (Kunštát)

Kostel svatého Ducha v Kunštátě je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Duchu. Je filiálním kostelem farnosti Kunštát na Moravě. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Pozdně barokní hřbitovní kostel pochází z roku 1738, kdy byl založen Janem Theodorem svobodným pánem z Imbsen na místě staršího kostela. Roku 1783 měl být kostel během josefínských reforem zrušen, ale díky Ignazi Hypollitovi svobodnému pánovi Honrichsi z Wolfswarffenu, majiteli kunštátského panství, který se zavázal, že se o něj bude na vlastní náklady starat, se tak nestalo. Později byla pod chrámem zřízena hrobka Honrichsů. Exteriér Kostel stojí na kunštátském hřbitově, na kterém je mimo jiné pohřben básník František Halas († 1949) se svou manželkou Libuší, jejich syn Jan Halas († 2010) nebo římskokatolický kněz Ladislav Kubíček († 2004). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Ducha na Wikimedia Commons
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Cetkovice)

Kostel svatého Filipa a Jakuba je římskokatolický chrám v obci Cetkovice v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Cetkovice. Historie Kostel byl vystavěn roku 1699, vysvěcen byl o rok později. V letech 1785 a 1818 vyhořel. Tento barokní kostel byl vystavěn pravděpodobně na místě, kde dříve stával původní dřevěný kostel. Byl postaven na základě povolenky olomoucké biskupské konsistoře a za finančního přispění hradištského opata Norberta Želeckého. Architektura Jedná se o podélnou jednolodní stavbu s odsazeným trojboce ukončeným zavřeným kněžištěm. K severní zdi přiléhá hranolová věž. Fasády jsou prolomeny úzkými okny. Hlavní vstup do kostela v ose západního průčelí je chráněn čtyřbokou předsíní, boční vstup je v jižní zdi. Kněžiště je zaklenuto valeně s výsečemi a lunetovým závěrem. Sakristie v podvěží je zaklenuta křížově. Zařízení V kostele se nachází pozdně renesanční křtitelnice kalichového tvaru s balustrovou nohou, datovanou rokem 1591. Mešní kalich byl podle pamětního nápisu věnován kostelu roku 1625. Ve věži je zavěšen zvon-umíráček, který byl ulit roku 1785. Odkazy Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 339. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Svitávka)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám ve Svitávce v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Svitávka. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná zmínka o Svitávce pochází z listiny, která pochází (údajně) z roku 1169, kdy král Vladislav II. daroval Svitávku s farou klášteru hradištskému u Olomouce. Farní kostel je raně barokní stavba z roku 1703. Dnešní podobu získal po požáru roku 1793. V letech 2010-2012 byl objekt nově zrekonstruován. Jde o jednolodní pozdně barokní sakrální stavbu se středověkým jádrem věže a pozdějšími úpravami. Spolu s hřbitovním areálem a křížem z konce 18. století tvoří důležitý umělecko-historický celek. Na věži visí původní zvon z roku 1530, který je nejstarším v okolí Svitávky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Kochov)

Kostel svatého Jiří v Kochově u Letovic je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Jiří. Je filiálním kostelem farnosti Letovice. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Původní románský kostel zasvěcený sv. archandělu Gabrielovi pocházel pravděpodobně z poloviny 13. století. První písemná zmínka pochází z roku 1274, kdy byl kostel farní. Roku 1683 vyhořel. V roce 1709 byl obnoven a přidělen pod letovickou farnost. Jeho patronem se stal sv. Jiří. Roku 1856 kostel opět vyhořel, avšak posléze byl znovu obnoven. Roku 2003 byla zahájena rekonstrukce chrámu, kdy byla obnovena elektroinstalace a kostel získal novou omítku. Interiér V původním románském kněžišti se nachází hlavní oltář s oltářním obrazem sv. Jiří z roku 1866. Exteriér Kolem chrámu se nachází hřbitov s ústředním dřevěným křížem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons
Kostel svaté Máří Magdaleny (Ostrov u Macochy)

Kostel svaté Maří Magdalény je římskokatolický farní kostel v Ostrově u Macochy v okrese Blansko. Historie První písemná zmínka o existenci zdejší fary pochází z roku 1437, ale kostel v Ostrově stál zřejmě již koncem 13. století. V jižní stěně kostela byl totiž nalezen zazděný gotický portálek z hrubého kamene pravděpodobně ze 13. či 14. století. V 16. a 17. století kostel sloužil protestantské bohoslužbě (držitelé Ostrova byli stoupenci Jednoty bratrské). Roku 1650 zachvátil Ostrov velký požár, při kterém kostel vyhořel. Místní poustevník pak začal sbírat almužny, ze kterých byl kostel znovu opraven. Roku 1779 byla přistavěna věž a o dalších šest let později došlo k rozšíření kostela. Velkou opravou prošel roku 1848. Dne 5. června 1851 však blesk zasáhl věž a zapálil ji. Roztavily se tak tři z pěti zvonů (mimo jiné i zvon z roku 1550 s reformačním nápisem „Slovo Páně zůstane na věky: Kdo sedá k stolu, nemodlí se k Bohu, jest přirovnán k volu. Amen. 1550“). Kolem kostela byl do roku 1898 hřbitov. Kostel je přístupný kromě bohoslužeb také v rámci Noci kostelů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Maří Magdalény na Wikimedia Commons
Kostel svaté Maří Magdalény (Sulíkov)

Kostel svaté Maří Magdalény je římskokatolický chrám v Sulíkově v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Sulíkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1374, kdy náležela kunštátskému panství. Kostel je poprvé zmiňován roku 1786, podle použitého stavebního materiálu je však mnohem starší, snad až ze třináctého století. Oltářní obraz svaté Maří Magdalény je dílem malíře Josefa Zeleného z Brna. Křížovou cestu včetně soch a oltáře zhotovili bratři Bekové z Kutné Hory, vše pochází z let 1923-1926. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Maří Magdalény na Wikimedia Commons
Kostel svatého Michaela archanděla (Vísky)

Kostel svatého Michala ve Vískách pochází z přelomu 12. a 13. století. Jde o farní kostel farnosti Vísky u Letovic. Popis Jedná se o jednolodní, orientovanou, podélnou stavbu, která vznikla ve 13. století a je tudíž románského původu. Dnes však vidíme kostel sv. Michaela v podobě, kterou mu vtiskla gotická přestavba, doplněná pozdějšími barokními úpravami. K severní straně lodi byla přistavěna kaple a sakristie. Na západní straně má kostel představenu čtyřbokou věž, kterou zdobí – na severní, jižní a západní straně – ve zvonicovém patře velká půlkruhová okna. Na východní straně věže zůstalo zachováno malé sdružené trojdílné románské okno s profilovaným ostěním. Věž je zastřešena jehlanovitě, loď sedlově a pětiboký presbytář valbeně. Historie Pozdněrománské jádro stavby pochází z přelomu 12. a 13. století, přesto se však první zmínky vyskytují v roce 1568. Gotické prvky získal přestavbou, která proběhla kolem roku 1640. Ve věži jsou umístěny dva zvony: zvon svatého Michaela z roku 1689 a barokní zvon z roku 1726. Další úpravy kostela probíhaly v 18. a 20. století. V roce 1964 byl zapsán na státní seznam kulturních památek. Odkazy Literatura ŠAFRÁNEK, Pavel; REIBL, Přemysl. Sakrální stavby okresu Blansko. Adamov: Muzeum Boskovicka a Muzeum Blansko, 1998. S. 15–16. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons Kostel svatého Michala ve Vískách na webu jizni-morava.cz Vísky (u Letovic) – kostel sv. Michaela na webu turistika.cz
Kostel svatého Mikuláše (Němčice, okres Blansko)

Kostel svatého Mikuláše v Němčicích je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Mikuláši. Je filiálním kostelem farnosti Sloup v Moravském krasu. Od roku 1994 je chráněn jako kulturní památka. Historie První písemná zmínka o Němčicích je z roku 1358. Již v té době zde kostel prokazatelně stál. V druhé polovině 18. století byl původně gotický chrám přestavěn. Roku 1844 byla přistavěna západní část kostela a v ní bylo zřízeno kněžiště. Interiér Ve věži jsou zavěšeny dva původní zvony. Jeden z roku 1519 a druhý z roku 1551. Roku 1996 byl umístěn do věže třetí zvon. Nad hlavním oltářem je zavěšen oltářní obraz sv. Mikuláše. Jedná se o kopii původního obrazu, poškozeného vlhkem. Kopii namaloval malíř Josef Václavovič roku 1965. V zadní části kostela se nachází kůr. Exteriér Kostel je obklopen kamennou zdí. Před vstupem do chrámu stojí litinový kříž, dle letopočtu z roku 1891. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše v Němčicích na Wikimedia Commons
Kostel svatého Ondřeje (Roubanina)

Kostel svatého Ondřeje je římskokatolický chrám v obci Roubanina v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Roubanina. Historie Kostel pochází z druhé poloviny 13. století. Ve druhé polovině 18. století byla přistavěna sakristie. Podle projektu Miloslava Kopřivy byl v letech 1923–24 zvětšen přístavbou lodi s věží a depozitáře. Popis Jde o podélnou jednolodní stavbu s odsazeným pětibokým kněžištěm se starou lodí na půdorysu krátkého obdélníku. Hladké fasády z doby přestavby jsou prolomeny úzkými okny s lomeným záklenkem. Přístavba má kruhová okna s římsami vycházejícími z kubistického tvarosloví. Původní portál má šikmé kamenné ostění s lomeným záklenkem. Ten vyplňuje hladký tympanon se stupňovitým křížem. Kněžiště je zaklenuto pětidílnou luntovou žebrovou klenbou. Stará i nová loď jsou uzavřeny záklopovým stropem. Sakristie je zaklenuta plackou. Ve věži je zavěšen zvon ulitý roku 1696. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Ondřeje na Wikimedia Commons Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 369–370.
Kostel svatého Petra a Pavla (Deštná)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v obci Deštná v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Deštná u Velkých Opatovic Historie První zmínky o obci pocházejí z konce 12. a počátku 13. století. Podle starých záznamů byla v Deštné již před třicetiletou válkou fara a kostel. Kostel měl stát dle tradice na místě dnešního hřbitova, fara na místě jiném. Stáří kostela dosvědčuje věžový zvon s datem 1508. Současný kostel byl zbudován v letech 1781 až 1782. Tento kostel sv. Petra a Pavla byl v roce 2000 prohlášen za kulturní památku. Popis Jde o podélnou jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k němuž přiléhá čtyřboká sakristie. Hlavní vstup do kostela podvěžím zaklenutým plackou. Rovněž kněžiště a sakristie jsou zaklenuty plackou. zařízení kostela je jednotné z doby výstavby, doplněné artefakty ze zrušeného kláštera v Jevíčku. Ve věži je zavěšen zvon s letopočtem 1508 Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 369.
Kostel svatého Petra a Pavla (Petrovice, okres Blansko)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Petrovicích v okrese Blansko. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Petrovice u Blanska. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. O farním patronátu je první zmínka roku 1379, Kostel je v jádru možná středověkou stavbou, jejíž současný vzhled je výsledkem přestavby v letech 1733–1735 nákladem 1147 zlatých, donátorem byl Karel Ludvík z Roggendorfu. Kostel byl důkladně opraven roku 1804. Kolem kostela se nachází hřbitov s ohradní zdí a bránou, u které stojí fara. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Stanislava (Kunštát)

Kostel svatého Stanislava je římskokatolický chrám v obci Kunštát v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Kunštát na Moravě. Historie Farní kostel byl zřejmě založen už v počátcích města Kunou z Kunštátu někdy v druhé polovině 13. století. K tomu poukazují nepřímé důkazy (např. zasvěcení) a také výsledky archeologického výzkumu z roku 2008, které odhalily základy původního kostela pod tím současným. Roku 1687 byl kostel přestavěn do barokní podoby. Donátorem přestavby kostela byl hrabě Kašpar Bedřich z Lamberku a farář František Xaver Leffler. Bylo zvýšeno obvodní zdivo lodi a věže. Bylo postaveno nové kněžiště a přistavěna severní sakristie. Následně byly přistavěny boční kaple a sakristie s oratoří v patře (na desce zasazené v jižní zdi kaple je letopočet 1716). Ve druhé polovině 19. století byla rozšířena hudební kruchta. Roku 1890 byla zastřešena věž. Zařízení Retabulové oltáře v bočních kaplích pocházejí z druhé poloviny 19. století. Zvon ve věži nese datum 1539. Nad svatostánkem se nachází nástěnná malba od Milivoje Husáka Kristus Pantokrator z let 1988-1989. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Stanislava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Letovice)

Kostel svatého Václava v Letovicích je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Václavovi. Je klášterním kostelem kláštera milosrdných bratří, jenž spadá pod Hospitálský řád sv. Jana z Boha. Spolu s klášterem je chráněn jako kulturní památka. Historie Stavba barokního kostela probíhala v letech 1751–1773. Roku 1774 byl kostel slavnostně vysvěcen. V roce 1930 byla v kostele položena nová podlaha a interiér kostela by nově vymalován. Dne 29. srpna 1932 uhodil do kostelní věže blesk, čímž ji poškodil. O rok později byla věž opravena. Roku 1997 instaloval v kostele brněnský řezbář Jiří Netík křížovou cestu. Vybavení V kostele se nachází hlavní oltář s oltářním obrazem sv. Václava a boční oltáře. Jejich konečná podoba pochází z roku 1820. Na kůru jsou varhany z roku 1917, kdy nahradily ty původní. Zvony Původně byly ve věži klášterního kostela dva zvony, o kterých nejsou žádné podrobnosti. V roce 1895 byly pořízeny tři nové zvony: průměr 64 cm, reliéf sv. Václava a sv. Jana z Boha, nápis Gewidmet von Johann Roscht +1895 průměr 55 cm, reliéf sv. Barbory s sv. Jana Nepomuckého průměr 44 cm, reliéf sv. Trojice První dva zvony byly za první světové války zabaveny. Třetí zůstal ve věži až do roku 1929, kdy byl prodán. Peníze z jeho prodeje se přidaly k milodarům farníků a posloužily k nákupu tří nových zvonů, jež byly svým laděním přizpůsobeny zvonům kostela sv. Prokopa. Byly to zvony: Sv. Václav, reliéf sv. Václava s nápisem Sv. Václave, nedej zahynout nám ni budoucím. a P. Marie s nápisem Svatá Maria, oroduj za nás. Hmotnost 360 kg, průměr 83 cm, ladění d’ a výšku 73 cm. Jan z Boha, reliéf sv. Jana z Boha a sv. Josefa. Hmotnost 260 kg, průměr 74, ladění c2 a výšku 65 cm. Sv. Archanděl Rafael, reliéf anděla a sv. Jana Nepomuckého. Hmotnost 160 kg, průměr 66 cm, ladění d2 a výšku 56 cm. Za druhé světové války Němci zvony zabavili a odvezli do Hamburku. Další zvony byly ulity v roce 1969. Jsou to: Sv. Václav, hmotnost 332,4 kg, průměr 86 cm a laděn v a1+1 Jan z Boha, hmotnost 238, průměr 75 cm a laděn v c2−0,5 Sv. Archanděl Rafael, hmotnost 180kg, průměr 66,8 cm a laděn v d2+1 Odkazy Reference Související články Klášter milosrdných bratří (Letovice) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Černá Hora)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický chrám v městysu Černá Hora v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Černá Hora. Historie Kostel byl postaven v letech 1707–1710. V letech 1840 až 1842 byla přistavěna věž, roku 1859 byla zvětšena sakristie a nad ní byla zbudována oratoř. Popis Jedná se o jednolodní chrám s odsazeným kněžištěm se zaoblenými rohy přiléhá sakristie s oratoří v patře. K lodi se na bocích přimykají mělké kaple, v ose předstupuje hranolová věž. Fasády člení mělké vpadlé výplně. V nich jsou prolomena nízká okna. Hlavní vchod do kostela je podvěžím zaklenutým plackou. Také kněžiště je zaklenuto plackou, v sakristii je zaklenutá klenba s výsečemi. Loď je zaklenuta valeně s výsečemi mezi pasy. Boční kaple mají krátké úseky valené klenby. V západní části lodi je hudební kruchta podklenutá stlačenou valenou klenbou s výsečemi. Zařízení V retabulu mariánského bočního oltáře je pozdně gotická dřevořezba Madony s dítětem z doby kolem roku 1500. Dva soubory klasicistních svícnů pocházejí z první poloviny 19. století. Ve věži zavěšený zvon s reliéfem svatého Floriána byl ulit roku 1843. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kościół św. Wawrzyńca w Černej Horze

Kościół św. Wawrzyńca w Černej Horze – zabytkowy kościół znajdujący się w Černej Horze Kościół wybudowano na niewielkim wzniesieniu w środku miejscowości. Pierwotna świątynia w tym miejscu wspomniana jest po raz pierwszy w 1424 r. Została ona jednak rozebrana w 1707 r. i zastąpiona w 1710 r. nowym kościołem, zbudowanym w stylu barokowym i poświęconym św. Wawrzyńcowi. W 1840 dobudowano do niego wieże. Pierwotnie kościół miał dach kryty gontem, w XX wieku dach był kilkakrotnie zmieniany, a w 2006 roku po gruntownej przebudowie przywrócono mu pierwotny gont. Wokół kościoła przez krótki czas funkcjonował także cmentarz, który następnie przeniesiono poza wieś. Obecnie kościół jest wpisany na listę zabytków kultury Republiki Czeskiej. Przypisy
Kostel svatého Vavřince (Olešnice)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický chrám v Olešnici v okrese Blansko. Jde o farní kostel farnosti Olešnice na Moravě. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Původní dřevěný kostel, vybudovaný v roce 1391, byl v roce 1424 vypálen husity. Nový kamenný gotický kostel byl postaven v roce 1426. Ten však byl zničen požárem roku 1827. Dnešní kostel zde stojí od roku 1839. Věž je původně brána středověkého opevnění kostela (ve dvou spodních úrovních, pod omítkou dochován gotický lomený oblouk vjezdu). Zvýšena a upravena byla roku 1882. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel Zvěstování Páně (Vážany)

Kostel Zvěstování Páně (někdy též kostel Zvěstování Panny Marie) ve Vážanech je římskokatolický kostel zasvěcený Zvěstování Páně/Panny Marie. Je filiálním kostelem farnosti Knínice u Boskovic. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Barokní chrám pochází pravděpodobně z roku 1685. Mezi lety 1956–1963 proběhla na kostele oprava fasády a střechy. Roku 1994 byla v kostele vybudována elektroinstalace. Vybavení V kněžišti se nachází hlavní oltář, zdobený oltářním obrazem Zvěstování Panny Marie a soškami světců a andílků. V kostele jsou dále tři boční oltáře, zdobené taktéž soškami. V sakristii je zavěšen obraz Poslední večeře Páně. V zadní části chrámu se nachází kůr s původními varhanami. V kostelní věžičce je zavěšen jediný zvon, kdy původně zde bývaly dva. Exteriér Kostel je obehnán zídkou. Před chrámem se nachází kamenný kříž a pomník obětem první světové války, pocházející z roku 1925. Kolem kostela prochází silnice II/374. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Zvěstování Páně na Wikimedia Commons