NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Church of Saint James the Great, Beroun

Church of Saint James the Great (Czech: Kostel svatého Jakuba) is a church in Beroun in the Central Bohemian Region of the Czech Republic. It is dedicated to Saint James the Great. It is situated in the middle of the square Seydlovo náměstí. It has a Gothic core, but after it was damaged by fires, it was rebuilt in the Baroque style. The church has been protected as a cultural monument since 1958. History It was built in the 13th century and until the sixteenth century, it was surrounded by a cemetery. The church survived several fires and was pillaged by the Swedes before the Treaty of Westphalia was signed. In the 17th century, a bell tower was added to the church on its southern side. In the year 1680, a plague pillar was erected in front of the entrance, as 341 citizens of the town – one half of its population – were killed by the disease. in 1903–1907, it was reconstructed by Josef Fanta. Interiors Most of the interior decorations of the church date back to the 18th century, which is also the date when the paintings of St. James the Great and St. John of Nepomuk (1744) were created by J. P. Molitor. Another of the paintings was created by the school of Anthony van Dyck and depicts the cross of Jesus. Other relics include the tin baptistry (1606) by Matěj Flamínek, the carved pulpit by Josef Šnábl and the plaque of the married couple bearing the name "Henich" from the revolutionary year of 1848. In 2000, four church bells were made for the church by Josef Manoušek. Each of the bells were named after Czech saints; Wenceslaus, Adalbert, Agnes and Ludmila. The financing came from sponsors and the citizens of the town themselves, who contributed to the fund-raising campaign. Four years later, the church was given a pipe organ from Beroun's former twin town Rijswijk in the Netherlands. References
Kaple Bolestné Panny Marie (Beroun)

Kaple Bolestné Panny Marie je novogotická stavba na kopci Průhon nad Berounem v okrese Beroun. Nahradila dřívější poutní kapli u údajně léčivého pramene. Spolu s kapličkou nad studánkou (studničním stavením) je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie V r. 1723 spatřil místní ovčák u studánky poutníka, který si omýval zraněný bok, ale zjevení vzápětí zmizelo. Mezi lidmi se rozneslo, že to byl svatý Ivan, studánce začala být připisována zázračná moc a někteří nemocní se skutečně uzdravili. Místo pojmenovali U Boží vody. R. 1724 zde nechal berounský děkan Jiří Procházka postavit kapli Panny Marie Bolestné a vztyčit dubový kříž. Kopec pojmenoval Kalvárie, ale název se neujal. Později byla zřízena křížová cesta, byly sem pořádány i poutě. V blízkosti byly postaveny chaloupky pro dva poustevníky a svíčkovou bábu, která prodávala svíčky a obětiny. V letech 1786-87 byly kaple i poustevny josefínskými reformami zrušeny. Kaple zchátrala a byla stržena. V letech 1893-95 byla opodál postavena nynější novogotická kaple podle projektu známého architekta Josefa Mockera. Věhlas studánky i kaple však začal upadat a procesí se přestala konat. Dnes je pramen nepřístupný, ukrytý v uzamčené kapličce. Architektura Kaple v novogotickém slohu je postavena z režných cihel, typických pro díla Josefa Mockera. Skládá se z předsíně, lodi a trojbokého presbytáře, po straně je připojena sakristie. Vysoká sedlová střecha se strmým štítem a sanktusovou vížkou podtrhuje její výškovou orientaci. Poblíž kaple stojí studniční stavení, kryjící studánku – drobná obdélníková stavba ze světlých cihel s výraznou valbovou střechou. Zajímavost S poutním místem je kromě léčivé vody spojován i jiný "zázrak". Když se v roce 1744 na Beroun chystalo zaútočit pruské vojsko, na kopci U Boží vody se objevila zářící koule. Lidé, kteří se modlili k Panně Marii, v ní viděli obrys ženské postavy. Zjevení prý trvalo celou hodinu. Prušáci záři považovali za signalizaci rakouské armády a dali se na ústup. (Pravděpodobně však Prušáci ustoupili proto, že když velitelé z návrší obhlíželi případné bojiště, uviděli za městem u Králova Dvora rakouské vojsko, které mělo zřejmou přesilu). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Bolestné Panny Marie a studniční stavení na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bezdružice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je filiální kostel v Bezdružicích ve farnosti Konstantinovy Lázně. Na základech starší stavby vznikl v letech 1710–1711, později byl ještě několikrát upravován. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Do zrušení farnosti Bezdružice 3. února 2005 byl kostelem farním. Historický a stavební vývoj I když se Bezdružice připomínají již ve 13. století, dlouho neměly vlastní kostel a patřily pod farnost s kostelem sv. Václava v nedaleké Čelivi. Nepřímé a nepodložené zprávy z pozdější doby se sice o kostele v Bezdružicích zmiňují, ale poprvé je doložen až v roce 1515 v souvislosti s ulitím zvonu na náklady tehdejšího majitele panství Jiřího Bezdružického z Kolovrat († 1525). Jeho náhrobek zasazený ve zdi lodi je dalším nepřímým důkazem existence staršího kostela zasvěceného původně sv. Floriánovi. Křtitelnice z roku 1554 je darem dalšího majitele Bezdružic, Hanuše Elpognara z Dolního Šenfeldu. Současný kostel Nanebevzetí Panny Marie byl postaven v letech 1710–1711 za vlády rodu Berlepschů. Nový kostel měl jednoduchý půdorys s obdélnou lodí a trojbokým presbytářem, a i když pravděpodobně vznikl jako novostavba, ve zdivu jsou patrné kamenické prvky z původního kostela. Věž byla přistavěna až v roce 1723. Farním kostelem se stal až v roce 1857, krátce poté proběhly opravy po požáru z roku 1838, kdy vyhořelo celé městečko. V roce 1880 pak došlo ke stavebním úpravám, kdy byly věž a presbytář opatřeny opěráky z kamenných kvádrů. Poslední opravy proběhly koncem 20. století. Původní kostelní zvony byly zrekvírovány za druhé světové války, dnes je ve věži umístěn zvon Nejsvětější Trojice z roku 1652, pořízený za Švamberků pro dnes již neexistující kostel v Čelivi. Současnost Kostel se nachází severně od náměstí v historickém jádru města. Jedná se o jednolodní orientovanou stavbu s podélnou lodí a polygonálním presbytářem. Barokní stavba v sobě obsahuje zdivo ze staršího kostela, interiéry mají podobu z 19. století po opravě vynucené požárem v roce 1838. Poslední úpravy kostela proběhly v roce 1995. Pravidelné bohoslužby se konají v sobotu. Odkazy Reference Literatura PROCHÁZKA, Zdeněk. Bezdružice. Historie a současnost jedné západočeské obce. Domažlice: Nakladatelství Českého lesa, 2006. 116 s. ISBN 80-86125-66-1. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Michaela archanděla (Blatno, okres Louny)

Kostel svatého Michaela archanděla v Blatně v okrese Louny v Ústeckém kraji je filiální kostel v římskokatolické farnosti Lubenec. Areál barokního kostela ze druhé poloviny osmnáctého století je chráněn jako kulturní památka. Popis Barokní kostel byl postaven uprostřed blatenské návsi v roce 1782. Roku 1892 proběhla obnova interiéru. Jednolodní kostel má trojboce ukončený presbytář, k němuž na severu přiléhá sakristie. Uprostřed západního průčelí stojí hranolová věž. Fasády jsou členěné lizénovými rámci a segmentově zakončenými okny s jednoduchým rámováním. Loď má plochý strop, zatímco v presbytáři byla použita křížová klenba. Hlavní oltář z roku 1780 je tvořený iluzivní portálovou architekturou. Boční oltář zasvěcený Panně Marii pochází z druhé poloviny osmnáctého století. Kostel je obklopen hřbitovem s ohradní zdí. Na pilířích brány na hřbitov stojí sochy svatého Jana Nepomuckého a svatého Antonína. Areál kostela tvoří dominantu středu vesnice a je chráněn jako kulturní památka. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Michaela Archanděla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Martina (Blížejov)

Kostel svatého Martina v Blížejově je římskokatolický filiální kostel zasvěcený svatému Martinovi. Pochází z konce 13. století. Jádro stavby je gotické, později přestavované. Kostel byl upraven kolem roku 1556 pánem z Chotiměře jménem Kašpar Gottfried ze Žebnice řečený Bernášek. Kostel má boční věž a gotický vchod a raně barokní štít. Renesanční portál obsahuje heraldickou výzdobou – je analogický s portály horšovskotýnského zámku z roku 1556. Další stavební úpravy proběhly v první polovině 17. století a ve druhé třetině 18. století. Stavební podoba Kostel sv. Martina v Blížejově je podélná jednolodní stavba s věží při jihozápadním nároží, s polygonálním chórem, k němuž na severu přiléhá sakristie. Věž je nečleněná a má střílnová okénka. Nároží jejího posledního patra člení masivní polosloupy s kompozitními hlavicemi, nesoucími hlavní, do půlkruhu vypnutou římsu, doplněnou páskovými výplněmi. Střechy kostela jsou sedlové a valbové. Průčelí lodi i chóru jsou hladce omítaná, členěná jen profilovanou hlavní římsou. Okna s hlubokými špaletami nemají rámy, v ose chóru je zachováno gotické okno se zbytkem kružby. Západní průčelí má v ose nově upravené edikuly. Ve zvlněné ukončující římse je vsazen nový pravoúhlý vstup a po jeho obou stranách a ve výši kruchty jsou čtvercová okénka. Na jižní stěně je přiložen volutovými pilastry členěný štít, ukončený půlkruhovým tympanonem s piniovými šiškami na boku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Martina na Wikimedia Commons
Kaple Panny Marie (Bolešiny)

Kaple Panny Marie je sakrální stavba zbudovaná v Bolešinách, obci na jihozápadě České republiky, v Plzeňském kraji, v tamním okrese Klatovy. Zasvěcena je Panně Marii. Stojí v centrální části obci, jižně od hlavního silničního průtahu Bolešiny, který představuje komunikace číslo II/186 spojující Klatovy a Defurovy Lažany. Postavena byla před rokem 1775. Kaple výrazně doplňuje historickou zástavbu obce. Od 24. března 1964 je zařazena mezi kulturní památky. Popis Stavba má osmiboký půdorys a ve spodní části má výrazný, vyšší sokl. Zakončená je osmibokou stanovou střechou s lucernou a vrcholovou cibulí. Celá střecha včetně stojky lucerny je zakryta plechem. Interiér kaple je osvětlován dvěma kulatými okénky, jež jsou mírně zploštěna. Dovnitř kaple se vstupuje úzkým vysokým vchodem zaklenutým převýšeným odsazeným obloukem. Jak nad vchodem, tak rovněž na protější stěně se nachází mělký, rámovaný, polokruhově uzavřený výklenek. Odkazy Reference Související články Bolešiny Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie na Wikimedia Commons
Kaple Panny Marie Růžencové (Borač)

Kaple Panny Marie Růžencové stojí v obci Borač v okrese Brno-venkov. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Kaple náleží pod římskokatolickou farnost Doubravník v tišnovském děkanství, v rámci brněnské diecéze. Historie Kaple stojí u silnice II/387 na okraji obce a byla postavena v pozdně klasicistním slohu v letech 1853–1854. Nad vchodem je datace 1853, ale v některých pramenech je uváděn vznik v roce 1856. Před kaplí stojí mramorový kříž a vedle je pomník se jmény obětí první a druhé světové války. Architektura Kaple je jednolodní zděná omítaná stavba postavená z cihel na půdorysu obdélníku s půlkruhovým závěrem a přistavěnou hranolovou věží. Fasáda je členěna oběžnou lizénou, v bočních stěnách lodi je po jednom okně se segmentovým záklenkem. Kolem lodi a závěru vede podstřešní profilovaná římsa. V průčelí je přistavěna čtyřboká věž členěná nárožními lizénami se vstupem do kaple, který je ukončen půlkruhovým záklenkem. Nad vchodem je profilovaná římsa. Věž má nízkou stanovou střechu, která přechází do dvou cibulí ukončených jehlanovou střechou s makovicí a křížem. Loď je krytá sedlovou střechou, nad závěrem je valbová střecha. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Brno-venkov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple Panny Marie Růžencové na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Borovsko)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický kostel v obci Borovsko (části obce Bernartice) v okrese Benešov. Historie Farní kostel v Borovsku je poprvé doložen roku 1350. Roku 1483 byla postavena samostatně stojící zvonice. Během třicetileté války byl kostel zničen švédskými vojsky a roku 1719 se připomíná pouze kaple. Do současné, raně barokní podoby, byl přestavěn v 17. století, a posléze byl upraven v 2. polovině 19. století. Během první světové války byly všechny tři zvony zrekvírovány. Roku 1958 byl prohlášen kulturní památkou. Kostel měl být, stejně jako zbytek vesnice Borovsko, zatopen při stavbě vodního díla Švihov v 60. a 70. letech 20. století. Díky přičinění faráře Jaroslava Šimka byl kostel nakonec ušetřen. Od roku 2022 se snaží kostel opravit a postupně do něj opět uvést kulturní život Spolek přátel Borovska. Popis Barokní jednolodní kostel bez věže má úzký pravoúhlý presbytář se sakristií na jižní straně. Kostel má sedlovou střechu, sakristie pak valbovou. Na jihozápadě od kostela se nalézá pseudorománská patrová zvonice z roku 1483 se stanovou střechou. Kolem kostela se nachází hřbitov. V kostele se nekonají bohoslužby. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Pirochtův mlýn

Pirochtův mlýn (Piruchtův) v Boskovicích v okrese Blansko je vodní mlýn, který stojí ve východní části Pilského údolí na říčce Bělá. Je chráněn jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Mlýn má renesanční původ. Je zakreslen na mapě 1. vojenského mapování z let 1764–1768. Popis Patrový mlýn se sedlovou střechou postavený na obdélném půdorysu má obytnou a mlýnskou část. Střecha je nesena hambálkovým krovem se stojatou stolicí. Pod eternitovým krytím se nachází starší dřevěný šindel. Mlýn je zděný ze smíšeného kamenocihelného zdiva, fasádu má hladkou s lizénovým rámem. Ze severu na budovu navazuje krátké příčné křídlo pro vodní náhon s nízkou sedlovou střechou, jehož přízemí je z větší části zapuštěné do terénu. Obytná část má v obou nadzemních podlažích trojtraktovou dispozici se střední síní. Síň v úrovni přízemí je přístupná přímo ze dvora na západní straně, v úrovní patra z dřevěné pavláčky, na kterou vede ze dvora dřevěné schodiště. Síň v přízemí je zaklenutá valenou klenbou. V obou podlažích obytné části se dochovaly pozůstatky černých kuchyní. Samostatným vstupem od jihu je přístupná mlýnská část, která je jednotraktová se třemi úrovněmi podlah. Voda na vodní kolo vedla náhonem z rybníka, který se nacházel v místech sportovního hřiště. Dochovalo se torzo vodního kola na vrchní vodu, naftový motor od výrobce Breitfeld, Daněk a spol., Blansko, a historické technologické prvky (transmise, řemenice, převody, válcová stolice, loupačka, výtahy a dopravníky, kapsový výtah, pytlovací lávka, šrotovník). Boskovická kaskáda Mlýn patřil do soustavy takzvané „Boskovické kaskády“, která zahrnovala pět mlýnů a dvě vodní pily na třech kilometrech toku říčky Bělé. Pouze Pirochtův mlýn se zachoval v téměř nedotčené podobě. Mlýny a pily: Šmelcovna (pila), Klevetův mlýn, Lasákův mlýn, Dvořáčkův mlýn, Pirochtův mlýn, Puklův mlýn, pila v Pilském údolí (Podlesní mlýn). Odkazy Reference Související články Seznam vodních mlýnů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Piruchtův mlýn na Wikimedia Commons Boskovice Město na webu ČÚZK, Archivní mapy (1826) I. vojenské (josefské) mapování – Morava, mapový list č.37[nedostupný zdroj] (Pirochtův mlýn), mapový list č.36 (Pilské údolí), 1764–1768 a 1780–1783 (rektifikace), měřítko 1: 28 800 Boskovická kaskáda Archivováno 15. 4. 2021 na Wayback Machine.
Kostel svatého Bartoloměje (Brada)

Kostel svatého Bartoloměje se nalézá ve vesnici Brada-Rybníček v části Brada na jejím západním okraji asi 3,7 km severozápadně od centra města Jičín v okrese Jičín. Areál gotického venkovského bezvěžového kostela tvoří zdaleka viditelnou dominantu celého okolí. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Historie Raně gotický kostel byl postaven někdy kolem roku 1300, první zmínka o něm je z roku 1371. V roce 1622 byla při opravě kostela přistavěna západní předsíň, což připomíná nápis nad jejím vstupním portálem. Podruhé byl kostel opravován v roce 1814. Popis Gotický kostel svatého Bartoloměje je obehnán nízkou ohradní kamennou zdí z pískovcových kvádrů. Kostel je orientovaný se vstupem od západní strany přistavěnou předsíňkou. Vlastní kostel je jednolodní s plochým stropem a s pětiboce uzavřeným presbytářem sklenutým sedmidílnou klenbou s konzolami ve tvaru masek nebo jehlanů, vymalovaný je rostlinnou dekorací s erby a postavami sv. Petra a sv. Pavla (snad ze začátku 16. století). V presbytáři se nalézá gotický sanktuář. V severozápadním rohu kostelní lodi jsou zazděny dvě raně gotické masky. Na stěně kostelní lodi je epitaf ze začátku 17. století. Vysoké stěny kostelní lodi jsou prolomeny půlkruhově uzavřenými okny. Kolem kostela se nachází hřbitov. Oltář pochází z konce 17. století. Ostatní zařízení kostela je pseudogotické z konce 19. století. Severozápadně od kostela mimo ohradní zeď se nachází barokní dřevěná zvonice. Kolem kostela procházejí modrá turistická značka ve směru Jičín – Prachov a zelená značka ve směru Železnice – Prachov. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Kostel na památkovém katalogu Kostel na turistika.cz Kostel na hrady.cz
Schindlerova továrna

„Schindlerova továrna“ nyní "Schindlerova archa", je označení, pod kterým je znám areál původní Löw-Beerovy textilní továrny v Brněnci. Za druhé světové války zde byla zřízena pobočka koncentračního tábora Gross-Rosen Brünnlitz/Brněnec, kde se vyráběla munice a kde Oskar Schindler zachránil asi tisíc sto Židů z krakovského ghetta, které sem na konci války přesunul ze své továrny v Krakově. Po válce byla továrna znárodněna a přejmenována na Vlněnu, Vigonu a Vitku. Areál, který údajně hrozil chemickým znečištěním okolí, byl v roce 2016 prohlášen za kulturní památku, přesto byla jeho většina, tzv. "dolní část" v r. 2017 (viz fotografie) srovnána se zemí. O rok později zde byl založen památník a nadace „Schindlerova archa“ a díky tomu se podařilo "horní část" areálu se Schindlerovou továrnou zachránit. Roku 2025 zde bylo otevřeno Muzeum přeživších a Oskara Schindlera. Areál je nyní přístupný veřejnosti. V dochozí vzdálenosti od někdejší továrny se nachází vila, kterou si nechal postavit Alfred Löw-Beer a která formálně náleží do sousední obce Chrastavec, část Půlpecen – vila Löw-Beer (Půlpecen). Fotogalerie (následující fotografie zobrazují jinou část areálu než snímky výše) Odkazy Reference Související články Alfred Löw-Beer Oskar Schindler Koncentrační tábor Gross-Rosen Vila Löw-Beer (Půlpecen) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Löw-Beerova textilní továrna na Wikimedia Commons http://www.industrialnitopografie.cz/karta.php?zaznam=V009323 Koncentrační tábor Brněnec: http://www.gruntova.cz/druha-svetova-valka/kt--brnenec-_1_-cast_ https://www.pamatkovykatalog.cz/soubor-byvale-textilni-tovarny-13921456 http://spravnym.smerem.cz/Tema/Vitka?
Kostel svatého Jakuba Většího (Brod nad Tichou)

Kostel svatého Jakuba Většího v Brodě nad Tichou je zbarokizovaný gotický kostel v okrese Tachov. Je chráněn jako kulturní památka. Filiální kostel náleží pod římskokatolickou farnost Planá u Mariánských Lázní plzeňské diecéze. Stavební fáze Z raného, případně vrcholně středověkého kostela, se v současné stavbě pravděpodobně nic nedochovalo. Podle pověstí stál předchůdce kostela ještě výše východním směrem než dnešní stavba. Prameny uvádí první písemné zmínky o zdejším kostele v odlišných letech, v roce 1332, 1352 nebo 1369. Nejstarší dochovanou částí je presbytář, který vznikl jako novostavba na konci 15. nebo počátku 16. století. K jeho původním prvkům se řadí klenba, vítězný oblouk, opěrné pilíře, portál do sakristie, okna a nástěnný sanktuář. K presbytáři přiléhá barokní loď s věží, umístěnou v jejím průčelí. Ze stejného období pochází kruchta se emporami, členění fasády a štít. Nákladná rekonstrukce kostela proběhla na konci 20. století a v nedávné době byl restaurován oltář, sanktuář a hřbitovní zeď. Stavební podoba Jednolodní kostel sv. Jakuba Většího je na západě opatřen hranolovou věží a na východě je uzavřen pětibokým presbytářem s opěráky. Presbyterium je klenuté křížovou žebrovou klenbou a hvězdicovou žebrovou klenbou v závěru. V presbytáři se dochovala hrotitá okna s pozdně gotickými kružbami a sanktuář. Na severní straně k němu přiléhá sakristie. Loď je klenutá křížovou žebrovou klenbou a zdobena malbami z roku 1817 od malíře Kryštofa Maura Fuchse. Prostor lodi dotváří kruchta a postranní empory. Hladká fasáda lodi je členěná pilastry, které spolu s horizontálními prvky vytváří pravoúhlé rámce, tzv. lizénové rámy. Do nich jsou zasazena půlkruhově uzavřená okna zdobená šambránami. Zasazení do krajiny a historický význam místa Pahorek s kostelem, přilehlým hřbitovem, budovami bývalé fary a zaniklým hradem vystupuje na východní straně obce. Kostel je významnou krajinnou dominantou západních Čech. Je ze třech stran obehnaný ohradní zdí, která vymezuje plochu hřbitova. Hlavní brána se nalézá v západním úseku zdi po jižní straně věže. Jižně od kostela stojí barokní fara, k níž vede další branka v ohradní zdi a navazuje na její západní průčelí. Další vstupní bránu lze nalézt mezi farou a hřbitovem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kaple svatého Václava (Brůdek)

Kaple svatého Václava u Brůdku je římskokatolická kaple (též filiální kostel) v mrákovské farnosti zasvěcená svatému Václavovi. Přestože byla postavena až v sedmnáctém století, bývá tradičně spojována s kostelem, který měl být založen v jedenáctém století jako připomínka bitvy u Brůdku. Kaple je chráněna jako kulturní památka. Historie Kaple byla postavena v letech 1669–1671 a s přispěním hraběte Bedřicha ze Stadionu opravena v letech 1878 a 1890. V literatuře bývá uváděn starší kostel, který měl být jejím předchůdcem zmíněným ve čtrnáctém století, ale ten stával v zaniklé vsi Zdemily. Na jejím místě měla být údajně v první polovině sedmnáctého století založena ves Brůdek, nicméně jedná se o pouhou domněnku. V devatenáctém století kapli bez jakýchkoliv podkladů spojil František Palacký s kostelíkem, který měl být založen Břetislavem I. v roce 1040 na paměť vítězné bitvy u Brůdku. Stavební podoba Stavba postrádá typické slohové rysy, což je charakteristické pro některé další kostely v okolních vesnicích. Loď má obdélný půdorys s rozměry 8 × 7,8 metru. Stěny v obou průčelích vybíhají do jednoduchých štítů. Boční strany jsou prolomeny dvojicemi obdélných oken. Vstupy se nachází v západním průčelí a pod oknem na jižní straně. Na loď na východě navazuje presbytář osvětlený trojicí polokruhem zakončených oken. Tloušťka zdí obou částí je osmdesát centimetrů. Loď má plochý strop a nachází se v ní dřevěná kruchta podepřená dvojicí dřevěných sloupů. Od presbytáře ji odděluje polokruhový vítězný oblouk. Presbytář je zaklenutý křížovou klenbou s lunetami. Zařízení Z původního vybavení se dochovala jen raně barokní kazatelna z roku 1686. Tři barokní oltáře považovali Ferdinand Vaněk a Karel Hostaš za umělecky bezcenné. Ostatní vybavení je z konce devatenáctého století. Na jednom z oltářů je umístěn obraz svatého Václava od Ignáce Amerlinga (1837–1912). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Václava na Wikimedia Commons
St. Wenzel (Brůdek)

Die Kapelle St. Wenzel (tschechisch Kaple svatého Václava) in Brůdek (deutsch Fürthel), einem Ortsteil der Gemeinde Všeruby (deutsch Neumark) im Okres Domažlice der Pilsner Region, wurde im 17. Jahrhundert errichtet. Die dem heiligen Wenzel geweihte Kapelle, 200 Meter südwestlich des Ortes am Feldweg nach Studánky, ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Die Kapelle im Stil des Barocks besitzt ein Schiff und einen polygonalen Chor. Das Portal befindet sich an der Südseite. Auf dem Satteldach sitzt ein Dachreiter mit Laterne und Zwiebelhaube. Weblinks Die Kirche St. Wenzel in Brůdek (Fürthel) (DTZF-Projekt). Kostelík sv. Václava v Brůdku. In: Centrum Bavaria Bohemia, bbkult.net (deutsch und tschechisch). Einzelnachweise