Kaple svatého Antonína Paduánského (Javorník)

Kaple svatého Antonína Paduánského je římskokatolická kaple nacházející se na Javorníku, místní části obce Vacov v okrese Prachatice v Jihočeském kraji. Stojí na svahu hory Javorník v nadmořské výšce přibližně 1009 metrů. Má podobu novodobé rotundy a je kulturní památkou. Kaple je významná jako sakrální stavba, krajinná dominanta Javorníku a památka spojená s obdobím druhé republiky, okupací českých zemí a hranicí mezi Protektorátem Čechy a Morava a územím obsazených Sudet. Od roku 2011 je spojena s činností Nadačního fondu Karla Klostermanna, který se zasloužil o její záchranu, rekonstrukci a další využití. Poloha Kaple stojí nad osadou Javorník, v blízkosti lyžařského areálu a pod vrcholem hory Javorník. Místo se nachází v nadmořské výšce přibližně 1009 metrů. Z okolí kaple je výhled na Javorník, Stašsko, Vacovsko, Vimpersko a část jižních Čech. Díky poloze na svahu hory je kaple výraznou krajinnou dominantou. Společně s rozhlednou Karla Klostermanna, Švehlovou chatou a dalšími objekty tvoří součást historického prostoru Javorníku, jehož rozvoj byl výrazný zejména ve 30. a 40. letech 20. století. Historie Kaple byla postavena v letech 1939–1940 jako novodobá rotunda. Vznikla v době Protektorátu Čechy a Morava na tehdejší hranici českého vnitrozemí a obsazených Sudet. Právě tato poloha jí dodává významný historický a symbolický rozměr. Stavba vznikla z iniciativy českých vlastenců. Zasvěcení svatému Antonínu Paduánskému mělo náboženský význam, zároveň však připomínalo křestní jméno Antonína Švehly, významného politika první Československé republiky. V době okupace tak kaple představovala také nenápadnou připomínku československé státnosti a meziválečné republiky. Projekt kaple vypracoval prof. Ing. František Fiala. Financování stavby zajistila pojišťovna Slavia a Rolnická vzájemná pojišťovna v Praze. Kaple byla slavnostně vysvěcena 4. srpna 1940. Vysvěcení provedl František Jan Kroiher, farář v Ledenicích, čestný kanovník českobudějovické diecéze a bývalý senátor za agrární stranu. Podle regionálních zdrojů se slavnosti zúčastnili místní obyvatelé i letní hosté. Správa kaple byla následně svěřena farnímu úřadu ve Stachách. Pověst a starší tradice místa S místem kaple je spojována také pověst o starším uctívání svatého Antonína Paduánského. Podle této pověsti měl v lese, kde dnes kaple stojí, upevnit obraz svatého Antonína Paduánského na dub učitelský pomocník Adam Antonín. Pověst bývá zasazována do 17. století a spojuje místo s tragickým příběhem z období čarodějnických procesů. Tato pověst dokládá, že tradice spojená se svatým Antonínem Paduánským mohla být na místě starší než samotná stavba kaple z let 1939–1940. Encyklopedicky je však doloženou stavební památkou až novodobá rotunda z první poloviny 20. století. Architektura a výzdoba Kaple má podobu novodobé rotundy inspirované starší románskou architekturou. Přestože působí jako historicky starší sakrální objekt, jde o stavbu z první poloviny 20. století. Památkový katalog ji eviduje jako kulturní památku a zdůrazňuje její historický i krajinotvorný význam. Výzdobu kaple tvoří mimo jiné votivní okna s vyobrazením českých zemských patronů a Panny Marie. V interiéru se nachází zobrazení svatého Antonína Paduánského. Po rekonstrukci byla kaple doplněna také o dřevěné sošky svatého Antonína a Panny Marie od šumavského řezbáře Karla Tittla. Rekonstrukce původní vitráže Panny Marie se ujala umělecká sklářka Monika Zborníková-Vintrová. Úpadek kaple Ve druhé polovině 20. století kaple postupně chátrala. Před jejím převzetím Nadačním fondem Karla Klostermanna se nacházela ve velmi špatném až havarijním stavu. Do objektu zatékalo, byl narušen krov a stavba ztrácela svou původní důstojnost i význam pro okolní krajinu. Havarijní stav kaple byl vnímán jako problém nejen z hlediska památkové péče, ale také z hlediska místní identity. Kaple patřila k viditelným dominantám Javorníku a její zanedbaný stav kontrastoval s historickým významem místa. Záchrana a rekonstrukce Koncem roku 2011 byla kaple spolu s okolními pozemky odkoupena od soukromých majitelů a následně vložena do majetku Nadačního fondu Karla Klostermanna. Odkoupení a záchrana kaple jsou spojovány především s javornickými rodáky Miroslavem Blahoutem a Ing. Zdeňkem Daňhou, kteří se zasadili o převzetí chátrající stavby, její zajištění a následnou rekonstrukci. Podle dostupných regionálních zdrojů proběhla hlavní rekonstrukce v roce 2012 podle projektu Ing. Jana Voldřicha. Obnova se týkala stavebního stavu kaple, jejího okolí i výzdoby. Součástí obnovy byla také úprava okolního prostoru a obnovení studánky s pitnou vodou. Při obnově byly řešeny také praktické prvky dalšího využití kaple, například zavedení elektrické energie, zvonění a venkovní nasvícení. Díky rekonstrukci se z chátrající stavby znovu stala udržovaná dominanta Javorníku a místo pro duchovní, společenské a kulturní události. Nadační fond Karla Klostermanna Současným vlastníkem kaple je Nadační fond Karla Klostermanna. Fond se věnuje péči o kapli, její okolí a navazující kulturní a komunitní aktivity na Javorníku. Vedle záchrany kaple se fond podílí také na obnově místních tradic, setkávání rodáků a projektech souvisejících s odkazem spisovatele Karla Klostermanna. Nadační fond Karla Klostermanna sídlí na Javorníku. Podle údajů zveřejněných fondem je předsedou správní rady Miroslav Blahout. Současné využití Kaple je využívána pro poutní, duchovní, kulturní a společenské události. Každoročně se zde koná pouť v neděli po svátku svatého Antonína Paduánského, který připadá na 13. června. Nadační fond Karla Klostermanna umožňuje také rezervaci kaple a jejího okolí pro soukromé a veřejné akce. Prostory jsou využívány například pro svatební obřady a další slavnostní příležitosti. V případě civilních svatebních obřadů spadá Javorník pod obec Vacov a její matriční působnost. Křížová cesta Na obnovu kaple navazuje projekt javornické křížové cesty, který realizuje Nadační fond Karla Klostermanna. Křížová cesta má vést od kaple směrem k hoře Javorník a má být tvořena čtrnácti zastaveními. Podle webu Nadačního fondu Karla Klostermanna se jedná o novodobý projekt navazující na duchovní a kulturní význam místa. První zastavení bylo věnováno obci Vacov dne 28. září 2024. Fond zároveň uvádí, že v roce 2026 plánuje dokončení všech zastavení křížové cesty, včetně úprav terénu a vytvoření potřebné infrastruktury pro lepší začlenění do krajiny. Význam Kaple svatého Antonína Paduánského je významná z několika důvodů. Je sakrální stavbou a kulturní památkou, zároveň však představuje i historickou připomínku doby, v níž vznikla. Její vybudování na hranici Protektorátu Čechy a Morava a obsazených Sudet, stejně jako symbolické připomenutí Antonína Švehly, jí dává širší vlastenecký a historický význam. Po rekonstrukci se kaple znovu stala živým místem. Slouží jako cíl poutí, místo svatebních obřadů, společenských setkání a kulturních aktivit. Díky činnosti Nadačního fondu Karla Klostermanna je kaple udržována a její okolí je dále rozvíjeno, mimo jiné prostřednictvím projektu javornické křížové cesty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Antonína Paduánského na Wikimedia Commons Kaple sv. Antonína Paduánského na webu Nadačního fondu Karla Klostermanna Kaple sv. Antonína Paduánského na webu Javornik.cz Kaple sv. Antonína Paduánského v Památkovém katalogu NPÚ Javornická křížová cesta na webu Nadačního fondu Karla Klostermanna Rezervace prostor u kaple sv. Antonína