Kostel svatého Jana Křtitele a svatého Prokopa

Kostel svatého Jana Křtitele a svatého Prokopa je římskokatolický filiální kostel v Českých Budějovicích na Pražském předměstí za obchodním domem Družba, v místech Starého Města. Kolem kostela se nachází od 13. století hřbitov. Areál kostela s hřbitovem byl v roce 1963 zapsán do státního seznamu kulturních památek. Historie Kostel byl založen na počátku 13. století pro před lokační osadu Budivojovice. Původně byl zasvěcen svatému Prokopovi a do doby dokončení kostela svatého Mikuláše měl status farního kostela. Jako farní se uvádí ještě v 16. století, přestože byl ve filiálním vztahu ke kostelu svatého Mikuláše. Zřejmě kostelu některá farní práva zůstala vzhledem k jeho doloženým samostatným pronájmům. Původně raně gotická stavba prošla v průběhu dějin výraznými stavebními změnami. Proběhly zde pozdně gotické a barokní přestavby, v 19. století byl kostel regotizován. Roku 2025 se prováděl archeologický výzkum kostela. Pamětní deska Jana Valeriána Jirsíka Po své smrti v roce 1883 byl do hrobu přímo u severní zdi kostela pochován biskup Jan Valerián Jirsík. Členové českobudějovické Besedy nechali na zeď nad hrobem v roce 1895 umístit pamětní desku. Na její základní desku z leštěného syenitu je uchycena kulatá deska z leštěné švédské žuly s biskupovým jménem a datem úmrtí. Nápis je orámován poloreliéfním zdobeným bronzovým věncem. Celou pamětní desku zhotovila firma Blažeje Schättingera za 735 zlatých. Podle historika Daniela Kováře byla důvodem pro vyrobení této pamětní desky 12 let po smrti biskupa snaha o alespoň částečné připomenutí osobnosti Jirsíka vzhledem k rozhodnutí odložit plánovanou stavbu velkoformátového Jirsíkova pomníku na dobu neurčitou. Staroměstský hřbitov Kolem kostela svatého Jana Křtitele a svatého Prokopa býval hřbitov. Měl převážně empírový ráz. Poslední pohřeb se konal 23. dubna 1889, ve stejný den se konal i první pohřeb na novém hřbitově. Při přeměně Starého Města v panelové sídliště byla zachována aspoň jeho nejstarší část. Mladší část byla přeměněna v park. Architektura Popis exteriéru Kostel sv. Prokopa a sv. Jana Křtitele je jednolodní kamenná stavba s průčelní hranolovou věží orientovaná na východ. Loď je 14 m dlouhá a 10,6 m široká, objekt má vysokou valbovou střechu. Skládá se z presbyteria, k němuž je ze severu přilehlá sakristie. Fasáda je z jihu a severu členěná čtyřmi gotickými novodobými kružbovými okny (tedy v lodi a presbytáři), západní fasáda je bez oken. V Celý objekt je zvnějšku zdoben nárožní renezanční sgrafitovou bosáží. Představěná věž má v přízemí zazděný gotický portál. Hmota věže je v jednotlivých patrech členěna pravoúhlými okénky, ve zvonicovém patře jsou větší půlkruhově zaklenutá okna. Věž ukončuje cibulovitá báň. Nejzásadnějším prvkem věže je vyškrábaný letopočet 1461. Zazděný portál na západní straně věže s půlkruhovým záklenkem je asymetricky umístěn. Ostění je profilováno mělkými pravoúhlými výstupky. Popis interiéru Na západní straně lodi, otevřen třemi hrotovými oblouky na polygonálních sloupcích se nachází kůr. Presbytář a sakristie mají klenbu křížovou s klínovitými vyžlabenými žebry, které vycházejí z jehlancových konzol a vrcholí v hladkých kruhových svornících. Hlavní loď je zaklenuta valenou klenbou s výsečemi a sadou dekorativních profilovaných žeber a prostor pod kůrem třemi různými hvězdicovými klenbami. Pod kůrem se nachází náhrobní kameny ze 16. století. Na severní straně jsou umístěny nástěnné malby z konce 16. století (sv. Florián, sv. Václav, Madona, Judita s hlavou Holefernovou – malováno podle grafického listu Josta Ammana z doby před rokem 1576 a Poslední večeře) a starší vrstva maleb pochází ze 3. čtvrtiny 15. století. Lze v kostele také najít barokní obrazy apoštolů, Ježíše Krista a Panny Marie, na bočním oltáři stojí pozdně gotická socha Madony s dítětem. Na jižní straně presbytáře se nachází neodstupněný opěrný pilíř. Vitráže pocházejí ze 70. let 20. století. Podlahu hlavní lodi tvoří nově odkrytá historická kamenná dlažba šestiúhelníkového tvaru. V Presbytáři je obdélníková kamenná dlažba. Na věži jsou umístěny dva nejstarší zvony v Českých Budějovicích z let 1546 (Sv. Prokop) a 1548 (Sv. Jan Křtitel). Stavební vývoj Domněnka, že kostel pochází ze 13. století, je fakticky podpořena existencí před lokační osady Budivojovice. Na základě archeologického výzkumu z roku 2025 nelze ovšem potvrdit, zda zdivo lodi a presbytáře opravdu pochází ze 13. století. Také nelze vyloučit na základě slohové analýzy, že dochované zdivo pochází až z vrcholné gotiky (2. třetina 14. století). Shoda panuje o stavebních úpravách v 15. století, což je doloženo letopočtem 1461 na fasádě kostelní věže. Pozdně gotické úpravy po polovině 15. století se soustředily hlavně na onu věž, došlo také k zaklenutí lodi valenou klenbou s výsečemi, dekorovanou síťovou strukturou štukových žeber. V 70. letech 19. století proběhla regotizace kostela a v 70.letech 20. století byl barokní mobiliář odstraněn z interiéru – tím vynikla architektura prostoru. V této době také vznikly vitráže typické svým abstraktnějším stylem 70. let. Presbyterní vitráže jsou nově vytvořené podle dochovaných historických předloh. 12. srpna 2024 byla zahájena rozsáhlá oprava kostela sv. Prokopa a sv. Jana Křtitele financována v rámci Integrovaných teritoriálních investic (ITI). Práce zahrnovaly sanaci fasády, opravu krovů a klempířských prvků, restaurování interiéru a úpravu okolního areálu. Při opravách se objevily nástěnné renezanční malby na východní straně presbytáře a šest tzv. konsekračních křížů v sakristii. Zrestaurovány byly renezanční a gotické nástěnné malby trojicí restaurátorů – Jiřím Maškem, Tomášem Skořepinou a Jiřím Doleželem. Je v nich možné rozpoznat čtveřici evangelistů – Matouše, Marka, Lukáše a Jana, na stěnách je vyobrazena poslední večeře Páně, Panna Marie, sv. Prokop a sv. Jan Křtitel. Obnova byla dokončena 31. prosince 2025. Galerie Odkazy Reference Literatura Emanuel Poche, Umělecké památky Čech A/J, Praha 1977 Karel Kuča, Města a městečka v Čechách a na Moravě a ve Slezsku, Praha 1996. Josef Braniš, Soupis Památek historických a uměleckých v politickém okresu Česko-Budějovickém, Praha 1900. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele a svatého Prokopa na Wikimedia Commons https://www.encyklopedie.c-budejovice.cz/clanek/kostel-svateho-prokopa-a-svateho-jana-krtitele