Hrobka rodu Metternichů

Hrobka rodu Metternichů je hrobka kancléře Metternicha a jeho rodiny na hřbitově v západočeských Plasích. Hrobka vznikla úpravou původně kostela svatého Václava. Hrobku vlastní město Plasy. Historie Kostel byl původně gotický, za opata Ondřeje Trojera byl barokně přestavěn asi Janem Baptistou Matheyem a opatřen v průčelí dvěma věžemi. Po zrušení kláštera (1785) získal panství Metternich, který kostel nechal roku 1826 empírově přestavět na hrobku, při čemž byly i odstraněny věže. Přestavbu prováděl mladý Josef Kranner podle návrhu nebo spíše jen po konzultaci s Petrem Nobile. Architektura a vybavení Hlavní průčelí s pilastry je zakončeno nízkým trojúhelníkovým štítem se znakem Metternichů v tympanonu. Do prostoru bývalého kostela je přístup po dvouramenném schodišti, pod nímž je vchod do vlastní hrobky. Vnitřek bývalého kostela je sklenut valeně, na klenbě presbytáře se zachovaly gotické malby. K původní výbavě patřilo mimo jiné několik obrazů Jana Kryštofa Lišky a tumbovitý relikviář sv. Valentýny z roku 1828, jejíž ostatky dostal Metternich od papeže Lva XII. Seznam pochovaných Před vznikem hrobky bývali Metternichové pohřbíváni v kostele sv. Markéty v Kynžvartu (např. František Ferdinand († 1719) a Dietrich Filip Adolf z Metternich-Winneburgu († 1738)). V hrobce v Plasích je pohřbena celá řada členů rodiny kancléře Metternicha včetně jeho manželek a dětí. Poslední z nich byl do hrobky uložen v roce 1930. Nik pro rakve je celkem třicet, na každé straně patnáct. Některé niky však zůstaly prázdné. Paul Alfons von Metternich-Winneburg ztratil majetek v Československu na základě Benešových dekretů v roce 1945, proto byla poslední generace pohřbena poblíž kostela sv. Jana Křtitele na zámku Johannisberg v Německu. Chronologicky podle data úmrtí V tabulce jsou uvedeny základní informace o pohřbených. Fialově jsou vyznačeni příslušníci rodu Metternichů, žlutě jsou vyznačeny manželky z jiných rodů, pokud zde byly pohřbeny. Zeleně jsou vyznačeny osoby, které byly původně pohřbeny někde jinde. Červeně jsou zvýrazněna knížata. Přestože je rod zmiňován v Porýní už v roce 1297, zde jsou generace počítány až od Jana z Metternich-Zievelu († 1449). U manželek je generace v závorce a týká se generace manžela. Děti jsou vypsány v poznámce u matky, avšak pokud byla matka pohřbena jinde, jsou děti uvedeny v poznámce u otce. Chronologicky podle roku narození 1. Ditrich Adolf († 1695), nepřímý předek kancléře 2. Lucie († konec 17. století), nepřímý předek kancléře 3. František Jiří (1746–1818), otec kancléře 4. Paulina Kunhuta (1772–1855), starší sestra kancléře 5. Klement Václav Nepomuk Lothar Metternich (1773–1859), kancléř Rakouského císařství 6. Josef (1774–1830), mladší bratr kancléře, manžel Julie Františky (č. 8) 7. Marie Eleonora Kounic-Rietbergová (1775–1825), první manželka kancléře (sňatek 27. září 1795 ve Slavkově), ostatky zde byly uloženy v roce 1828, původně pohřbena v Kynžvartu 8. Julie (Juliána) Františka, rozená Sułkowska (1776–1839), manželka Josefa (č. 6), švagrová kancléře 9. Marie Leopoldina (1797–1820), dcera kancléře z prvního manželství, manželka Josefa Esterházyho z Galanty 10. Viktor (1803–1829), syn kancléře z prvního manželství 11. Marie Klementina (1804–1820), dcera kancléře z prvního manželství 12. Melanie Zichy-Ferraris (1805–1854), třetí manželka kancléře 13. Marie Antonie Leykamová (1806–1829), druhá manželka kancléře 14. Hermina Gabriela (1815–1890), dcera kancléře z prvního manželství 15. Roger von Aldenburg (1827–1906), syn Viktora (č. 10), vnuk kancléře 16. Richard (1829–1895), syn kancléře z druhého manželství 17. Klement (*/† 1833), syn kancléře z třetího manželství 18. Pavel Klement Lothar (1834–1906), syn kancléře z třetího manželství 19. Marie (*/† 1836), dcera kancléře z třetího manželství 20. Lothar Štěpán (1837–1904), syn kancléře z třetího manželství 21. Klement Václav Lothar (1869–1930), syn Pavla Klementa Lothara (č. 18), vnuk kancléře 22. Emílie Marie Felicitas (1873–1884), jedenáctiletá dcera Pavla Klementa Lothara (č. 18), vnučka kancléře Odkazy Poznámky Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl III. Vikariát Kralovický, Vlašimský a Zbraslavský; část VIII. Vikariát Kralovický. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1909. 363 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 12. Plasy, kostel sv. Václava, s. 89 – 91. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrobka Metternichů v Plasích na Wikimedia Commons