Parní vodárna Střekov

Parní vodárna na nádraží Ústí nad Labem-Střekov byla uvedena do provozu spolu s otevřením trati Rakouské severozápadní dráhy z Lysé nad Labem v roce 1874 a až do ukončení parního provozu sloužila k zásobování parních lokomotiv labskou vodou. Stavební část objektu vznikla podle návrhu význačného vídeňského architekta Carla Schlimpa. Vodárna má výjimečně zachované a funkční strojní vybavení a jako taková je chráněnou technickou a kulturní památkou, přístupnou návštěvníkům. Vznik a účel Parní vodárnu nejvyšší, I. kategorie na nádraží Ústí nad Labem-Střekov vybudovala jako součást provozního zázemí své trati Lysá nad Labem – Střekov (tehdy Lissa – Schreckenstein) a dále na Děčín společnost Rakouské severozápadní dráhy (ÖNWB), podle typového projektu vypracovaného architektem ÖNWB Karlem (Carlem) Schlimpem, roku 1874. Obdobné objekty původně vznikly při trati i ve stanicích Lysá nad Labem, Mělník a Litoměřice. Střekovská vodárna sloužila až do šedesátých let 20. století především pro doplňování vody do kotlů parních lokomotiv. Po elektrifikaci a ukončení parního provozu v uzlu Ústí nad Labem bylo vodárenské zařízení stanice ještě využíváno pro zásobování speciálních železničních vozů pro transport živých ryb vodou. Od roku 1979 byla vodárna mimo provoz, zrušena byla v roce 1983. Budova Stavba je provedena v účelném, střízlivém stylu industriálního neoklasicismu, jako cihlová, se sedlovou střechou krytou taškami. Strojovna s instalovanou technologií ve středním napříč orientovaném věžovém traktu na půdorysu 6×8 m, výška 17 m, je částečně podsklepená a patrová; v patře je umístěn vodojem. Ve dvou postranních, zrcadlově téměř symetrických přízemních přístavcích byly původně byty pro personál a zázemí. Ty jsou dnes rozšířeny pozdějšími přístavbami a účelově využity. Technické vybavení a funkce Voda byla čerpána dvojčinným čerpadlem z 20 m hluboké studny, propojené klenutou štolou a železným potrubím se 135 metrů vzdálenou řekou Labe, a vytlačována do dvou propojených nýtovaných nádrží vodojemu obsahu 2 × 50 m³, uložených na železné konstrukci patra strojovny. Třetí, vyrovnávací vodojem 30 m³ byl později zřízen nad olejnou (zrušen 1972). Odtud byla podle potřeby dodávána samospádem potrubním řadem o ø 250 mm do některého z až šesti vodních jeřábů, rozmístěných ve stanici a u dnes již zaniklé výtopny. Čerpací výkon pumpy byl 35 m³/h, celková dopravní výška 23,8 m. Jejich pohon obstarával přes táhla a vahadla stabilní parní stroj na mokrou páru z roku 1873, stejně jako u čerpadla vyrobený strojírnou Fürstlich Liechtenstein'sche Maschinenfabrik Adamsthal (Adamov). Stroj o výkonu 8 HP je jednoválcový se setrvačníkem, rozvod páry zajišťuje ploché šoupátko. Zdrojem páry je stojatý parní kotel o pracovním tlaku 8 bar vyrobený firmou Josef Paukert a syn, Vídeň roku 1911 s výrobním číslem 1070, který nahradil kotel původní, poněkud nižšího výkonu. Topilo se hnědým uhlím. Na přelomu 50. a 60. let byla ve vodárně nainstalována dvě elektrická čerpadla Sigma a parní čerpadlo sloužilo dále jako záložní až do svého zrušení roku 1976. Muzejní expozice Pozapomenutá vodárna sloužící jako sklad byla znovuobjevena v roce 2002 členy spolku Zubrnická museální železnice, z.s. (ZMŽ), který ji od následujícího roku získal od Českých drah do pronájmu a zabezpečil ji. Roku 2009 začaly restaurační práce, od roku 2011 byl zprovozněn parní stroj a následně i parní kotel. Objekt v roce 2013 odkoupilo od ČD město; od července 2024 je ve správě Muzea města Ústí nad Labem. Vodárna je charakteristickou ukázkou kdysi běžné součásti zázemí nutného pro provoz parních lokomotiv. Je ojedinělá tím, že je dochována a je funkční jako celek, včetně technologie, tedy stojatého parního kotle, parního stroje a vlastních vodojemů. Objekt je jako cenná technická památka veden na ústředním seznamu kulturních památek NPÚ. Návštěvníkům je přístupná v pravidelných návštěvních termínech, případně po domluvě. Odkazy Reference Související stránky Rakouská severozápadní dráha Vodní hospodářství Carl Schlimp Ústí nad Labem-Střekov (nádraží) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Parní vodárna Střekov na Wikimedia Commons Parní vodárna na Střekově (Muzeum) na Mapy.cz Parní vodárna Střekov na stránkách Zubrnická železnice: https://www.zubrnickazeleznice.cz/vodarna Parní vodárna Střekov – JV Press: https://jvpress.cz/2019/10/21/tip-na-vylet-parni-vodarna-strekov/ Parní vodárna Střekov v pořadu Toulavá kamera – Česká televize z 19. února 2023: https://www.ceskatelevize.cz/porady/1126666764-toulava-kamera/223562221500006/cast/963209/ Stopadesáté výročí slaví parní vodárna na železničním nádraží Střekov. ČR Sever 2024-06-15: https://sever.rozhlas.cz/stopadesate-vyroci-slavi-parni-vodarna-na-zeleznicnim-nadrazi-strekov-9256523 Parní vodárna Střekov na webu historickasidla.cz: https://www.historickasidla.cz/dr-cs/1133-parni-vodarna-strekov.html Parní vodárna Střekov na stránkách města Ústí nad Labem: https://www.usti.cz/cz/volny-cas/turistum/turisticke-cile/technicke-zajimavosti/parni-vodarna-strekov.html Archivováno 17. 7. 2024 na Wayback Machine. ÚSTÍ///AUSSIG – architektura na severu Čech. usti-aussig.net. Dostupné online: https://usti-aussig.net/stavby/karta/nazev/343-parni-vodarna Parní vodárna Střekov na Mapy.cz: https://mapy.cz/zakladni?source=firm&id=12701429&x=14.0478598&y=50.6480600&z=17 Památkový Katalog: zachované parní vodárny v ČR na soupisu Národního památkového ústavu, on-line