NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Szent Márton-körtemplom (Vyšehrad)

A Vyšehrad dombján álló Szent Márton-rotunda (Rotunda svatého Martina) a cseh főváros egyik legrégibb román stílusú műemléke, a cseh fővárosban fennmaradt három rotunda egyike, Prága történelmi belvárosának részeként a kulturális világörökség eleme. A Chotek-kapun az egykori várba lépve rögtön szembeötlik. Története A 11. század vén építtette II. Vratiszláv, alapítója Valószínűleg a vyšehradi káptalan akkori esperese, Márton pap volt, és eredetileg Vyšehrad plébániatemploma lehetett. A 12. és 13. században környékét temetőnek használták. 1420-ban, amikor a husziták megostromolták a várat, a rotunda díszítményeit súlyosan megrongálták. 1528-ban leégett, de újjáépítették. A harmincéves háború alatt lőporraktár volt. 1719-ben a kápolnát helyreállították, a régi román stílusú bejáratot barokk portállá építették át. A következő években egyéb javításokat is végeztek rajta. 1757-ben a porosz hadsereg annyira megrongálta, hogy II. József használhatatlan kápolnává minősítette. Ezután raktár, műhely, illetve szegények szállása lett. 1841-ben egy tervezett új útvonal kiépítéséhez le akarták bontani, de ezt Karel Chotek grófnak szerencsére megakadályozta. 1875-ben a rotundát 500 aranyért megvásárolta a vyšehradi káptalan. Felújítását František Kočí vyšehradi kanonok anyagi támogatása tette lehetővé. Az épületet Antonín Baum cseh építész és régész tervei szerint újrarománosították. A blokkfalazatot újrafugázták, a barokk portált neorománra építették „vissza”, a nyugati oldalon az eredeti, de az út miatt megközelíthetetlen ajtót kicserélték. Az apszis északi oldalán új ablakot is nyitottak. A tetőn a kis harangtorony ablakaiba új oszlopokat állítottak. Az ajtókba és ablakokba festett ólomüveggel, a párkányokat stukkóval díszítették. A tornyocskába új, Prágában öntött harangot függesztettek, a tetejébe pedig aranyozott keresztet állítottak. A rotunda belsejét is rekonstruálták, ekkor készültek a falfestmények. Az épület A kupolával fedett, hengeres kápolna faragott kövekből épült — ezek nagy többsége márga, elszórtan néhány tömb homokkő. A szabályos mértani testek vonalait a keleti oldalon az apszis és a kupola tetején kialakított harangtornyocska töri meg. A henger belső átmérője 6,5 m, fala legfeljebb 95 cm vastag. A kagylóívű apszis a fő részből 2,2 m-rel emelkedik ki. Berendezése A Vyšehrad Codex ihlette bibliai jeleneteket az a Jan Heřman festette, aki Hellich mester tanítványa volt. Más dekorációk František Sequens munkái. A neoromán oltár szlivenkei márványból készült. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Rotunda svatého Martina (Vyšehrad) című cseh Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források ↑ Szombathy: Szombathy Viktor: Prága (Panoráma, Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest) p. 160.
Rotunda svatého Petra a Pavla (Starý Plzenec)

Rotunda svatého Petra a Pavla ve Starém Plzenci je jednou z nejstarších dochovaných církevních památek v České republice. Společně s areálem hradiště Hůrka je od roku 1978 chráněna jako národní kulturní památka České republiky. Historie Rotunda byla postavena v západním předhradí raně středověkého hradiště poprvé zmiňovaného v roce 976, které bylo hlavním opěrným bodem českých knížat v západních Čechách a až do konce 13. století neslo název Plzeň. Období výstavby rotundy bývá obvykle kladeno na konec 10. století, ale novější výzkumy ukazují, že mohla být postavena později (12. století). Po přenesení centra z hradiště do nové Plzně ztratila lokalita význam a stavba začala časem chátrat, až se dokonce v 15. století zřítila. V následujícím století byla sice obnovena, ale opravdové rekonstrukce se dočkala až ve 20. století. Uvnitř rotundy jsou vystaveny kopie archeologických nálezů. Stavební podoba Rotundu tvoří válcová loď s plochým stropem, ke které je připojena apsida zaklenutá konchou. Galerie Odkazy Reference Související články Křesťanská sakrální architektura Seznam národních kulturních památek České republiky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rotunda svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Roudenský rybník

Roudenský rybník se nachází cca 2 km na severovýchod od zámku Hrubá Skála v okrese Semily. Plošná výměra rybníka činí 4,35 ha. Objem vody při provozní hladině, tj. ve zdrži je 73 000 m³. Historie Stavba rybníka Roudný byla povolena ONV v Semilech dne 8. 5. 1973. Již předtím zde ale vzniklo těleso dnešní hráze v nezměněné podobě, která byla vytvořena vyhrnutím zeminy z budoucího zatopeného území. Vše provádělo a financovalo JZD Sedmihorky a to proto, že v Radvánovicích pro vlastní zemědělský areál byl nedostatek vody z vodovodního řádu (ten se nakonec budoval v roce 1982 – průměr přivaděče 160 mm). Současnost Areál ale i v současnosti odebírá vodu z rybníka pro mytí strojů, automobilů atd. Stavební povolení bylo vydáno pro Český rybářský svaz Turnov (JZD nemohlo mít rybník) a tato místní organizace obhospodařuje vodní plochu do dnešních dnů. ČRS Turnov se snaží o dotaci, neboť těleso hráze rybníka je narušené a voda protéká mimo výpust. V místě dnešní vodní plochy byly silně zamokřené louky, na kterých kvetlo tisíce bledulí. Bývalo to zde podobné jako za nedalekým rybníkem Věžák. Dnešní krásu rybníka podtrhuje řada mohutných pískovcových skal, které lemují celou jeho jižní stranu. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Roudenský rybník na Wikimedia Commons
Roudný (přírodní památka)

Přírodní památka Roudný byla vyhlášena v roce 1994. Nachází se na katastrálním území Bořkovic, které jsou součástí obce Zvěstov v okrese Benešov ve Středočeském kraji, a je v péči příslušného krajského úřadu. Jedná se o biotop, který vznikl v důsledku lidské činnosti. Předmět ochrany Předmětem ochrany je výsypka bývalého zlatodolu Roudný, na níž se mimo jiné vyskytuje vzácný svižník Cicindela arenaria ssp. viennensis. Podle dosavadních zjištění tento druh v rámci Čech žije pouze na této lokalitě. Z ohrožených a kriticky ohrožených druhů se na výsypce vyskytuje několik druhů mandelinek. Jedná se o mandelinku Smaragdina flavicollis a dva druhy krytohlavů – Cryptocephalus vittatus a kriticky ohrožený Cryptocephalus rufipes. Mezi ohrožené druhy patří také teplomilný dřepčík Phyllotreta austriaca. Ohrožená flóra Z ohrožených druhů rostlin byl při ohraji výsypky nalezen vemeník dvoulistý (Platanthera bifolia), při okraji písčitého svahu dále rostou též silně ohrožené druhy kruštík bahenní (Epipactis palustris) a tolije bahenní (Parnassia palustris) Mykologická lokalita Přírodní památka Roudný je též pozoruhodnou mykologickou lokalitou. Na místních písčinách byla nalezena kriticky ohrožená čirůvka límcová (Tricholoma focale), dále zde byl registrován výskyt téměř ohrožených nebo zranitelných druhů, jakými jsou lošákovec kruhatý (Hydnellum concrescens), lošáček tmavý (Phellodon melaleucus) a lošák šupinatý (Sarcodon squamosus). Raritou je výskyt nově zjištěného druhu na území České republiky – rozděrky Sistotrema dennisii. Při mykologickém průzkumu, provedeném v roce 1995, bylo na lokalitě zjištěno více než 60 druhů hub, z toho některých vzácných a ohrožených. Možné ohrožení lokality Stav přírodní památky ohrožuje kromě zarůstání a zpevňování povrchu také erozní odplavování svahu výsypky. Problém představují také pokusy o těžbu písku, přičemž největší ohrožení znamenají neustále se opakující snahy zahraničních těžařských společností o obnovení geologického průzkumu a znovuzahájení těžby zlata v této oblasti. Například v roce 2014 zamítlo Ministerstvo životního prostředí žádost firmy Delta Bohemia s. r. o. o průzkum ložisek zlatých a stříbrných rud u Roudného. Následně Správa CHKO Blaník pokutovala firmu Bioanalytika CZ, která v roce 2015 v oblasti provedla několik vrtů, ze kterých si odvezla hlušinu. Odkazy Reference Související články Štola Mořic Naučná stezka Zlatodůl Roudný Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Roudný na Wikimedia Commons
Rovninské balvany

Rovninské balvany jsou přírodní památka vyhlášená v roce 1964, která se nachází v areálu výstaviště Černá louka nedaleko centra Ostravy. Sestává ze souboru deseti bludných balvanů odkrytých v pískovně v Hlučíně–Rovninách (okres Opava) v roce 1958, po svém objevu znovu zaházených a znovu odkrytých při rekultivačních pracích o šest let později. Svědčí o rozsahu zalednění pevninským ledovcem v sálském období na území Ostravska. Z místa nálezu byly balvany na své nynější místo přemístěny v roce 1964.[zdroj?] Další informace V okolí se také nachází socha Milenci od Miroslava Rybičky a secesní Vila Tereza. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rovninské balvany na Wikimedia Commons BioLib
Rozhledna Barborka

Rozhledna Barborka se nachází na severním okraji Železných hor, u vesnice Horní Raškovice (obec Svinčany) vzdálené přibližně 3,5 km severozápadně od Heřmanova Městce. V bezprostřední blízkosti rozhledny prochází cyklotrasa číslo 4128. Historie stavby Myšlenka stavby rozhledny vznikla v roce 2003 jako doplněk regionální cyklotrasy. Budoucí rozhledna tak měla zázemí v dobrém turistickém informačním systému. Projektovou dokumentaci stavby zpracoval Ing. Václav Jakeš. Stavba byla vybudovaná za pomoci grantů a dotací Pardubického kraje a trvala 2,5 měsíce. Charakteristika rozhledny Rozhledna se nachází v nadmořské výšce 313 m nad mořem v blízkosti Raškovického lesa v zajímavé lokalitě bývalých Raškovických lomů. Vyhlídková plošina se nachází ve výšce 10 m. a lze z ní – při dobré viditelnosti – dohlédnout na Železné hory i na vrcholky Orlických hor a Krkonoš. Jasně je vidět Kunětická hora u Pardubic. Pro vystoupení na ochoz rozhledny musí návštěvníci zdolat 47 schodů.. Zajímavosti Jméno Barborka bylo vybráno z historického kontextu. V 16. a 17. století patřil region Horních Raškovic k oblasti těžby kamene, byl místem působení skalníků a jejich mlýnské kameny se řadily k nejlepším v českém království. Těžba kamene je řazena do hornické činnosti a patronem horníků je svatá Barbora. A protože se rozhledna nachází v blízkosti vytěženého lomu (vede tam naučná stezka a červená turistická cesta), dostala jméno Barborka, jako vzpomínka na práci a pot místních dělníků. V areálu se nachází památný strom chráněný obcí Svinčany. Je jím jeřáb oskeruše, v Čechách vzácný strom, který je proslavený svými plody – surovinou pro oskerušovici. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Chvaletická pahorkatina Železné hory Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Barborka na Wikimedia Commons Oficiální webové stránky obce Svinčany Atlas Česka – rozhledna Barborka Videoklip – rozhledna Barborka
Rozhledna Děd

Rozhledna Děd se nachází na kopci Děd u města Beroun ve výšce 492 metrů. Vrchol kopce a větší část hřebene leží v katastrálním území Beroun, západní úbočí spadá do Zahořan, části města Králova Dvora. Slavnostně byla otevřena 17. září 1893; byla to vůbec první rozhledna, kterou vybudoval Klub českých turistů. Historie Vrchol Dědu byl v 19. století častým cílem sokolských výletů a vlasteneckých poutí. Proto zde také Klub českých turistů společně s Okrašlovacím spolkem v Berouně nechaly vybudovat nákladem tři tisíc zlatých rozhlednu. Záměr postavit rozhlednu byl zveřejněn 22. září 1893 a 10. května 1893 byl slavnostně položen základní kámen. Už 17. září toho roku byla rozhledna otevřena. Rozhledna stála 2171,76 zlatých. V roce 2011 byla v hlasování MF Dnes vyhlášena druhou nejkrásnější rozhlednou Prahy a Středních Čech (po Petřínské rozhledně). Od 1. 9. 2022 je rozhledna nepřístupná Popis Je to cihlová rozhledna vysoká 12 metrů s 56 schody. Výhled je kvůli vzrostlým stromům velmi omezený a je tak možné vidět pouze úzkým pruhem vykáceného lesa směrem na Kladno a křivoklátské lesy. Rozhledna je celoročně volně přístupná. Odkazy Reference Související články Seznam rozhleden v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Děd na Wikimedia Commons Profil na Hrady.cz Profil na Na-rozhledny.cz
Rozhledna Mařenka

Rozhledna Mařenka stojí na stejnojmenném vrchu Křižanovské vrchoviny, který je se svojí nadmořskou výškou 711 m nejvyšší vrcholem okresu Třebíč. Historie V roce 1941 zde byla vystavěna dřevěná triangulační věž, která sloužila také jako rozhledna. Údajně z ní mělo být vidět až do Rakouska. Za druhé světové války ji využívali Němci jako pozorovatelnu. V roce 1957 však došlo k jejímu stržení vichřicí a poté nebyla obnovena. Myšlenky na vystavění nové rozhledny vznikly v roce 2003, iniciátorem byl svazek obcí Podhůří Mařenky. V roce 2009 získaly obce stavební povolení a v roce 2010 obec Štěměchy třímilionovou dotaci z programu ROP NUTS II – Jihovýchod. Zbylých 4,5 milionu Kč dodaly ze svých rozpočtů jednotlivé obce. Stavbu provedla firma Lavimont, a.s. a rozhledna byla slavnostně otevřena 27. října 2012. Rozhledna byla rekonstruována, byly opraveny dřevěné prvky, byly nově natřeny a některé části byly oplechovány, protože po hromosvodu slaňovali vandalové. V roce 2016 navštívil rozhlednu i Kanaďan, který byl za druhé světové války v pozorovatelně zajat německými vojáky. Model V roce 2022 byl Miroslavem Šafránkem postaven model rozhledny o výšce 1 metr. Model bude putovat po vesnicích v okolí v rámci oslav 10 let od otevření rozhledny. Popis Původní plány počítaly s 25 metrů vysokou rozhlednou v podobě ocelového tubusu s kovovým schodištěm. Nakonec však došlo k realizaci návrhu v podobě sférického trojúhelníku. Rozhledna je vysoká 31 metrů; na devítimetrový betonový základ obložený kamenem navazuje dřevěná konstrukce. Na vyhlídkovou plošinu ve 28 metrech vede 156 schodů točitého kovového schodiště. Autorem projektu je Ing. arch. Martin Franěk z Ateliéru Penta, v.o.s. v Jihlavě, majitelem pozemku Lesy ČR, s.p. Výhled Z rozhledny se otevírá výhled na Javořici s vysílačem (27 km západně), na severozápadě a severu jsou viditelné Křemešník (38 km), Železné hory (68 km) a Devět skal (60 km), na severovýchodě Drahanská vrchovina (87 km), na východě komíny v Třebíči, věže JE Dukovany (33 km) a kopce mezi Rosicemi a Ivančicemi (50 km), na JV Pálava s Děvínem (77 km) a rovina u Laa an der Thaya (80 km), na JZ Česká Kanada. Za mimořádně výborné dohlednosti jsou pozorovatelné na JZ Novohradské hory (100 km), na JV slovenské Malé Karpaty (140 km) a na jihu alpské vrcholy Hochschwab, Hohe Veitsch či Schneeberg (150 až 180 km daleko). Reference Související články Mikroregion Podhůří Mařenky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Mařenka na Wikimedia Commons Rozhledna na stránkách mikroregionu Rozhledna na kudyznudy.cz Rozhledna Mařenka
Rozhledna Na stráži

Rozhledna Na stráži byla postavena ve Sloupu v Čechách v období let 2010 až 2011 na výšině nad obcí. Předtím zde byla restaurace, která v roce 1999 vyhořela. Stavba slouží zároveň jako nosič pro vysílače mobilního operátora. Historie Po roce 1933 byla na skále Breiterstein (česky Široký kámen) s pěkným rozhledem postavena turistická chata Wachsteinbaude. V období před rokem 1945 ve Sloupu převažovalo obyvatelstvo německé národnosti, místní jména byla tedy převážně německá. Později byla dřevěná chata využívaná jako podnikové rekreační středisko Na stráži. To bylo po roce 1990 opuštěno a na přelomu let 1999/2000 chata shořela. Odstranění jejích zbytků bylo zahájeno v roce 2005. Původní projekt počítal se stavbou penzionu a 40 metrů vysokého vysílače pro poskytovatele služeb T-Mobile. Projekt byl pro nesouhlas místních obyvatel přepracován ve prospěch rozhledny. Stavba rozhledny a navazujícího penzionu byla zahájena na podzim roku 2010, věž s anténami byla dostavěna v červnu 2011. Slavnostní otevření rozhledny se konalo v červenci 2011. Popis rozhledny Rozhledna s železnou konstrukcí, obloženou dřevem, stojí na pískovcovém skalním masivu v nadmořské výšce 354 metrů. Vlastní rozhledna je vysoká 33 metrů (včetně antén), má vyhlídkovou plošinu ve výšce 26 metrů od své paty. Úhel výhledu z vyhlídkového ochozu je 340°. Na plošinu vede 150 schodů. Okolí a přístup Ve Sloupu je vybudováno několik vyhlídkových okruhů i s využitím turisticky značených tras KČT. Od sloupského skalního hradu k rozhledně a nedalekému lesnímu divadlu vede zeleně a červeně značená trasa. Vedle rozhledny je jedno zastavení dětské naučné stezky. Velice blízko je rozcestí a silniční křižovatka s restaurací U sedmi trpaslíků, odkud vede k rozhledně cesta také. Odkazy Reference Související články Slavíček (Ralská pahorkatina) Sloup (skalní hrad) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Na stráži na Wikimedia Commons Turistický web 1 Turistický web 2
Rozhledna Tišnov

Rozhledna Tišnov, také známá jako rozhledna na Klucanině či Klucanina, je rozhledna na kopci Klucanina (415 m n. m.) v Tišnově, v okrese Brno-venkov. Zděná rozhledna stojí v nadmořské výšce 400,8 m. Její celková výška je 29,3 m a na nejvyšší, třetí, vyhlídkovou plošinu ve výšce 24,6 m vede 133 schodů. Rozhledna je otevřena celoročně a není vybíráno vstupné. Historie rozhledny První rozhlednu na Klucanině postavil Klub českých turistů v roce 1934. Jejího slavnostního otevření se zúčastnili mimo jiné i herec Vlasta Burian a sportovec Gustav Frištenský. Dřevěná rozhledna během II. světové války chátrala a v 50. letech 20. století byla stržena, zůstala pouze kamenná podezdívka, která později posloužila jako základ nové rozhledny. Současná zděná rozhledna byla slavnostně otevřena 11. října 2003. Její stavbu iniciovalo a organizovalo občanské sdružení Rozhled na Tišnov. Rozhlednu navrhli architekti Helena a Luboš Chvílovi, vzhledem se podobá té původní dřevěné. Vstup je veden vnitřním schodištěm (133 schodů) a původní rozpočet 4 888 000 Kč se podařilo snížit na 3 388 500 Kč. Finance na výstavbu poskytlo město Tišnov a Ministerstvo pro místní rozvoj, velká část byla vybrána ve veřejné sbírce. Fotogalerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Tišnov na Wikimedia Commons http://rozhlednatisnov.unas.cz/ Archivováno 17. 12. 2005 na Wayback Machine. občanské sdružení Rozhled na Tišnov – informace a fotografie rozhledny Miškovský Pavel: Naše rozhledny, třetí opravené vydání, nakladatelství Dokořán (Klucanina str. 148–149)
Телевизионна кула Прадед

Телевизионната кула Прадед (на чешки: Vysílač na Pradědu) е телевизионна кула в Чехия с височина от 145,5 метра. Намира се на връх Прадед, в северозападната част на Моравско-силезки край, до границата с Оломоуцки край. В подножието на кулата, в допълнение към релейни устройства, е разположен хотел с ресторант и метеорологична станция. A на височина 1563 метра н.в. разполага с площадка за наблюдение. От там се предават 8 радиопрограми и 3 мултиплекса на ефирна цифрова телевизия. Източници
Rozhledna na Ruprechtickém Špičáku

Rozhledna na Ruprechtickém Špičáku se nachází na stejnojmenné nejvyšší hoře české části Javořích hor, jejíž nejvyšší vrchol sahá do výše 880,2 m n. m. Severovýchodní svahy hory leží v Polsku. Historie Od roku 1999 usilovala Lesní správa Broumov o vybudování dřevěné vyhlídkové věže na nejvyšší hoře české části Javořích hor, tyčící se několik desítek metrů od Česko-polské hranice, avšak z nedostatku finančních prostředků nemohl být záměr realizován. Mimo jiné ve vzdálenosti několika set metrů od vrcholu hory se nachází turistický hraniční přechod Ruprechtický Špičák – Łomnica. Realizaci tohoto záměru urychlila společnost Český Mobil a.s., která zde chtěla vybudovat vysílač. V roce 2000 zde začala vyrůstat ocelová konstrukce, která měla sloužit jako vysílač a zároveň volně přístupná rozhledna. Slavnostní otevření rozhledny se konalo dne 1. září roku 2002. Obdobná rozhledna stojí na vrcholu Val na Hanušovické vrchovině. Ve stejné době ji nechal vystavět totožný operátor. Rozhled Z vyhlídkové plošiny, která se nachází ve výšce 22 m je výhled do Broumovské kotliny, Broumovských stěn, Velkou Hejšovinu (polský název Szczeliniec Wielki), Ostaš, Orlické hory, Turov, na masiv Adršpašsko-teplických skál, Vraní hory (polský název Góry Krucze), Rýchory a Krkonoše. Přístup Na Ruprechtický Špičák se lze dostat po modré turistické značce z Meziměstí (cca 8 km). Také po žluté turistické značce z Ruprechtic, vesnice, jež začíná na úpatí Javořích hor pod Ruprechtickým Špičákem. V neposlední řadě také z Janoviček a to po modré turistické značce (cca 11 km). Motoristé mohou zanechat osobní automobily na konci Ruprechtic, kde je vybudována odstavná plocha, a pokračovat po žluté turistické značce na vrchol Ruprechtického Špičáku (cca 2 km). Rozhledna je volně přístupná celoročně. Galerie Odkazy Reference Související články Ruprechtice Ruprechtický Špičák Javoří hory Rozhledna na Velké Sově Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna na Ruprechtickém Špičáku na Wikimedia Commons (česky) Virtuální prohlídka na www.virtualtravel.cz (česky) Ruprechtický Špičák - www.broumovsko.cz, turistický portál (česky) Rozhledna na Ruprechtickém Špičáku na www.wikimapia.org
Rozkopaný rybník

Rozkopaný rybník, též zvaný Černý, je malý rybník v areálu borovicového arboreta Sofronka v údolí Merán při severním okraji města Plzně. Své nynější jméno získal podle hráze částečně rozkopané při zalesňování. Vodní režim Rybník leží na bezejmenném bažinatém levostranném přítoku Boleveckého potoka. Lesnatost povodí činí 100 %. Přístup V současnosti je rybník oplocen a není běžně přístupný, jeho význam je spíše retenční a krajinotvorný. Historie Rybník byl nově zřízen (současně s obnovením sousedního Vydymáčku) před druhou světovou válkou na místě zaniklého historického rybníka nájemcem Boleveckých rybníků J. Mráčkem a porybným V. Baštýřem. Tím původním rybníkem byl pravděpodobně Beroun ze středověké rybniční soustavy, který je v této lokalitě uváděn v tereziánském katastru a o němž pochází poslední zpráva z roku 1670. Ochrana přírody Je zajímavý výskytem typické vodní květeny. Nad východním břehem rybníka je přírodní památka Doubí se zbytkem původní borové doubravy se skupinou dvousetletých dubů. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozkopaný rybník na Wikimedia Commons Literatura kolektiv autorů: Bolevec a okolí. – Sdružení boleveckých rodáků, Plzeň 1999. Jan Kumpera, Jiří Zahradnický: Rybníky Plzeňského kraje aneb putování za rybniční vůní; Agentura Ekostar s. r. o. Plzeň, Plzeň 2006 Životní prostředí města Plzně; Statutární město Plzeň a Granát Hák Jaroslav Ing., Horní Bříza 2002
Transformovna a rozvodna na Bohdalci

Transformovna a rozvodna na Bohdalci v Praze-Michli u kolonie Slatiny, vedle železniční spojky Pod Bohdalcem – Dolní Roztyly, byla vybudována a uvedena do provozu jako transformovna Ústředních elektráren 100/22 kV v roce 1929 v období bouřlivého rozvoje Velké Prahy. Spolu s rozvodnou vznikl také energetický dispečink. Ve své době se jednalo o nejdůležitější bod elektrifikační soustavy ve středních Čechách. Jejím zdrojem byla elektrárna v Ervěnicích, postavená roku 1926 jako nový hlavní zdroj pro Prahu, a ústilo sem i 100kV vedení z vodních elektráren středního Povltaví. Transformovna byla vybavena nejmodernější dostupnou technikou. Budova, navržená ve funkcionalistickém slohu v roce 1927 architektem Maxmiliánem Duchoslavem, stála při ulici Nad Vršovskou horou, k ní z boku přiléhaly transformátory dodané firmou Kolben. Komplex stavěla technická kancelář Prinke a Lederer. V roce 1993 byla provozní část funkčně nahrazena novou budovou v zadní části areálu, historické budovy a zařízení jsou však zčásti zachovány a některá původní zařízení ještě slouží. Křídlu s rozvodnou dominuje mírně převýšená dvoupodlažní střední část s výrazně vystupující věží rozvodny a širokým vjezdem v přízemí s postranními křídly, z nichž pravé křídlo je novější. Po stranách navazují další, snížené a na levé straně pravoúhle se zalamující budovy. Součástí komplexu transformovny byly i řadové obytné domy pro zaměstnance při Elektrárenské ulici. V roce 1991 byla rozvodna Slatiny jedním z míst, kde se natáčel film Obecná škola. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu rozvodna Praha jih na Wikimedia Commons