NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nejsvětější Trojice (Roprachtice)

Římskokatolický farní kostel Nejsvětější Trojice v Roprachticích je barokní sakrální stavba z roku 1768. Od roku 1964 je kostel chráněn jako kulturní památka. V roce 2011 byl zrestaurován stroj i ciferníky kostelních hodin. Před tím hodiny mnoho let nefungovaly. Architektura Kostel je jednolodní. Má půlkruhově zakončený presbytář, obdélnou sakristii po jižní straně a hranolovou věž v západním průčelí. V presbytáři uvnitř má valenou klenbu s výsečemi. V lodi je strop z roku 1825 na místě klenby. Kruchta spočívá na dvou kamenných pilířích. V podvěží se nacházejí křížové klenby. Zařízení Vnitřní zařízení je převážně barokní. Hlavní oltář je se sochami andělů a obrazem od F. Majschaidera z 19. století. Dva protějškové boční oltáříky v lodi jsou vybaveny novodobými obrazy. Kazatelna je opatřena figurálními reliéfy. Zpovědnice pocházející z poloviny 18. století jsou s figurální výzdobou. Pod kruchtou se nacházejí malé lavice z roku 1750. Ostatní zařízení je pseudobarokní. V sakristii je umístěna malovaná lidová kredenční skříň datovaná do roku 1696. Okolí kostela Na čp. 1 se v obci nachází fara. Jedná se o kulturní památku České republiky. Proti domu čp. 148 stojí socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1783, která je také kulturní památkou České republiky.. Další sochou poblíž kostela je zlidovělá socha Immaculaty ve stylu opožděného baroka z 1. poloviny 19. století. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Nejsvětější Trojice, Roprachtice (katalog biskupství litoměřického)
Kostel Nejsvětější Trojice (Řehlovice)

Římskokatolický farní kostel Nejsvětější Trojice v Řehlovicích je barokní sakrální stavba stojící na východním okraji návsi. Kostel je obklopen bývalým hřbitovem. Od roku 1987 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Jedná se o barokní stavbu na místě staršího předchozího kostela, zasvěceného sv. Mikuláši, který je poprvé připomínán roku 1352. Věž byla postavena v roce 1383. Její původní jehlancová střecha byla v roce 1892 nahrazena střechou cibulovou. Původní kostel byl poškozen za husitských bouří i třicetileté války. Kostel byl nově postaven v roce 1741. Také se tento letopočet dochoval na schodě u hlavní portálu. Z tohoto roku pochází také bohaté vnitřní vybavení. Poslední velké úpravy byly provedeny v roce 1892, kdy byl upraven portál a báň věže. Architektura Kostel je jednolodní a obdélný. Má půlkruhově uzavřený presbytář a gotickou věž v průčelí. Vstup do kostela je v přízemí věže. Kostel má nároční pilastry a cibulovou střechu. V presbytáři je křížová klenba. V lodi se nachází valená klenba s lunetami a kruchta na dřevěných sloupech. Zařízení Dva boční oltáře jsou zasvěceny sv. Janu Nepomuckému a sv. Barboře. Jsou na nich barokní polychromované dřevěné sochy z období kolem roku 1740. Kazatelna je barokní se sochami puttiů a plochými reliéfy: Kristus v Getsemanské zahradě a symbolické náboženské výjevy z 1. poloviny 18. století. Křtitelnice je kamenná, datovaná do roku 1717. Na boční stěně presbytáře se nachází obraz Kristus v Getsemanské zahradě z poloviny 18. století. Zvony Na západní průčelní věži je zavěšen větší zvon od mistra Tomáše z Litoměřic z roku 1535 a menší zvon od Františka Herolda z roku 1856. Oba zvony jsou zavěšeny v patře nad hodinami, jejichž strojem jsou pravidelně každou hodinu (velký zvon) či čtvrthodinu (malý zvon) rozeznívány. Oba zvony mají též svá původní srdce. Jsou zavěšeny na dřevěné konstrukci, na níž je černou barvou napsáno datum 1926. Lucerna věže je prázdná. Přístup do kostela Kostel je přístupný během pravidelných bohoslužeb v neděli od 11.00. Okolí kostela U kostela stojí socha sv. Jana Nepomuckého, která je rovněž kulturní památkou České republiky. Osobnosti Od roku 1716 zde byl farářem významný historik a teolog Jan Tomáš Vojtěch Berghauer. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Nejsvětější Trojice, Řehlovice (katalog biskupství litoměřického) Kostel Nejsvětější Trojice v Řehlovicích na webu Hrady.cz
Kostel Nejsvětější Trojice (Ústí-Střekov)

Římskokatolický farní kostel Nejsvětější Trojice v Ústí nad Labem-Střekově je novobarokní sakrální stavba stojící nad Žukovovou ulicí, v rozštěpu mezi ní a Jeseninovou ulicí. Od konce 80. let 20. století ho při pohledu z centra města zakrývá panelový dům. Historie Stavba kostela byla určena pro rozrůstající se obec Novosedlice-Kramoly byl postaven s podporou majitele někdejší největší továrny na zpracování tuků v Evropě v letech 1901–1903. Základní kámen byl položen 19. května 1901. Kostel byl vysvěcen 1. července 1903. Projekt v novobarokním slohu vypracoval teplický architekt Max von Loos. Ve věži byl jako dar města Ústí nad Labem zavěšen zvon z tamního kostela sv. Materny, zbořeného roku 1896. Firma Georg Schicht přenesla své sídlo na pomezí Novosedlic, Kramol a Střekova, do blízkosti železniční stanice Rakouské severozápadní dráhy, počátkem 80. let 19. století. Způsobila bouřlivý rozvoj všech tří (po sloučení Novosedlic a Kramol dvou) obcí, který vedl i ke zřízení samostatné katolické fary. Od roku 1922 byly všechny spojeny pod jménem Střekov a staly se nejlidnatější vesnicí tehdejšího Československa. Roku 1936 byla obec povýšena na město a k 1. lednu 1939 připojena k Ústí nad Labem. Kostel přestál bez větších škod bombardování na konci II. světové války. Po jejím skončení postupně silně zchátral. Velkou opravou prošel na konci 90. let 20. století. Ve 21. století plní farní funkci pravobřežní části města i přilehlé obce. Architektura Jednolodní kostel s obdélným odsazeným presbytářem, zakončeným trojbokou apsidou, orientovaným k severu. Má valenou klenbu. Věž přiléhá k jihozápadnímu rohu lodě. Vnější plastická výzdoba (včetně soch) byla provedena z umělého kamene, který velmi špatně odolává agresivnímu ovzduší v blízkosti chemické výroby. Zcela se tak rozpadla velká socha Krista, která stávala nad hlavním vstupním portálem. Vnitřní zařízení je soudobé, novobarokní. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Nejsvětější Trojice, Ústí nad Labem-Střekov (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Ústí nad Labem - Střekov, kostel Nejsvětější Trojice
Kostel Narození Panny Marie (Ročov)

Kostel Narození Panny Marie v Ročově je římskokatolický farní kostel vystavěný v novogotickém slohu v letech 1878–1883. Historie Původně gotický kostel byl stavěný současně s městečkem Horní Ročov v roce 1355. Dokončen byl pravděpodobně roku 1358. Tento kostel byl v roce 1674 obnoven. Dnešní pseudogotický kostel pochází z let 1878–1883. Architektura Jedná se o jednolodní obdélnou stavbu s pětibokým presbytářem. Má příčnou loď a věž v průčelí. Uvnitř je sklenut křížově bez žeber. Zařízení Zařízení kostela je pseudogotické z poslední čtvrtiny 19. století. Kamenná křtitelnice pochází z období kolem roku 1600. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Narození Panny Marie, Ročov (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Ročov, kostel Narození Panny Marie, Horní Ročov
Kostel Narození Panny Marie (Osenice)

Římskokatolický farní kostel Narození Panny Marie Osenicích je pseudoslohová sakrální stavba. Od 1. srpna 1995 je kostel chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní kostel byl ve farnosti již ve 13. století. Připomínán byl v roce 1352. Tento původní kostel byl v 17. století rozšířen. Současný osenický farní kostel byl zednickým mistrem Č. Říhou v letech 1864–1865. Architektura Jedná se o jednolodní, obdélnou stavbu s věží v západním průčelí. Zařízení Kostel je zařízen výbavou současnou s dobou výstavby kostela a barokními doplňky, které pocházejí ze starého kostela. Zbytky původní barokní výzdoby z období kolem roku 1730 jsou uloženy v muzeu v Libáni. Na hlavním oltáři se nachází obraz od Svobody z Prahy a obraz od A. Lhoty z roku 1867. Dalším obrazem je zde barokní obraz Panny Marie se spícím Ježíškem. Po stranách oltáře jsou barokní sochy sv. Jana Evangelisty a sv. Josefa, které pocházejí ze 40. let 18. století. Boční oltář od V. Kroupy nese obraz z roku 1864 a obraz Svaté rodiny na dřevě, který pochází z poslední čtvrtiny 17. století, zřejmě od H. Bysse. Autorkou křížové cesty je K. Suchardová. Po stranách vchodu jsou kvalitně zpracované kamenné barokní sochy sv. Josefa a Panny Marie z období kolem roku 1720. Okolí kostela Osenická fara je pozdně barokní z roku 1796. Jedná se o jednopatrovou stavbu s mansardovou střechu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Narození Panny Marie, Osenice (katalog biskupství litoměřického)
Kostel Navštívení Panny Marie (Moldava)

Římskokatolický farní kostel Navštívení Panny Marie v Moldavě je sakrální stavba nacházející se na západním okraji obce, vlevo od silnice pod svahem. Od roku 1964 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel je poprvé zmíněn roku 1346 v účtech míšeňské kapituly, kdy sloužil sklářům z okolí. V této době byl pravděpodobně dřevěný. V období po bitvě na Bílé Hoře místní obyvatelé přijali reformaci a docházeli na luteránské bohoslužby do sousedního saského Hermsdorfu. Po nástupu protireformace většina těchto původních obyvatel odešla do ciziny. V roce 1687 byl v místě postaven nový kostel na místě předchozího a je také v té době doložen katolický kněz, který zde sloužil bohoslužby. V roce 1851 byl tento kostel stavebně upraven. Architektura Kostel je obdélný, jednolodní, trojboce uzavřený. Sakristie je čtverhranná a nachází se za závěrem. Hranolová věž představěná západnímu průčelí, která je pobíjená šindelem, je nahoře ukončena cibuli. Vně kostela jsou lizénové rámy a segmentová okna. Střecha je sedlová. Nad presbytářem je valba krytá šindelem. Loď má plochý strop. Presbytář má křížovou klenbu. Zařízení kostela je pseudobarokní. Okolí kostela Nedaleko kostela je fara postavená kolem roku 1800. Jedná se o obdélnou, patrovou stavbu se zděným přízemím. Patro fary je bedněné. Budova má vysokou sedlovou střechu, která je kryta šindelem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Navštívení Panny Marie, Moldava (katalog biskupství litoměřického) Kostel Navštívení Panny Marie v Moldavě na Hrady.cz
Kostel Navštívení Panny Marie (Letov)

Římskokatolický farní kostel Navštívení Panny Marie v Letově, části města Podbořany v okrese Louny, je barokní sakrální stavba stojící na mírném vršku uprostřed návsi. Od roku 1964 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Letov byl zmíněný roku 1325 v souvislosti s prodejem obce vyšehradské kapitule. Byl farní vsí již roku 1384, ale původní kostel spolu s celou vesnicí vyhořel za třicetileté války roku 1636. Zachovala se pouze tři stavení. Starý kostel stál snad na místě dnešní zničené pohřební kaple. Nový barokní kostel byl postaven až roku 1774 jako náhrada za zničenou gotickou svatyni. V letech 1945–1989 byl kostel postupně devastován. Po roce 2000 se kostel měnil rychle ve zříceninu. Ve střeše lodi menší díry. Je staticky narušen; ve zdivu je více prasklin. Omítka mírně poškozena. Část oken rozbitá nebo chybějí. Okenice z věže ukradli na otop místní obyvatelé. Když byly ukradeny i trámy z krovů, vstupy do kostela byl zazděny. Kostel v současnosti spravuje spolek Pro kostely. Architektura Kostel je jednolodní s trojboce zakončeným presbytářem, se sakristií v ose na východní straně a s hranolovou věží stojící před jihozápadním průčelím, které je zakončená cibulí s lucernou. Fasády kostela jsou nečleněné. Nároží lodi jsou konkávně vybrána. Obdélná okna jsou zakončena segmentem. Na plochých stropech presbytáře a lodi jsou štuková zrcadla a rámování. Stěny jsou nečleněné. Zařízení Údaje o vnitřním zařízení z roku 1978 uvádějí, že hlavní oltář je z 2. poloviny 18. století. Jedná se o portálový oltář se soškami světců. Dva protějškové boční oltáře jsou zasvěceny sv. Anně a asi sv. Alosii. Jsou z 2. poloviny 17. století s novými sochami Panny Marie a sv. Josefa. Kazatelna má rokajový dekor. Lavice mají řezaná čela, postranice a zadní strany jsou s mřížkovým a rokajovým dekorem. Pocházejí z období kolem roku 1730. Zařízení bylo přesunuto do depozitářů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Navštívení Panny Marie, Letov (katalog biskupství litoměřického) Kostel Navštívení Panny Marie v Letově na Hrady.cz
Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie (Siřem)

Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie je římskokatolický filiální kostel zasvěcený Neposkvrněnému početí Panny Marie v Siřemi v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Siřemský kostel ze druhé poloviny čtrnáctého století byl v roce 1747 zbořen a o tři roky později ho nahradil nový kostel postavený v barokním slohu. Před rokem 1989 bylo naplánované jeho zboření, ke kterému sice nedošlo, ale devastaci se zabránit nepodařilo. V roce 2007 vznikl projekt spojovaný s osobností spisovatele Franze Kafky, který ve vesnici pobýval v letech 1917 a 1918. Projekt počítal s konzervací tehdejšího stavu a zabránění dalšímu poškozování. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v roce 2014 na opravu kostela čerpáno 400 000 Kč. Stavební podoba Jednolodní kostel s obdélným půdorysem má pětiboce zakončený presbytář k jehož severozápadní straně je přistavěna sakristie. Fasáda je členěná lizénami a segmentově zakončenými okny. V jihozápadním průčelí stojí hranolová věž. Interiér lodi je zaklenutý valenou klenbou s výsečemi na pásech a vyzdoben rokokovými štuky ze druhé poloviny osmnáctého století. Presbytář je také zaklenutý valenou klenbou a jeho vnitřní stěny člení zalomené pilastry. Zařízení Rokokové vnitřní zařízení ze druhé poloviny osmnáctého století bylo zničeno. Hlavní oltář byl portálový a boční oltáře zasvěcené svaté Anně a svatému Janu Nepomuckému tabulové. V kostele se také nacházela kazatelna se sochami evangelistů, malý boční oltář Panny Marie z roku 1688 a lavice z poloviny osmnáctého století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Neposkvrněného Početí Panny Marie, Blšany (katalog biskupství litoměřického) Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na webu Hrady.cz
Kostel svatého Michaela archanděla (Blšany)

Kostel svatého Michaela archanděla je římskokatolický farní kostel zasvěcený svatému Michaelu archandělovi v Blšanech v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Blšanský barokní kostel byl postaven v letech 1716–1717. V roce 1762 byla k severní straně lodi přistavěna hranolová věž. Další stavební úpravy proběhly po roce 1825. V roce 1594 byl v kostele pohřben Bohuslav Havel z Lobkovic a o tři roky později také jeho druhá manželka Alžběta Krakovská z Kolovrat. Stavební podoba Jednolodní obdélný kostel je na východní straně zakončen čtverhranným presbytářem se zkosenými nárožími. U jeho jižní strany stojí sakristie a k protější straně byla přistavěna věž. Fasády nejsou nijak členěné a štít v západním průčelí je trojúhelníkový. Věž původně zdobila čtveřice soch andělů, ale jedna z nich byla zničena. Její fasádu člení pilastry a římsa. Interiér je plochostropý a jeho stěny jsou nečleněné. Klasicistní zařízení pochází z počátku devatenáctého století. Okolí kostela Východně od kostela stojí památkově chráněná barokní budova fary z roku 1734, jejíž chodby a část místností v přízemí jsou zaklenuté valenými klenbami s lunetami. Před kostelem stojí socha svatého Jana Nepomuckého s anděly po stranách. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Michaela archanděla, Blšany(katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Michaela archanděla webu Hrady.cz
Kostel Navštívení Panny Marie (Lučany nad Nisou)

Římskokatolický farní kostel Navštívení Panny Marie v Lučanech nad Nisou je novorenesanční sakrální stavba. Od 26. července 1996 je kostel chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v letech 1886–1887. Vysvěcen byl v roce 1889. Architektura Jedná se o pseudorenesanční stavbu na půdorysu řeckého kříže. V západním průčelí má věž. Po severní a po jižní straně presbytáře se nacházejí obdélné sakristie. Zařízení pochází z 19. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Navštívení Panny Marie, Lučany nad Nisou (katalog biskupství litoměřického)
Kaple svaté Anny (Osenice)

Římskokatolická kaple svaté Anny Osenicích je drobná hřbitovní sakrální stavba. Popis Hřbitovní kaple byla postavena v roce 1855. V ní se nachází drobná barokní řezba sv. Anny Samotřetí z poloviny 18. století a náhrobník z roku 1573. Okolí kaple Při cestě k Dětenicím se nachází reliéf sv. Salvatora chrudimského s procesním oltáříkem z roku 1713. Od 3. května 1958 je toto sochařské dílo chráněno jako kulturní památka České republiky. Jedná se o dílo snad pocházející z Brokoffova okruhu. Odkazy Reference Externí odkazy Pořad bohoslužeb v kapli sv. Anny , Dětenice (katalog biskupství litoměřického)
Kaple s hrobkou (Letov)

Kaple s kryptou v Letově je empírová sakrální stavba stojící pod letovským kostelem v okrese Louny, která sloužila jako pohřební kaple vrchnosti (v soupisu budov Todtengruft). Stojí uprostřed zrušeného hřbitova na návsi. Od roku 1964 je kaple chráněna jako kulturní památka. Historie Zadavatelem výstavby hrobní kaple v Letově byl rytíř Ignác Schreiter ze Schwarzenfeldu (1749–1824). Jednalo se o původem kadaňského měšťana, osvícence a filantropa. Jako velmi schopný hospodář by pro zásluhy roku 1807 povýšen do šlechtického stavu s přídomkem „ze Schwarzenfeldu“. V roce 1815 již jako rytíř získal český inkolát. Kaple byla dokončena roku 1817. Jedná se o zjednodušenou repliku Mladotovské pohřební kaple z roku 1803, která stojí u farního kostela v Mašťově. Letovská pohřební kaple byla v období 1945–1989 zdevastována. Fasáda byla poškozena, objekt byl bez oken a kovových dveří, které byly ukradeny. Vykradeny a zdevastovány byly i hrobky v kryptě pod kaplí. Pozemek s kaplí patří městu Podbořany. Město nechalo v roce 2014 opravit fasádu kaple. Z důvodu nedostatečné kvality opravy se však v roce 2015 muselo na náklady města přistoupit k dalším opravám. V roce 2016 je fasáda kaple obnovená. Architektura Jedná se o empírovou stavbu orientovanou k východu. Má pseudobarokní průčelí. Kaple je čtvercová, sklenutá plochými plackami, které jsou podpírány čtyřmi toskánskými sloupy na hranolových soklech. Kaple je bez zařízení. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Letov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple s hrobkou na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Soběchleby)

Kostel svatého Jiří je římskokatolický farní kostel zasvěcený svatému Jiří v Soběchlebech v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Farní kostel je v Soběchlebech zmiňován již v roce 1358. Měl mít kruhový půdorys. Dochovaná stavba vznikla v roce 1726, ale podle některých zdrojů pochází až z konce osmnáctého století. Stavební podoba Jednolodní barokní kostel má obdélný půdorys. Na hlavní loď na východě navazuje obdélný, trojboce uzavřený presbytář, k jehož jižní straně je připojena sakristie. V ose západního průčelí stojí průchozí hranolová věž. Fasády jsou členěné lizénovými rámci a segmentově zakončenými okny. Presbytář je zaklenutý křížovou klenbou, loď a sakristie mají stropy ploché. Stěny presbytáře jsou zdobené zalomenými pilastry a římsovými hlavicemi. V západní části lodi se nachází zděná kruchta podklenutá valenou klenbou. Zařízení Portálový hlavní oltář s akantovými postranicemi a původními sochami světců je z roku 1637. Barokní boční oltáře jsou zasvěcené Panně Marii a svatému Kříži. Kazatelnu z doby okolo roku 1700 zdobí sošky evangelistů a akantové řezby. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Jiří, Soběchleby (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Jiří, Soběchleby na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Soběchleby, kostel sv. Jiří
Kofola ČeskoSlovensko

Kofola ČeskoSlovensko a.s. je česká akciová společnost vyrábějící nealkoholické nápoje, jejíž akcie se obchodují na Burze cenných papírů Praha a RM-SYSTÉMu. Je mateřskou společností nápojářské skupiny Kofola (dříve Santa Nápoje, původně SP Vrachos), která působí také ve Slovinsku, Chorvatsku, Rusku, Rakousku a v Maďarsku. Skupina vyrábí v osmi závodech, např. v Krnově, v Rajecké Lesné nebo Radenci. V roce 2015 byla 62. největší českou firmou, s tržbami přes 7 miliard korun ročně. V posledních letech[kdy?] se pod značkou Ugo zaměřuje také na výrobu zdravých potravin. Akcionářská struktura Největším akcionářem byla v dubnu 2018 společnost Aetos s 68% podílem, která zastřešuje podíly zakladatelské rodiny Samarasů a jejich přátel. Pět procent drží sama společnost Kofola skrze dceřinou společnost Radenska, zbylých 27 % je v rukou minoritních akcionářů. Kofola Československo je jediným akcionářem společnosti Kofola a.s., která měla v roce 2024 tržby 5,1 miliardy korun a zisk 363 milionů korun.[zdroj?] Historie Kostas Samaras v roce 1993 koupil sodovkárnu v Krnově a později také značku Kofola. Firmu v současnosti[kdy?] vede jeho syn Jannis Samaras.[zdroj?] Kofola ČeskoSlovensko a.s. je mateřskou společností, dceřinými společnostmi jsou české Kofola CS a.s., Kofola a.s., UGO Trade s.r.o. a Santa trans s.r.o., slovenská Kofola a.s. a slovinská Radenska d.d.[zdroj?] V roce 2008 do společnosti vstoupila investorská skupina Enterprise Investors, která koupila 42,45 % akcií. Počátkem prosince 2015 začala být obchodovaná na pražské burze. Produkty Firma vyrábí tradiční kolový nápoj Kofola, balené vody Rajec, sirupy Jupí, dětské nápoje Jupík, hroznovou limonádu Vinea, ovocné a zeleninové šťávy Ugo či energetický nápoj Semtex. V Polsku je to Hoop Cola a ovocné sirupy Paola, ve Slovinsku minerálky Radenska, v Chorvatsku nápoje Voćko, Nara a Inka. Firma též v licenci vyrábí RC Colu a Oranginu. Je též výhradním distributorem značek Evian, Badoit, Vincentka a Rauch pro Česko a Slovensko. Roku 2019 společnost přebrala výrobce minerálních vod Korunní a Ondrášovka, transakce byla dokončena na jaře 2020. V roce 2021 uvedla novou značku limonád Targa Florio. V dubnu roku 2009 Kofola S.A. odkoupila společnost PINELLI a od té doby vyrábí energetický nápoj Semtex.[zdroj?] V roce 2023 koupila Pivovary CZ Group, výrobce piv Holba, Litovel a Zubr. V roce 2026 koupila výrobce přírodní kosmetiky Nobilis Tilia s.r.o. Galerie Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy