Vila Františka Kováříka

Vila Františka Kováříka v Prostějově byla postavena ve stylu české moderny v letech 1910–1911 podle projektu architekta Emila Králíka. Klasická palácová stavba je spojena s prvky převzatými z architektury anglického rodinného domu. Podle figurální kašny umístěné v čestném dvoře býval dům nazýván U černé panny. Od roku 1958 je na seznamu památkově chráněných objektů. Historie Dům si nechal postavit počátkem 20. století významný prostějovský průmyslník František Kovářík jako rodinné sídlo. Podle návrhu architekta Emila Králíka stavbu provedla místní stavitelská firma Konečný-Nedělník. Stavba byla dokončena 16. října 1911. Po roce 1948 přešel dům do vlastnictví státu a byl využíván především jako kancelářský objekt. Později zde byl zřízen Dům pionýrů a mládeže a svazácký klub. Původní mobiliář byl zčásti rozprodán nebo předán do muzejních depozitářů. V roce 1994 byla odcizena bronzová socha z nádvoří vily a zřejmě byla nenávratně zničena. Po sametové revoluci byl objekt vrácen rodině původního majitele. Vilu si pronajímaly různé podnikatelské subjekty, nevyšel ani záměr využít ji k pořádání kulturních akcí. V roce 2014 se zde natáčela epizoda z televizního seriálu Četnické humoresky. Popis Rozlehlý řadový jednopatrový podsklepený dům, jehož jádrem je obytná hala, je situovaný na nárožním pozemku v městské zástavbě. Reprezentativní vstupní průčelí orientované na náměstí je osově souměrné a tvoří je čestný dvůr ohraničený bočními křídly se dvěma lodžiemi v horním patře. Od náměstí je oddělen nižší stěnou prolomenou pěti arkádovými oblouky s kovanými mřížemi. Prostor dvora vyplňuje dvojité schodiště a fontána, nad kterou byl původně umístěn bronzový ženský akt [1] od Josefa Růžičky, odlitý prostějovskou firmou Vulkania. Podle ústní legendy měl představovat neteř Františka Kováříka, která se utopila v Plumlovské přehradě. Ta ale zemřela až v roce 1916 – viz odkaz v článku o Edvardu Valentovi. Další výklad hovoří o podobě egyptské královny Kleopatry. Tento trakt je zastřešen sedlovou střechou s vikýřovými okny. Vstupní část interiéru tvoří rozlehlá dvoupodlažní hala, v níž upoutá tepaný kryt krbu zdobený geometrickým vzorem a masivní dřevem obložené schodiště s vestavěným mobiliářem. V přilehlých místnostech byla využita kombinace různých výškových úrovní v jednom podlaží. Jednotný styl interiéru dotváří štuková výzdoba, autorský mobiliář, okenní vitráže a kovové komponenty s geometrickým dekorem. Z Erbenovy ulice je v přízemí postranního průčelí boční vstup do domu a šestice oken pravoúhlého tvaru. V patře jsou tři prosklené arkýře v anglickém stylu (bay-windows), mezi nimi široké okno zimní zahrady. Na místě bývalé terasy v zadní části domu se nachází garážový trakt postavený v roce 1947. Reference Literatura CHYTIL, Miroslav (editor); KVAPILOVÁ NOVÁKOVÁ, Michaela. Slavné vily Prostějova. 1.. vyd. Praha: Foibos, 2009. ISBN 978-80-87073-21-6. ZATLOUKAL, Pavel. Příběhy z dlouhého století - Architektura let 1750–1918 na Moravě a ve Slezsku. Olomouc: Muzeum umění, 2002. ISBN 80-85227-49-5. S. 581–583. SAMEK, Bohumil; DOLEJŠÍ, Kateřina. Umělecké památky Moravy a Slezska 3 O/P. Praha: Academia, 2021. ISBN 978-80-200-3122-8. S. 928–929. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rodinný dům dr. Františka Kovaříka na Wikimedia Commons https://archiweb.cz/b/vila-frantiska-kovarika Jakub Potůček: Prostějovská vila (článek-novinky.cz)