Kostel Narození Panny Marie (Starý Plzenec)

Kostel Narození Panny Marie je římskokatolický chrám ve městě Starý Plzenec v okrese Plzeň-město. Kostel včetně renesanční výklenkové kapličky z roku 1560 a ohradní zdí je chráněn jako kulturní památka České republiky. Původně gotický kostel pochází z poloviny 14. století, později byl renesančně a barokně upravován. Jde o farní kostel farnosti Starý Plzenec. Kolem kostela býval do poloviny 19. století hřbitov, vedle kostela je renesanční budova fary. Historie Dle legendy je založení kostela připisováno pražskému biskupovi sv. Vojtěchovi. Roku 992 byl kostel dle legendy založen a v témže roce bylo ke kostelu přivedeno 12 mnichů benediktinského řádu, kteří po krátké době přešli do břevnovského kláštera. V západní zdi nynějšího kostela se zachovaly zbytky stavebních prvků prvního kostela Panny Marie, podle kterých se odhaduje, že se jednalo o menší jednolodní obdélníkovou románskou stavbu, která byla pravděpodobně zničena roku 1280 žoldnéři Oty Braniborského. V roce 1351 byla dokončena stavba gotického kostela, který nastavil původní románskou stavbu. Kostel měl již nynější tvar a na svou dobu šlo o velmi honosnou a nákladnou stavbu. O něco později, nicméně stále ještě ve 14. století, byla připojena sakristie a mohutná gotická věž, která byla o něco nižší než ta dnešní. Presbytář byl před rokem 1351 vyzdoben gotickými freskami, 28 výjevy christologického cyklu z Nového zákona, které se zachovaly, zčásti přemalované ve třetí čtvrtině 15. století. Restauroval je Gustav T. Miksch. Během husitských válek byl kostel vypálen a vypleněn. Fresky na jižní straně a na klenbě pocházejí z konce 15. století. Zničená střecha byla opravena a opatřena novým gotickým krovem, který byl, jako unikátní technická památka, zachován dodnes. Jinak se z gotického vybavení kostela nedochovalo nic. Po roce 1547 se kostel stal farním. Prvním farářem zde byl Jiřík, syn rytíře Jiřího Kokořovce z Kokořova. Největší stavební úpravou byla přestavba lodi kostela. Gotická věž byla po odstranění dřevěné věže zvýšena renesanční cihlovou nástavbou. V roce 1695 došlo k dalším výraznějším stavebním úpravám. Hrabě Jan Jindřich Kokořovec, vnuk Karla Kokořovce, dal svůj farní kostel rozšířit o další dvě postranní prostory. Hlavní oltář s portálovou architekturou a sochami sv. Václava, Vojtěcha, Ludmily, Markéty a archanděla Michaela má uprostřed obraz Narození Panny Marie, údajně z roku 1668. Ve stejné době sem byl osazen také barokní oltář s obrazem archanděla Michaela a na kruchtu skříň varhan se sochou sv. Pavla. Dále byly pořízeny dva boční oltáře, které se koncem 19. století rozpadly a byly nahrazeny novými novogotickými. V době barokních úprav v letech 1692–1712 byl v kostele farářem místní rodák Jakub Jan Lenk. Ten v roce 1699 věnoval spolu s kostelníkem Janem Aškanem kostelu bronzový zvon, který ulil zvonař Štefan Prickveit. K jeho zavěšení byla zhotovena nová stolice. Zvon i stolice se zachovaly dodnes a jsou používány. Přibližně v 50. letech 18. století byla přistavěna k severní straně kostela barokní kaple Božího hrobu. V roce 1858 zdědil celé panství syn Kristiána Vincence, hrabě Arnošt František Waldštejn, a stal se dalším patronem kostela. V roce 1870 byl farní hřbitov přeměněn na park a byly v něm zachovány náhrobky významných osobností, např. Jana Belaniho, ředitele Waldštejnových železáren. V 80. letech 19. století se rozpadly oba barokní oltáře kostela a proto byly roku 1885 z darů věřících pořízeny nové v novogotickém stylu. Ve stejné době byly do kostela umístěny i novogotické zpovědnice. Během první světové války byly z kostela zabaveny dva zvony, z nichž se jeden vrátil. V této době byly do kostela zhotoveny nové lavice, které zhotovila místní truhlářská firma Kratochvíl. V 70. letech 20. století byla opravena helmice věže a pokryta měděným plechem. Hodiny byly nahrazeny hliníkovou kopií. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část VII. Vikariát Plzeňský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 13. Plzenec (Stará Plzeň), fara, s. 320 – 328. SOUKUP, Kilbergr, Velichová. Kostely Starého Plzence : Občanské sdružení Hůrka a Radyně, 2009. ISBN 978-80-254-6097-9 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons