Kostel svatého Havla (Kuřívody)

Kostel svatého Havla v Kuřívodech na Českolipsku byl postaven v 13. století. V první čtvtině 18. století byl původně gotický kostel přestavěn v barokním stylu, z téže doby pochází i kostelní věž. Po začlenění města Kuřívody do Vojenského prostoru Ralsko v roce 1947 a zejména pak v době normalizace po roce 1970 byly všechny místní památky včetně kostela značně zdevastovány. Kostel sv. Havla je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel sv. Havla, původně zasvěcený sv. Jiří. byl postaven kolonizátory pustého území kolem poloviny 13. století v raně gotickém slohu a byl roku 1279 zmiňován jako místo, kde se mohla pomodlit česká královna-vdova Kunhuta [zdroj?], vězněná na hradě Bezděz se svým malým synem Václavem. Když se později Václav II. stal českým králem, stal se kostel filiálním. Oltář k poctě sv. Havla, jemuž byl kostel nově zasvěcen, byl instalován v roce 1653, avšak zasvěcení kostela svatému Havlovi se poprvé oficiálně uvádí až v roce 1714. Počátkem 17. století byla zdejší farnost ve správě luteránských pastorů, zpět římským katolíkům se dostal v roce 1624. O sto let později byl značně přestavěn zásluhou hraběnky Margarety z Valdštejna. V rámci barokní přestavby, která proběhla mezi roky 1722 až 1724, byla v severovýchodním rohu stavby vybudována kostelní věž. Po roce 1947 byly Kuřívody začleněny do Vojenského prostoru Ralsko. Postupně byla část vnitřního vybavení odvezena mimo obec, oltář do Struh u Svojan, křtitelnice, kříž a obrazy do Bělé pod Bezdězem. V období let 1968 až 1991 bylo okolní vojenské území ve správě sovětských vojsk. V tomto období byl v chátrajícím kostele sklad zeleniny. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Kuřívody. Pomníky obětem prusko-rakouské války Přímo před vstupní částí kostela stojí dva kamenné pomníky rakouským a pruským císařským vojákům, obětem vojenské srážky, k níž došlo 26. června 1866 u Kuřívod (Eugen Jarič, Josef Wagner a 2 neznámí vojáci a pruský hejtman Gustav Moldenhawer a několik dalších vojáků). V 21. století Kostel, zapsaný v ústředním seznamu kulturních památek ČR pod číslem 32967/5-3488, je ve vlastnictví římskokatolické církve a přináleží k římskokatolické farnosti Kuřívody, která organizačně spadá do českolipského vikariátu litoměřické diecéze. Mše bývaly v Kuřívodech pravidelně slouženy v neděli odpoledne, od roku 2025 je jejich konání uváděno vždy ve středu dopoledne, avšak pouze v sudých týdnech. Objev gotických fresek Po roce 1990 byla opravena střecha a kostelní věž. Při rekonstrukci kostela svatého Havla v Kuřívodech byly v roce 2011 odkryty dvě vrstvy gotických nástěnných maleb z 13. a 14. století. Některé dochované části výzdoby kostela jsou v Česku unikátní. V prostoru klenby je zjednodušeně vyobrazeno nebe s hvězdami a souhvězdími. Tato starší malba byla později překryta vápenným nátěrem, na němž jsou mladší malby, které pokrývají nejen klenbu, ale i stěny presbytáře. Pod výjevem obětování v chrámu a postavou sv. Doroty je torzo pásu vinné révy, na východní stěně se zachovala postava archanděla Michaela vážícího duše hříšníků, přičemž misku vah se zavrženou duší doprovází ďábel, misku s vykoupenou duší pak anděl. Mladší vrstvu lze datovat do dvacátých let 14. století. Vyobrazení sv. Doroty a výjev obětování v chrámu se kvalitou vyrovnají nástěnným malbám v kapli na hradě Houska. Nález středověkých nástěnných maleb v kostele sv. Havla v Kuřívodech byl nominován do celostátního kola prvního ročníku ceny Národního památkového ústavu Patrimonium pro futuro za rok 2013 jako příklad dobré památkářské praxe v kategorii objev roku. Gotický presbytář s freskami Popis Kostel je jednolodní raně gotická stavba s presbytářem, vybudovaným na půdorysu čtverce a tradičně orientovaným k východu. Stavbě dominuje mladší věž z první čtvrtiny 18. století, která svou výškou přesahuje sedlovou střechu kostelní lodě i střechu presbytáře. Mezi věží a opěrákem na severovýchodním nároží se nachází schodiště, pocházející ze stejné doby, jako schodiště při jihozápadním nároží, které vedlo na tribunu. Součástí kostela byly ještě dva další objekty, oratoř při jižní zdi presbytáře a předsíň u severního vstupního portálu, které během devastace stavby zanikly. Na výstavbu kostela byly použity nasbírané kameny, pocházející z regionu (čedič, křemenec, pískovec). Strop presbytáře je sklenut tzv. anuloidickým typem klenby s převýšenými diagonálními oblouky. Žebra klenby a jejich přípory byly upraveny v období baroka. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Kuřívody Svatý Havel Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Havla v Kuřívodech na Wikimedia Commons Turistický web Ralska Web Infostřediska v Ralsku Článek a fotogalerie s historickými snímky na webu znicenékostely.cz