NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Matouše (Pnětluky)

Kostel svatého Matouše v Pnětlukách je římskokatolický filiální kostel zasvěcený svatému Matoušovi v obci Pnětluky v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Byl postaven v pozdně barokním slohu v roce 1765 na hřbitově v severozápadní části vesnice. Dne 23. června byl po rekonstrukci za účasti litoměřického biskupa Jana Baxanta slavnostně znovuotevřen. Stavební podoba Jednolodní kostel je orientovaný k severu, kde ho uzavírá polokruhově zakončený presbytář, k jehož bočním stěnám jsou přiložené čtvercové sakristie. V západním průčelí zdobeném lizénovými rámci se nachází obdélný vstupní portál a okno nad ním. Celé průčelí je završeno obdélníkovým štítem postaveným na nízké atice. Zdobí ho pilastry, boční volutové zdi a trojúhelníkový nástavec. Zbylé vnější zdi jsou také členěné lizénovými ramci a obdélnými nebo kasulovými okny. Hlavní loď má téměř čtvercový půdorys se zaoblenými rohy a strop s fabionem a štukovým zrcadlem. Stojí v ní kruchta nesená dvěma pilíři a podklenutá plackovými klenbami. Stejné klenby byly použity také v obou sakristiích a presbytáři, jehož polokruhový závěr je ukončen konchou. Presbytář je od lodi oddělen segmentovým vítězným obloukem. Zdi presbytáře jsou členěné pilíři s vysokým kladím, které spolu se dvěma pilastry tvoří rám oltářního obrazu. Zařízení Rokokové zařízení pochází ze třetí čtvrtiny osmnáctého století. Tvoří ho hlavní oltář s obrazem svatého Matouše od F. Velce z roku 1897, boční oltář s obrazem svatého Vojtěcha, kazatelna a lavice. Odkazy Reference Literatura MATĚJKA, Bohumil. Soupis památek. Svazek 2. Politický okres lounský. Praha: Archaeologická kommisse při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1897. Kapitola Pnětluky (Netluky) - Kostel sv. Matouše, s. 53. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Matouše v Pnětlukách na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Matouše, Pnětluky (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Matouše na webu Hrady.cz
Kostel svatého Václava (Velká Černoc)

Kostel svatého Václava je římskokatolický farní kostel zasvěcený svatému Václavovi ve Velké Černoci v okrese Louny. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Postaven byl v pozdně barokním slohu v letech 1783–1787 na východním okraji návsi uprostřed vesnice. Před rokem 2015 proběhla rekonstrukce střechy, věžních hodin a provizorního zajištění oken. O kostel pečuje spolek Historic Velká Černoc, který se stará zejména o údržbu varhan a plánuje celkovou obnovu hlavního oltáře. Stavební podoba Jednolodní kostel s obdélným půdorysem je orientovaný k východu, kde ho uzavírá čtverhranný presbytář. Na něj v ose lodi navazuje sakristie a v protějším průčelí stojí čtverhranná věž. Všechna nároží jsou zaoblená. Fasády bez ozdob člení pouze velká kasulová a obdélná okna s kasulovým zakončením. Pouze první patro věže je zdobené lizénami. Věž je završena cibulovou střechou s lucernou. Do kostela se vstupuje obdélným portálem s trojúhelníkovým frontonem v západním průčelí věže. Kostelní loď se zrcadlovou klenbou má zkosené rohy, stěny členěné pilastry a od presbytáře ji odděluje polokruhový vítězný oblouk. V západní části stojí kruchta podklenutá širokou plackovou klenbou. Stejný typ klenby byl použit také v presbytáři. Zařízení Baldachýnový barokní oltář z doby okolo roku 1735 byl do kostela přestěhován ze staroměstského kostela svatého Mikuláše. Zdobí ho vyřezávaná drapérie nesená anděly. Uprostřed je nika se sochou svatého Václava, kterou doplňují sochy svatého Petra a svatého Pavla na bočních brankách a socha Boha Otce na vrcholu. Druhý oltář zasvěcený Panně Marii pochází ze druhé čtvrtiny osmnáctého století. Sošku Panny Marie umístěnou v zasklené skříňce doplňují sochy svaté Anny a svatého Jáchyma na volutových konzolách. Ze stejného kostela jako hlavní oltář pochází také barokní kazatelna se zprohýbaným korpusem a s postavami svatého Marka a svatého Lukáše. Kromě nich ji zdobí reliéf Kázání svatého Jana Křtitele. K vybavení dále patří klasicistní varhany z roku 1802 a rokokové lavice z poloviny osmnáctého století, které pocházejí ze zrušeného karmelitánského kláštera v Blšanech. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Václava, Velká Černoc (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatého Václava na webu Hrady.cz
Kostel svatého Apolináře (Modlany)

Římskokatolický farní kostel svatého Apolináře v Modlanech je raně barokní sakrální stavba stojící na návsi obce, kde tvoří dominantu. Od roku 1987 je kostel chráněn jako kulturní památka. Od května 2021 je kostel majetkem obce Modlany. Historie Původní středověký kostel nahradila v letech 1687–1691 raně barokní novostavba vzniklá na náklady tehdejšího majitele teplického panství hraběte Jana Marka Clary-Aldringena. Někdy v polovině 19. století byl kostel zvýšen a celkově klasicistně přestavěn, z té doby pochází i většina vnitřního zařízení. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Modlany. Architektura Jedná se o jednolodní kostel s odsazeným pravoúhlým presbytářem a hranolovou věží, která je nadstavbou štítové stěně. Fasády jsou členěny bosovanými lizénami. Okna má kostel půlkruhová. Presbytář má křížovou klenbu. Loď je s plochým stropem. Zařízení Hlavní i boční oltáře jsou novodobé z let 1880–1890. Na bočním oltáři se nachází pozdně gotická Madona z období kolem roku 1500. Jedná se o umělecky hodnotnou polychromovanou sochu. Zvony V průčelní západní věži se nachází zvon z roku 1548 od Wolfa Hilgera. V sanktusníku je zavěšen malý zvon z roku 1739 od Krištofa Ullmanna. Okolí kostela U západního průčelí kostela se nachází mezi bosovanými pilíři barokní mříž z období kolem roku 1760. Jedná se o dvoukřídlou, kutou mříž s bohatou rostlinnou ornamentikou. Severně od kostela se nachází bývalý hřbitov, ohrazený kamennou zdí, východně pak někdejší fara, přestavěná naposledy zřejmě před II. světovou válkou. Hřbitov i fara dotváří církevní areál. V obci jsou další dvě kulturní památky České republiky: socha svatého Antonína z roku 1725, která se nachází v ohradní hřbitovní zdi, a socha svatého Jana Nepomuckého z roku 1721, která je blízko hlavního vchodu do kostela. V obci je také pomník padlým v první světové válce, který byl zřízen po roce 1920 jako kopie Rodinovy plastiky. Odkazy Reference Literatura HONYS, Vít. Krůček k záchraně a oživení modlanských varhan. Farní zpravodaj Teplice. 2014, čís. 2, s. 7, 8. Dostupné online [cit. 2020-10-25]. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Apolináře na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Apolináře, Modlany (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Apolináře, Modlany na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Modlany, kostel sv. Apolináře
Kaple svaté Barbory (Bakov nad Jizerou)

Kaple svaté Barbory v Bakově nad Jizerou je římskokatolická hřbitovní sakrální stavba, která bývá někdy nazývána, zřejmě pro své rozměry, kostelem. Z liturgicko-kanonického hlediska se však jedná o kapli. Nachází se asi 150 metrů od vlakové stanice Bakov nad Jizerou město. Vede k ní renesanční brána z roku 1588 ve tvaru polosloupové edikuly vyvršené trojhranným štítem s nápisem a reliéfní výzdobou. V okolí kaple je zaniklý hřbitov z něhož se zachovaly náhrobky a sošky. Od roku 1967 je kaple, spolu se vstupní bránou, ohradní zdí a výklenkovou kaplí s krucifixem, chráněna jako kulturní památka. Historie Původně se jednalo o pozdně gotickou hřbitovní stavbu ze začátku 16. století. Dále zde byl bratrský sbor. Kaple byla obnovena v roce 1614 a zbarokizována v letech 1701–1702 stavitelem M. Raimondim. Opravena byla roku 1817 a v roce 1920. Architektura Kaple je neorientovaná, jednolodní s obdélným segmentově uzavřeným presbytářem. K presbytáři po severní straně přiléhá sakristie. Fasády kaple jsou hladké. Okna mají půlkruhové záklenky. V průčelí je tabulový štít z roku 1701. Uvnitř má kaple plochý strop se štukovým zrcadlem. Presbytář má valenou klenbu s lunetami a konchou. Zařízení Hlavní oltář tvoří plastická kompozice sv. Barbory, sv. Ludmily, sv. Maří Magdalény a krucifixu, které jsou dílem J. Jelínka z Kosmonos z roku 1743. U jižní stěny kaple se nachází šest klasicistních figurálních náhrobků z poloviny 19. století, které jsou značně poškozené. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Barbory na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Barbory, Bakov nad Jizerou (katalog biskupství litoměřického)* Bohoslužby v kapli sv. Barbory, Bakov nad Jizerou na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Bakov nad Jizerou, kaple sv. Barbory Kostel sv. Barbory v Bakově nad Jizerou na webu Hrady.cz
Grand Hotel Prague Towers

Grand Hotel Prague Towers (původně pojmenovaný Hotel Forum, později Corinthia Towers) je výšková budova pětihvězdičkového hotelu v pražských Nuslích poblíž Kongresového centra Praha. Stavba hotelu byla zahájena v roce 1984 a dokončena v roce 1988. Je vlastněn společností International Hotel Investments registrovanou na Maltě. Od dubna 2024 komplex provozuje síť Czech Inn Hotels, která je dlouhodobým nájemcem, a změnila název hotelu na "Grand Hotel Prague Towers". Hotel má 539 ubytovacích pokojů. Popis Budova hotelu Prague Towers má celkem 26 podlaží, z čehož 24 je nadzemních. Celková výška činí 84 metrů, anténa dosahuje až do výšky 90 metrů. Uvnitř budovy se nachází 539 pokojů, v posledním se nachází 14 m dlouhý plavecký bazén a wellness a fitness zóna se soláriem, suchou a parní saunou Apollo Day Spa. V hotelu se nachází také několik restaurací, barů a kaváren, k dispozici je 25 kongresových sálů a zasedacích místností, největší s kapacitou pro 700 osob, hotelová prádelna, parkování a garáže s mycí linkou a samozřejmostí je bezplatné připojení wi-fi v celém hotelu. Budova hotelu je bezbariérová, je zde 5 pokojů určených pro osoby na vozíčku. Okolí Budova se nachází několik desítek metrů od hrany Nuselského údolí u stanice metra Vyšehrad (linka C) a od tubusu Nuselského mostu, který je součástí Pražské magistrály. V dohledu je i historická Nuselská radnice (400 m východně). V Čiklově ulici v Nuselském údolí asi 200 m pod hotelem se nachází Umělecká zahrada v Nuslích. V okolí hotelu se nachází Vyšehrad, Špicberská brána a Leopoldova brána. Odkazy Reference Související články Pankrácká pláň Seznam nejvyšších budov v Česku Seznam nejvyšších budov v Praze Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Grand Hotel Prague Towers na Wikimedia Commons Stránka budovy na skyscraperpage.com
Grand Hotel Prague Towers

The Grand Hotel Prague Towers, formerly the Corinthia Hotel Prague and the Corinthia Towers Hotel, is a highrise luxury hotel in Prague's Nusle District, next to the Prague Congress Centre and Vyšehrad Metro station. Its height is 84 m (276 ft), with an antenna spire reaching 90 m (300 ft). It was built in 1988 as the Hotel Forum Praha, operated by the Forum Hotels division of Inter-Continental Hotels. It contains 26 floors (two underground), 539 rooms, a 14-metre-long pool, a wellness center, several restaurants and congress halls. References External links Grand Hotel Prague Towers official website
Kostel Povýšení svatého Kříže (Borotín)

Kostel Povýšení svatého Kříže je římskokatolický chrám v obci Borotín v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem borotínské farnosti. Historie Kostel byl postaven v letech 1787-1788. Krátce po dokončení se zřítila věž, která pak byla při celkové opravě chrámu snížena. Roku 1814 byla přistavěna oratoř. Popis Jde o podélnou jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k němuž přiléhá čtyřboká sakristie a k jižní zdi přiléhající oratoř. Hladké fasády jsou prolomeny okny se segmentovým záklenkem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Hlubočepský hřbitov

Hlubočepský hřbitov se nachází v Praze v 5 Hlubočepích, mezi ulicemi Žvahovská a Ke hřbitovu. Hřbitov spravuje příspěvková organizace Hřbitovy a pohřební služby hl. m. Prahy, Hřbitovní správa Malvazinky a Bubeneč. Historie Hřbitov byl založen a vysvěcen 27. června 1897 ve svahu vrchu Žvahov pod Hradištěm Děvín, u železnice Pražský Semmering. Popis Hřbitov má pravidelný obdélníkový půdorys o rozloze 0,51 ha. Nachází se zde 967 pohřebních míst, z toho 13 hrobek, 723 hrobů a 231 urnových hrobů (stav k roku 2001). Márnice je z přelomu 19. a 20. století. Nejstarší hroby se nacházejí ve spodní jižní části hřbitova a podél východní a západní zdi. Při severní zdi vpravo u márnice je Pomník bezejmenným obětem války. Pohřbení (výběr) příslušníci šlechtické rodiny Hergetů, vlastníků cementáren, cihelen a vápenek Václav Železný, malíř karet rodina herce a písničkáře Karla Hašlera: rodiče Antonín (1838-?) a Marie Hašlerovi (1844–1891) rodina zpěváka Richarda Adama, hrobka č. 38 oběti bojů pražského květnového povstání roku 1945, například: Dr. Antonín Stránský vojáci – příslušníci ROA Odkazy Reference Literatura KOVAŘÍK, Petr. Klíč k pražským hřbitovům. Praha: NLN, Nakladatelství Lidové noviny, 2001. 369 s. ISBN 80-7106-486-6. S. 122–123. Jindřich Marek: Padli na barikádách. Padlí a zemřelí ve dnech Pražského povstání 5.-9. května 1945. VHÚ Praha 2020, s. 471; ISBN 978-80-7278-797-5 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hlubočepský hřbitov na Wikimedia Commons Spolek pro vojenská pamětní místa: Praha 5 - Žvahovská. Údržba hrobů Hlubočepy
Cmentarz Hlubočepski

Cmentarz Hlubočepski (cz. Hlubočepský hřbitov) – cmentarz położony w stolicy Czech w dzielnicy Praga 5 (Hlubočepy) przy ulicy Žvahovskiej. Historia Cmentarz ma kształt regularnego prostokąta o powierzchni 0,51 ha, znajduje się na nim 967 miejsc pochówku w tym 231 grobów urnowych, od początku istnienia pochowano tu 13723 osób (stan na 2001). Najstarsze nagrobki znajdują się w dolnej, południowej części cmentarza oraz wzdłuż wschodniego i zachodniego muru. Przy północnej ścianie kostnicy z przełomu XIX i XX wieku znajduje się pomnik bezimiennych ofiar wojny. Bibliografia Kovařík, Petr. Klíč k pražským hřbitovům. Praha: NLN, Nakladatelství Lidové noviny, 2001. 369 s. ISBN 80-7106-486-6. s. 122-123.
Cmentarz Střešovicki

Cmentarz Střešovicki (czes. Střešovický hřbitov) – cmentarz położony w stolicy Czech w dzielnicy Praha 6, w rejonie Střešovice przy ulicy Cukrovarnickiej 15/131, po zachodniej stronie dzielnicy Ořechovka. W 2001 zajmował obszar 0,61 ha, gdzie znajduje się 21 grobowców i 1100 pochówków urnowych. Historia Nekropolię założono w 1900 dla parafii św. Jana Nepomucena na Jenerálce (obecnie część Dejvic), której Střešovice podlegały od 1887 do 1902. Początkowo znajdowało się tam kilka grobów ziemnych oraz murowane, które przylegały do muru cmentarnego. Większa liczba pochówków miała miejsce po likwidacji cmentarza na Jenerálce. Od 1902 roku służy parafii św. Norberta w Střešovicach i kościołowi prepozyta św. Wacława w Dejvicach. Znane osoby pochowane na cmentarzu Vojta Beneš – polityk i poseł; Dagmar Burešová - prawniczka, adwokat i polityk Milan Chladil - śpiewak; Emil Filla – malarz i grafik; Iša Krejčí – dyrygent; Jan Mukařovský – estetyk i semiotyk; Jaromír Pleskot - reźyser i aktor; Jiřina Švorcová - aktorka, działaczka komunistyczna; Zdeněk V. Tobolka - historyk, bibliotekarz i polityk; Josef Větrovec - aktor i dyrektor teatru. Przypisy Bibliografia Petr Kovařík: "Klíč k pražským hřbitovům" Wydawnictwo Lidové noviny, Praha 2001. stran 369 ISBN 80-7106-486-6. Spolek pro vojenská pietní místa (Lista grobów bohaterów wojennych pochowanych na Cmentarzu Střešovickim
Стржешовицький цвинтар

Стржешовицький цвинтар (чеськ. Střešovický hřbitov) — некрополь у Празі в історичному районі Стржешовіце, район Прага 6. Історія Перші поховання на цвинтрарі датуються 1897-1898 роками, коли він належав до парафії св. Норберт у Стржешовіце. У 1900 році цвинтар був офіційно відкритий. Відомі особистоті, що поховані на цвинтарі Ян Мукаржовський — чеський естетик, літературознавець, лінгвіст, академік Чехословацької академії наук. Войта Бенеш — чеський політик, рідний брат чехословацького президента Едварда Бенеша. Еміль Філла — чеський художник, графік та скульптор. Іша Крейчі — чеський композитор, диригент та драматург. Їжина Шворцова — чеська акторка. Яромир Плескот — чеський актор та режисер. Мілан Хладіл — чеський співак. Світлини Посилання Стржешовицький цвинтар [Архівовано 5 червня 2019 у Wayback Machine.] «Údržba hrobů Praha»(чеськ.) Стржешовицький цвинтар [Архівовано 5 червня 2019 у Wayback Machine.] на Wikimapia
Sobínský hřbitov

Sobínský hřbitov se nachází v Praze 5 v Sobíně, v městské části Praha-Zličín, v ulici Hostivická 45a, v severozápadní části obce. Historie Samostatný hřbitov pro Sobín vznikl ve 30. letech 20. století, protože hostivický hřbitov, kde byli pohřbíváni obyvatelé Sobína, již přestal stačit. Zároveň vznikl také společný hřbitov pro Litovice a Jeneček. Hřbitov má plochu přibližně 0,25 ha, v severozápadní části u zdi stojí hřbitovní kaple. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sobínský hřbitov na Wikimedia Commons
Cmentarz Sobínski

Cmentarz Sobínski (czes. Sobínský hřbitov) – cmentarz położony w stolicy Czech w dzielnicy Sobín. Praga 5 (Zličín) przy ulicy Hostivická. Historia Po wyczerpaniu się miejsc grzebalnych na starym Cmentarzu Hostivařskim, na którym grzebano zmarłych mieszkańców Sobín pojęto decyzję o założeniu dwóch nowych nekropolii. Jeden cmentarz miał być miejscem spoczynku mieszkańców Litovic i Jenečka, natomiast na drugim byliby grzebani mieszkańcy Sobín. W marcu 1930 prezydent Pragi Vladislav Novak zezwolił na powstanie cmentarza przy drodze do Hostivic, teren wybrano we wrześniu tego samego roku. Dwa lata później zwrócono się do architekta J. Hakla, aby dostosował oczekiwania komitetu budowy do realnych możliwości na wyznaczonym obszarze. Przygotowania i budowa trwały sześć lat, otwarcie do pochówków nastąpiło w 1938. Powstał wówczas cmentarz o powierzchni 0,25 ha, a w jego północno-zachodniej części wybudowano kaplicę cmentarną. W latach 1940–1941 przeprowadzono prace związane z odwodnieniem gruntu. Obecnie jest to jeden z najmniejszych cmentarzy w granicach administracyjnych Pragi, znajduje się tutaj ok. 40 grobów. Przypisy
Kostel svatého Bartoloměje (Rumburk)

Římskokatolický farní kostel svatého Bartoloměje v Rumburku je slohově neurčitá sakrální stavba, která se nachází na Dobrovského náměstí. Od roku 1985 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie O existenci kostela v Rumburku svědčí zmínka z roku 1388. Původní stavba byla těžce poškozena za husitských a následných válek v 15. století. Nynější objekt zřejmě částečně využil starší konstrukce, připomíná se roku 1545. V roce 1546 byl kostel vysvěcen. Poměrně neobvyklé uspořádání stavby vedlo k domněnce o tom, že byla původně spojena s obytným objektem, snad panským sídlem. Kostel poškodila řada požárů. Vyhořel v roce 1614 a v roce 1624. Opraven po požáru byl v roce 1746. Další úprava proběhla v roce 1874. V 1. polovině 17. století byla postavena kaple. Po roce 1945 došlo k celkovému chátrání objektu. Následky tohoto chátrání napravila až generální oprava koncem 20. století. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Rumburk. Architektura Kostel je jednolodní, obdélnou stavbou. Má pětiboce uzavřený presbytář. Po jeho severní straně se nachází hranolová věž. Po jižní straně presbytáře se nachází obdélná trojboce ukončená kaple. Zevně je kostel členěn vysokými hrotitými okny a kruhovými okny nad nimi. Na presbytáři se nacházejí opěráky. Boční kaple má oblamované lizény a kruhová okna. Dvoupatrová věž má barokní nástavbu. Slepé okno v závěru presbytáře zdobí rokoková freska zpodobňující Boha Otce a mensy se svatostánkem s monstrancí. Presbytář, loď i boční kaple jsou sklenuty valenou klenbou s lunetami. V lodi se po severní straně nachází tribuna. V boční kapli je valená klenba spočívající na polosloupech. Mezi polosloupy se nacházejí slepé arkády. Nad kladím jsou pak kruhová okna. Zařízení Zařízení je novorománské pocházející z 19. století. V interiéru je rokokový oltář sv. Jana Nepomuckého z 18. století. Na vnějšku jsou náhrobníky z roku 1681, 1682 a 1695. Odkazy Reference Související články Johann Christoph Kridel Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje v Rumburku na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v děkanském kostele sv. Bartoloměje, Rumburk (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby v děkanském kostele sv. Bartoloměje, Rumburk na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Rumburk, děkanský kostel sv. Bartoloměje Kostel sv. Bartoloměje v Rumburku na webu Hrady.cz
Kostel svatého Bartoloměje (Strenice)

Římskokatolický farní kostel svatého Bartoloměje ve Strenicích je barokní sakrální stavba nacházející se uprostřed obce na přírodním pískovcovém návrší. V okolí kostela je umístěno mnoho náhrobních kamenů, které sem byly přivezeny z okolních zaniklých kostelů a hřbitovů. Od roku 1967 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Jádro kostela je ze 14. století. Přestavěn byl v 1. polovině 18. století barokně. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Strenice. Architektura Kostel je obdélný a má pravoúhlý presbytář. Po severní straně kostela je sakristie, po jižní straně lodi je kaple sv. Antonína. Má pravoúhlý prostor kruchty, nad kterým se tyčí barokní jednopatrová věž. Ta je krytá cibulovou bání. Vnějšek kostela je hladký. Kostel má kasulová okna. Na jižní straně lodi pod věží je osekaný gotický portálek. V závěru presbytáře se nachází gotická hrotitá okna s kružbou. Presbytář a kaple sv. Antonína sklenuty kupolí v lodi stropu. Zařízení Hlavní oltář je novější oproti době výstavby kostela. Nachází se na něm obraz sv. Bartoloměje od J. Hellicha. Dva boční oltáře jsou barokní, sloupové a portálové. Mají novější obrazy: sv. Antonína a barokní skupinu Krista a apoštolů na Olivetské hoře. Pod kruchtou jsou čtyři figurální renesanční náhrobníky členů rodu Klusáků z Kostelce z 2. poloviny 16. století. Okolí kostela Okolo kostela zaniklý hřbitov s osmibokou barokní kostnicí, která má plochý strop a mansardovou střechu. U cesty k nádraží se nachází socha Panny Marie. Na podstavci má český nápis. Jedná se o hodnotnou barokní sochu z roku 1727. Zřejmě dílo J. Jelínka z Kosmonos. Nad osadou je socha sv. Valentina z 18. století a ve vsi je socha sv. Jana Nepomuckého s andělem pocházející zřejmě z poloviny 18. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Bartoloměje, Strenice (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Bartoloměje, Strenice na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Strenice, kostel sv. Bartoloměje Kostel sv. Bartoloměje ve Strenici na webu Hrady.cz