NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Petra a Pavla (Obrataň)

Kostel svatého Petra a Pavla, v Obratani, je filiální kostel Římskokatolická farnost Věžná a kulturní památka České republiky, vedená pod názvem „Kostel sv. Petra a Pavla se hřbitovem“. Kostel je někdy uváděn jako kostel Narození Panny Marie. Historie Kostel pochází z 2. poloviny 13. století, kdy byl postaven v raně gotickém stylu. Byl zřejmě přistaven ke starší kapli (latinsky capella vetustissima) zasvěcené sv. Petrovi a Pavlovi. První písemná zmínka o farním kostele v Obratani pochází z roku 1365. Během husitských válek byl kostel vypálen. V 17. a v 18. století byl kostel opravován a upravován. Velká stavební úprava proběhla v 2. polovině 19. století; součástí této přestavby bylo zaklenutí chrámové lodě. Popis Věž (zvonice) není k budově kostela stavebně připojena, stojí samostatně, resp.je součástí ohradní zdi bývalého hřbitova. Původ věže je gotický, podoba věže je barokní z 18. století. Vnitřní zařízení kostela je barokní z 1. poloviny 18. století. Varhany od varhanáře Čeňka (Vincence) Skopka pocházejí z roku 1899. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Pošná)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický kostel v obci Pošná a pacovské farnosti. Dříve patřil farnosti v Pošné, která začátkem 21. století zanikla. Od 3. května 1958 je kulturní památkou. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z období mezi léty 1369–1384. K barokní přestavbě kostela došlo roku 1680. Popis Jedná se o jednolodní kostel románského základu, stojící uprostřed bývalého hřbitova. Později byl renesančně a barokně upravován. Prostor presbytáře s křížovou klenbou je od lodi oddělen hrotitým triumfálním obloukem. V interiéru se dále nachází tribuna ve věži, nástěnné gotické malby a varhany, jež prošly v roce 1988 opravou. Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Marka (Těchobuz)

Kostel svatého Marka se nachází v centru obce Těchobuz, nedaleko zámku, Galerie Bernarda Bolzana, zvonice a obecního úřadu. Okolo prochází trasa NS Po pamětihodnostech Těchobuze. Kostel zasvěcený svatému Markovi je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z mešní knihy přibližně z roku 1338 či 1365. V 17. století prošel přestavbou do nynější podoby, v roce 1603 ještě přibyla oddělená zvonice. Během svého působení v Těchobuzi v něm sloužil ranní mše Bernard Bolzano. Kromě toho zdejším obyvatelům předčítal z novin, besedoval s nimi a také se jim snažil pomáhat v řešení jejich sociálních problémů. Ve 20. století prošla šindelová střecha několika rekonstrukcemi. Od druhé poloviny téhož století není kostel využíván k bohoslužbám a je téměř bez interiéru. Při další rekonstrukci v roce 1989 byla střecha pokryta měděným plechem. V letech 1993 a 1994 prošla opravou venkovní fasáda. Na začátku 21. století se v prostorách kostela konaly koncerty a štědrovečerní setkání obyvatel obce. Zároveň probíhala jednání o převodu z majetku farnosti do rukou obce. Popis Jedná se o jednolodní barokní stavbu na půdorysu obdélníka s pravoúhlým presbytářem, po jehož pravé straně byla vystavěna čtvercová sakristie a v patře oratoř. Západní průčelí kostela zakončuje volutový štít. Hlavní oltář a kazatelna jsou v klasicistním stylu a pocházejí z poloviny 19. století. Na pravé straně kostelní lodi se nachází náhrobník Antonína z Těchobuze. Až do počátku 19. století se v okolí kostela rozkládal hřbitov, později přesunutý k silnici do Velkého Ježova. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Marka na Wikimedia Commons Kostel sv. Marka, techobuz.cz Kostel sv. Marka, hrady.cz
Kostel svatého Jana Křtitele (Velká Chyška)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický filiální chrám, náležející v současné době k farnosti Pacovské a stojí v obci Velká Chyška v okrese Pelhřimov. Kostel je chráněn jako nemovitá památka. Historie První písemná zmínka o sídle villa Cisca pochází z roku 1143, kdy ji kníže Vladislav II. daroval klášteru premonstrátů na Strahově. Premonstráti zde v blíže neurčeném roce dali postavit románský kostel, který byl přestavěn na jednolodní gotický s hranolovou věží v západním průčelí. O jeho celkové podobě se dochovala jediná kresba. Později si zde strahovští kanovníci postavili letní rezidenci, nazývanou zámeček a proměněnou později ve faru. Název byl proto někdy pozměněn na "Prelátská Chýška". Gotický kostel vyhořel roku 1698, byl obnoven roku 1699 a jako příliš malý – nedostačující zbořen roku 1897. Nahradila jej nynější stavba z let 1897–1898, opět pod vedením strahovských premonstrátů. Stavba Novorománská jednolodní stavba na půdorysu latinského kříže s pětibokým presbytářem a sakristií má na západním průčelí hranolovou věž s jehlancovou špicí a nad presbytářem malou sanktusovou věžičku. Kostel byl podle plánů architekta Františka Rožánka a stavitele Aloise Potůčka postaven v letech 1897–1898 za patronátu strahovského opata Zikmunda Starého, který podle shodného projektu, jen s drobnými odchylkami v dekoraci dal postavit také strahovské patronátní kostely ve Střešovicích, v Nebušicích a v Úhonicích. Ze starého chrámu je na vnější stěně presbytáře zazděna náhrobní deska Kateřiny Berničky z Kraselova s erbem neúplného klobouku a českým nápisem s letopočtem 1578. Vnitřní vybavení bylo zčásti přeneseno z předchozího kostela a pochází z 18. století, většinou je současné s nynější architekturou. Hlavní oltář je zasvěcen sv. Janu Křtiteli. Ke kostelu patří barokní budova fary, kterou vymaloval premonstrátský malíř Siard Nosecký. Odkazy Reference Literatura KUTHAN, Jiří. Středověká architektura v jižních Čechách do poloviny 13. století. 2. vyd. [s.l.]: Nakladatelství Růže České Budějovice, 1977. S. 245–246. SCHALLER Jaroslaus: Topographie des Königreichs Böhmen …41 Theil, Taborer Kreis. Prag und Wien 1790, s. 51–52 dostupné online SOUKUP Josef, Soupis památek historických a uměleckých v království Českém od pravěku do počátku XIX. století, díl XVIII. Politický okres Pelhřimovský. Praha 1903, s. 59–61. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Veselá)

Kostel svatého Jakuba Staršího je gotický farní kostel, který leží v srdci obce Veselá. Rok založení kostela není známý, ale první zmínky o kostele jsou z roku 1348, kdy se začal církevní majetek zapisovat. Historie Nejstarší zprávy o kostele jsou z roku 1359, kdy byl představen nový farář Albert z Kosové Hory po smrti faráře Hodače. Jeho přestavba proběhla v roce 1642 a pak 1856. Popis kostela Kostel se skládá z jedné téměř hranaté lodi na jejíž východní straně je nízké kněžiště, které je zdobeno střešní věžičkou. Na východní straně je zakončeno trojbokým závěrem. Na druhé straně lodi je hranolová mohutná věž – je nejvyšší částí kostela. V horní části věže, která je dřevěná, je zvonice. Věž je zakončena nízkou bání s malou laternou. Bílá omítka kostela zvýrazňuje červené a černé malované pilastry. Na zdech kněžiště a lodě jsou půlkruhová okna, zatímco na věži jsou okna hranatá. Do kostela se dnes vchází vchodem, který je umístěn na západní straně kostela, kde je podvěží. Samotná loď je osvětlena dvěma okny. Jedním ze severu a jedním z jihu. Celý kostel je pak obestavěn kamennou zítkou s kovovou bránou před vchodem. Hlavní oltář je barokní, pochází z přelomu 17. a 18. století; oltářní obraz pochází z roku 1896, jeho autorem je Bedřich Kamarýt. Ten namaloval také obraz na bočním oltáři, který je zasvěcen svatému Josefovi. Kropenka je pozdně gotická. Působení kněží Josef Kůrka (1938-1960) Miloslav Váňa (1960-1967) Josef Břicháček (1967-1969) Václav Roubal (1969-1974) Jaroslav Kadlec (1975-2001) Václav Šika (2001-2012) Jaroslaw Zygmunt (2012-2017) Jaroslav Max Kašparů (2018-2021) Martin Brácha (2021+) Odkazy Reference Literatura BLAŽEK, Jan. Z minulosti i současnosti Veselé. Pelhřimov: Vydavatelství 999 206 s. ISBN 80-901064-7-1. PEROUTKA, František. Obec Veselá: Titulní stránka. www.obecvesela.cz [online]. [cit. 2019-03-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-06-20. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Věžná)

Kostel svatého Jiří ve Věžné v okrese Pelhřimov, s přilehlým zrušeným hřbitovem obehnaným částečně dochovanou zdí, je kulturní památka České republiky. Je farním kostelem římskokatolické farnosti Věžná. První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1358. V letech 1733 až 1734 byl původní gotický kostel rozšířen a přestavěn, a to v barokním slohu. Oltářní obraz na hlavním (pozdně barokním oltáři), malovaný na plátně, pochází z roku 1764 – byl namalován neznámým malířem z Tábora a je kopií původního deskového pozdně gotického obrazu z poloviny 16. století. Oltářní obrazy na bočních rokokových oltářích z poloviny 18. století byly v roce 1864 namalovány Bedřichem Kamarýtem. Barokní kazatelna pochází z přelomu 17. a 18. století. V kostele je množství kamenných náhrobníků z 16. a začátku 17. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Vojslavice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je farní a poutní kostel ve Vojslavicích. Po přestavbě v první polovině 18. století byl slavnostně vysvěcen dne 26. září 1723 opatem premonstrátského kláštera v Želivě Jeronýmem Hlínou. Stavební popis kostela Kostel je jednolodní stavba s přistavěnou trojboce uzavřenou sakristií a s hranolovou věží. Plány na stavbu, resp. přestavbu, kostela původně zpracoval architekt Jan Blažej Santini-Aichel, ale k realizaci dodnes dochovaného projektu nedošlo a současná podoba kostela Santiniho projektu neodpovídá. Při stavbě byly použity stavební prvky z původního gotického kostela, který byl přestavován v roce 1670 a který v roce 1680 vyhořel. Interiér kostela Oltářní obraz Nanebevzetí Panny Marie od Josefa Stamice (1719–1791). V kostele je cyklus fresek z let 1740–1743, jejichž autorem je Siard Nosecký. V zasklené rokokové skříňce se stříbrným reliéfem Uzdravení nemocného je soška Madony s Ježíškem držícím v ruce zeměkouli, kterou kostelu věnoval želivský opat Daniel Schindler; soška je kopií sošky Panny Marie Foyenské. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie ve Vojslavicích na Wikimedia Commons
Kostel Jména Panny Marie (Vyskytná)

Kostel Jména Panny Marie (dříve Kostel svatého Mikuláše) je farní kostel v římskokatolické farnosti Vyskytná, nachází se v centru obce Vyskytná v ohrazeném areálu hřbitova. Kostel je vrcholně gotickou jednolodní stavbou s pětibokým závěrem, je členěna opěrnými pilíři a má sedlovou střechu zakončenou sanktusníkem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Kostel je postaven z lomového kamene, je jednolodní s obdélníkovou lodí, která je členěna pilíři. Na severní straně nejsou okna ani pilíře, na jižní straně se nachází tři gotická klenutá okna. Na severní straně kostela je ke kostelu napojena sakristie, která měla snad být románskou kapličkou a měla by být nejstarší částí kostela. Na hlavním oltáři je umístěn oltářní obraz Zvěstování Panny Marie od M. Kunzla, na bočních oltářích jsou obrazy svatého Václava a Jana Nepomuckého. Součástí kostela byly i fresky, které byly později zalíčeny. V sakristii je umístěn náhrobek. Za kostelem stojí kříž. Nedaleko kostela stojí márnice (zvaná též kostnice) a farní budova. Historie Kostel měl být založen v roce 1290 biskupem Tobiášem z Bechyně, stavba by měla z tohoto roku pocházet dle nálezu kamene s vytesaným letopočtem 1290, nejstarší částí kostela by měla být sakristie s pozůstatky románského okna. Dle jiných zdrojů by měl být kostel přibližně o sto let mladší, na místě kostela v tu dobu měl stát opevněný hrádek. Nedaleko kostela stojí opevněná zvonice, která má pocházet z podobné doby. V roce 1384 byl kostel zaznamenán jako farní kostel. Později byl kostel upravován a opravován, štít kostela byl upraven v době baroka a přestavba do novogotického slohu byla provedena v roce 1908. Odkazy Reference Související články Vyskytná Římskokatolická farnost Vyskytná Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Jména Panny Marie na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství českobudějovického[nedostupný zdroj]
Kostel blahoslavené Juliány z Collalta (Brtnice)

Kostel sv. Karla Boromejského a bl. Juliany de Collalto se nachází v horní části města Brtnice v areálu bývalého paulánského kláštera u zámku Brtnice. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Brtnice. Jde o jednolodní sálovou stavbu s trojbokým závěrem, zaklenutou čtyřpolovou křížovou klenbou. V kostele jsou novější dvě boční kaple s osmidílnou kupolí. Kostel má hranolovou věž s ochozem. Kostel je v rámci areálu kláštera chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven před rokem 1630, vznikl přestavbou staršího luteránského kostela svatého Matouše, čímž si ponechal gotické znaky, největší změny vznikly přístavbou kaplí a kněžiště, na těchto změnách jsou silně patrné italské vlivy. Původní kostel svatého Matouše byl postaven jako rodinná hrobka Hynkem Brtnickým z Valdštejna na konci 16. století, při rekatolizaci byl při založení kláštera nově zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie. Byl barokně přestavěn italským architektem Giovannim Battistou Pieronim a začleněn do areálu nově postaveného konventu. Po zrušení kláštera za josefinských reforem na konci 18. století chátral a sloužil jako skladiště, odsvěcen byl v roce 1784. V roce 1831 byl obnoven a zasvěcen bl. Juliáně di Collalto a sv. Karlu Boromejskému. Juliána žila ve středověku v severoitalském klášteře a její relikvie se do Brtnice a do kostela dostala v roce 1914 díky rodu Collaltů, kteří do Brtnice přišli po bitvě na Bílé hoře. Před první světovou válkou byl v kostele vyměněn oltář, původní barokní byl odstraněn a byl upraven nový secesní oltář. Kostel byl na konci 20. století rekonstruován. V kostele jsou instalovány varhany z roku 1740, ty postavil snad varhanář Semrád, posléze byly varhany dvakrát opraveny, poprvé v roce 1851 varhanářem Franzem Pistrichem z Třebíče a podruhé v roce 1888 Josefem Votrubou. Odkazy Reference Související články Brtnice Římskokatolická farnost Brtnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel blahoslavené Juliány z Collalta na Wikimedia Commons
Kostel svaté Barbory (Příseka)

Kostel svaté Barbory se nachází na severním okraji vesnice Příseka. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Brtnice. Jde o jednolodní stavbu s gotickým jádrem, kostel je stavbou s polygonálním závěrem a s později přistavěnou hranolovou věží v klasicistním stylu. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel stojí v areálu hřbitova ohrazeném mohutnou zdí. Historie Kostel byl založen ke konci 13. století, byl farním kostelem do doby, kdy byla farnost u kostela zrušena, to se stalo v roce 1622. Později byl po 18. století opět katolický, kdy pak byl různě upravován a přestavován. Mimo jiné byl v roce 1852 rozšířen na západní straně o mohutnou klasicistní věž, kostel měl dlouho silně poškozenou střechu, ta byla rekonstruována v letech 2012 a 2013. V roce 2013 byla také rekonstruována věž. Ta pak byla obnovena ještě v roce 2015. Odkazy Reference Související články Příseka Římskokatolická farnost Brtnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Barbory na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Střížov)

Kostel svatého Jana Křtitele se nachází v centru vesnice Střížov v areálu hřbitova. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Střížov u Jihlavy. Jde o jednolodní pozdně barokní stavbu s gotickým polygonálně zakončeným kněžištěm a hranolovou věží na čelní straně. Mimo areál hřbitova se nachází socha svatého Jana Nepomuckého z roku 1848. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven snad v 15. století, aspoň dle výzkumů nejstarší části kostela. Do barokní podoby byl kostel přestavěn na počátku 19. století, po roce 1850 byl upravován, mimo jiné i v roce 1882. Gotický vzhled pak zůstal pouze kněžišti v závěru. Farnost ve Střížově působila nejspíše od roku 1785, kdy prvním farářem byl Jakub Jenson. Nicméně, první písemné zprávy o střížovské farnosti pochází již z roku 1360, nicméně i přesto v roce 1560 farnost zanikla, protože celé území brtnického panství bylo nekatolické. V roce 1626 se bývalé území střížovské farnosti připojilo k farnosti Brtnice, jako filiální pak pokračovalo až do roku 1785, kdy bylo povýšeno na lokálii. Patronem kostela v roce 1906 byla Matice náboženská. Odkazy Reference Související články Střížov Římskokatolická farnost Střížov u Jihlavy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel apoštola Pavla (Jihlava)

Kostel apoštola Pavla v Jihlavě (Speratuskirche, Paulskirche) je evangelický kostel postavený v letech 1875–1878 ve stylu pruských staveb romantického historizmu pro luteránskou obec v Jihlavě. Stojí na Dvořákově ulici při západním okraji historického centra. Nese jméno apoštola Pavla, zasvěcení bylo ale provedeno na počest luterského reformátora Paula Sperata, který v Jihlavě působil (vzhledem k luterskému vyznání však nebyl svatý). Někdy však bývá nesprávně označován jako kostel svatého Pavla nebo dokonce kostel svatého Petra a Pavla (např. po mnoho let na mapy.cz). Od roku 2006 je kostel chráněn jako kulturní památka. Popis Kostel je jednolodní stavba s věží, v níž jsou umístěny hodiny, vstup je orientován na východ. Zatímco hlavní loď kostela má architektonickou formu historizující novogotiky, věž je postavena v puristickém stylu. Původně měl kostel dva zvony, v roce 1916 byl však jeden z nich zabaven, druhý dodnes slouží. Historie Luteránská obec sice v Jihlavě existovala již od roku 1861, svou svatyni nicméně postavila teprve v letech 1875 – 1878. Finanční prostředky na její stavbu byly sebrány s výraznou pomocí sdružení Gustava-Adolpha. Architektonický návrh kostela zhotovil Alois Netsch, který kostel přes poměrně pozdní dobu jeho stavby vytvořil ve stylu novogotiky, připomínat měl pruské stavby romantického historismu. Pozemek pro stavbu na tehdejším Anenském předměstí poskytla obec. Vysvěcení proběhlo 18. října 1878. Zasvěcení kostela apoštolu Pavlovi bylo učiněno na počest kazatele Paula Sperata, který v Jihlavě působil v letech 1522–1523, a přestože jeho působení bylo krátké, do té doby výrazně katolickou Jihlavu se mu podařilo přiklonit k reformaci. Stavba měla původně nízkou věž, současnou podobu získala při přestavbě roku 1913 (architektem věže byl Eduard Neubauer). Již předtím bylo ale do kostela zavedeno plynové osvětlení (1903), další opravy probíhaly v roce 1928, v 50. letech 20. století. Novou fasádu kostel dostal při opravách v roce 1995, od roku 1999 jsou pak hodiny v jeho věži řízeny signálem středoevropského času. Po roce 1920 užívali kostel čeští i němečtí evangelíci, po odsunu Němců pouze Češi. Dnes je kostel majetkem Farního sboru Českobratrské církve evangelické v Jihlavě. Odkazy Reference Související články Paul Speratus Dějiny Jihlavy Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Jihlavě Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Jihlavě na Wikimedia Commons Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Jihlavě Kostel sv. Pavla na stránkách TIC Jihlava Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine.
Pauluskirche (Jihlava)

Die Pauluskirche, auch Speratuskirche (tschechisch Kostel apoštola Pavla), ist eine evangelische Kirche in Jihlava (deutsch Iglau), einer Stadt in der Region Vysočina in Tschechien. Geschichte Die 1824 als Filialgemeinde von Brünn gegründete evangelische Gemeinde von Iglau erhielt nach Erlass des Protestantenpatents von 1861, das die Gleichstellung der christlichen Religionsgemeinschaften im Habsburgerreich garantierte, in den Jahren 1875 bis 1878 ein eigenes Kirchengebäude. Finanziert wurde der nach Plänen des Baumeisters Alois Netsch errichtete Kirchenbau durch den Gustav-Adolf-Verein. Die Grundsteinlegung erfolgte am 15. August 1875, die Einweihung am 18. Oktober 1878. Die Kirche erhielt dabei ihren Namen konkret nach dem lutherischen Reformator Paul Speratus, der von 1522 bis 1523 in Iglau gewirkt hatte. 1911 erhielt die Kirche ihren Status als selbständige Pfarrkirche. Anschließend erfuhr der Kirchenbau einen Umbau durch den Architekten Eduard Neubauer, der anstelle des bestehenden niedrigeren Turms den heutigen monumentaleren Turmbau errichtete. Ab 1929 wurde die Kirche gemeinsam von tschechisch- und deutschsprachigen Evangelischen genutzt, seit 1946 ist sie Eigentum der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder. Architektur Die Iglauer Paulskirche stellt einen im Rundbogenstil errichteten kreuzförmigen Zentralbau dar, der durch Umbau aus der ursprünglichen Saalkirche entstanden ist. Der Kirchenraum ist über schweren Wandvorlagen mit klassischen Gebälkstücken kreuzgratgewölbt, im Schiff ist über rundbogigen Arkaden die Orgelempore eingebaut. Weblinks zur Geschichte der Kirche (auf Tschechisch)
Kostel svatého Martina (Třešť)

Kostel svatého Martina v Třešti je římskokatolický farní kostel v obci Třešť u Jihlavy. Nachází se na Fritzově ulici ve městě Třešť. Kostel spadá do působnosti římskokatolické farnosti Třešť a spolu s přilehlými božími muky je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis Jedná se o jednolodní gotický kostel s románským jádrem a pozdějšími barokními úpravami. Kostel má pětiboký závěr a čtyřbokou věž. Stojí uprostřed areálu bývalého hřbitova, areál je ohrazen mohutnou zdí s budovou márnice a s božími muky. Historie Kostel byl postaven ve své původní podobě, tj. kostelní loď a věž postaven snad někdy ve 13. století, první písemná zmínka o něm však pochází až z roku 1349. Samotný kostel v současné podobě byl dokončen v 15. století V roce 1662 bylo součástí kostela pět oltářů. V roce 1669 a 1698 byl kostel barokně přestavěn, v roce 1698 byla barokně upravena věž a kostelní loď. Při této přestavbě byla také stržena dřevěná zvonice a byla postavena zděná hranolová věž. Roku 1716 byla postavena boží muka při kostele. Roku 1744 byl instalován hlavní oltář. V roce 1785 byla postavena kazatelna, jejím autorem je Jan Václav Prchal, ten postavil také oltář svatého Kříže v kapli kostela. Někdy kolem roku 1776 byla také postavena kruchta kostela, sakristie na jižní straně kostela a panská oratoř. V roce 1813 byl zrušen hřbitov u kostela. Kostel byl v roce 1938 rekonstruován a při této rekonstrukci byly objeveny nástěnné malby z 15. století. Zvon svatého Martina byl pořizen v roce 1873, pochází z původního zvonu svatého Josefa, který byl pořízen v roce 1496, ten však byl mnohokrát přelit, mimo jiné v letech 1560, 1722 a 1873. Nový zvon pak byl pořízen ještě v roce 1930, byl zasvěcen svatému Josefovi. V roce 1942 byly rekvírovány tři kostelní zvony, ty prozatím nebyly navráceny – nový zvon byl pořízen v roce 1950. Kostel byl znovu renovován v letech 1985-1989. V této době byla osazena nová okna s vitrážemi od výtvarníka Jana Exnara, které se tematicky váží k vyhlášení mariánského roku papežem Janem Pavlem II. v červnu 1987. Odkazy Reference Související články Třešť Římskokatolická farnost Třešť Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Martina v Třešti na Wikimedia Commons