Kunštátská obora

Kunštátská obora je přírodní památka na jihozápadním okraji obce Kunštát v okrese Blansko. Chráněné území je v péči Krajského úřadu Jihomoravského kraje. Přírodní památka leží uvnitř přírodního parku Halasovo Kunštátsko. Důvod ochrany Předmětem ochrany jsou listnaté porosty okolo zámku Kunštát s ptačími hnízdišti. Hlavním cílem ochrany a péče je zajistit přirozený vývoj různých typů listnatých lesů s využitím a podporou přirozeného zmlazení. Flóra V zámecké oboře jsou silně zastoupeny listnaté lesy 3. dubobukového a 4. bukového stupně, ze stromů se tu vyskytuje dub americký, lípa stříbrná (Tilia tomentosa), tis červený (Taxus baccata), zerav západní (Thuja occidentalis), šeřík čínský (Syringa × chinensis), jasan ztepilý (Fraxinus excelsior), buk lesní (Fagus sylvatica), dub zimní (Quercus petraea), habr obecný (Carpinus betulus), lípa srdčitá (Tilia cordata) a lípa velkolistá (Tilia platyphyllos), javor mléč (Acer platanoides) a javor klen (Acer pseudoplatanus). Lokalita ale postupně zarůstá invazivními druhy, především smrkem (Picea) ve východní části. V bylinném patře se nachází chráněná prvosenka jarní (Primula veris) a hlístník hnízdák (Neottia nidus-avis). Z invazivních druhů se tu vyskytuje netýkavka malokvětá (Impatiens parviflora) a ve východní části i třtina křovištní (Calamagrostis epigejos). Významné stromy Na území přírodní památky stávala v minulosti Jiříkova lípa, která byla podle pověsti vysazena roku 1458. Až do vážného poškození vichřicí roku 1954 měřila 26 metrů a měla průměr 184 cm. Torzo se dochovalo až do sedmdesátých let 20. století. Roku 2008 byla na místě původního stromu vysazena nová Jiříkova lípa. Fauna Na území přírodní památky se vyskytuje strakapoud malý (Dryobates minor), žluna zelená (Picus viridis) či veverka obecná (Sciurus vulgaris). Vodstvo Severní hranici přírodní památky tvoří Kunštátský potok, který posléze vtéká do říčky Petrůvka, která teče těsně za celou západní hranicí Kunštátské obory. Znečištění Znečištění je zřetelné především v údolí říčky Petrůvky, kde se nacházejí naplaveniny a v jejím korytě byly nalezeny i keramické střepy. Velkým zdrojem znečištění jsou turisté, kteří oblast hojně navštěvují. Negativní vliv na celkový obraz přírodní památky mají i polorozbořené krmelce na jejím území. Geologie Podloží je tvořeno biotickými rulami s vložkami svorů a krystalickými vápenci, které v některých místech vystupují na povrch. Půda je tvořena mezotrofními až eutrofními kambizeměmi, kolek vyčnívajících skalek kambizemě rankrové až rankry. Historie Současná podoba obory byla vytvořena na počátku 19. století. Chráněnou byla celá oblast zámecké obory vyhlášena roku 1998. Turistika Kolem severní hranice prochází společně červená a modrá turistická trasa ve směru Kunštát, Hluboké u Kunštátu, Tasovice, Hodonín, Skorotice, respektive modrá ve směru Letovice, Kunštát, Tišnov, Veverská Bítýška, Velká Bíteš, Ořechov, Třebíč. Ta se také stáčí kolem jejího západního okraje. Skrze přírodní památku vede naučná stezka. V přírodní památce ani jejím okolí není nainstalovaná informační tabule vztahující se k chráněné oblasti. Vysoká koncentrace lidí má na přírodní památku negativní vliv: jedná se především o znečištění odpadky, rušení zvěře a vyšlapávání nových cestiček. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Blansko Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kunštátská obora na Wikimedia Commons