NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Petra a Pavla (Strýčice)

Kostel svatého Petra a Pavla ve Strýčicích je farním kostelem Římskokatolické farnosti Strýčice. Kostel s přilehlým hřbitovem, obehnaným zdí, stojí uprostřed vsi. Od roku 1963 je kulturní památkou. Je připomínán již v roce 1292, kdy ves Strýčice byla darována klášteru ve Vyšším Brodě. Kostel byl původně byl postaven v románském slohu. V pozdní gotice byla původní jednolodní románská stavba s pravoúhlým presbytářem zvýšena a rozšířena o pětiboce ukončenou loď po jižní straně; vzniklo tak dvoulodí. Severní i jižní presbytář je zaklenut. K západnímu průčelí byla představena hranolová věž v barokním stylu. Zvon pochází z roku 1585. Interiér V kněžišti (presbytáři) románské části kostela byly objeveny nástěnné malby z 1. poloviny 14. století. Další nástěnné malby, a to z přelomu 15. a 16. století byly objeveny v jižní chrámové lodi. Na hlavním oltáři je umístěna pozdně gotická socha Panny Marie, která pochází ze začátku 16. století. V chrámu je gotická kamenná křtitelnice, Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons Reference
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Stáj)

Kaple svatého Jana Nepomuckého stojí uprostřed návsi obce Stáj v okrese Jihlava. Kaple z roku 1808 je nemovitou kulturní památkou, která byla v roce 1972 zapsána do státního seznamu kulturních památek po číslem 41009/7-5214. Historie Návesní kaple byla postavena v pozdně barokním slohu v roce 1808 na místě původní dřevěné zvoničky na nízkém návrší uprostřed návsi obce Stáj a zasvěcena svatému Janu Nepomuckému. Opravy a rekonstrukce kaple byly prováděny v roce 1985, 1999 a 2001. Popis Exteriér Návesní kaple je samostatně stojící zděná omítaná stavba postavena na čtvercovém půdorysu na nízké podezdívce. Fasáda je členěna nárožními lizénami a jednoduchou hlavní římsou.. V boční stěně je jedno okno se segmentovým záklenkem. Ve vchodovém průčelí zdobeném lizénami je v ose prolomen pravoúhlý vchod. Kaple je zastřešena čtyřbokým jehlanem, který přechází v polygonální lucernu ukončenou bání s makovicí a křížem. Interiér V interiéru jsou na oltářní straně dva pilastry, které jsou ukončené štukovými hlavicemi. Klenbu kaple tvoří česká placka se zrcadlem a štukovým zdobením. Na hlavním oltáři je oltářní obraz svatého Jana Nepomuckého a na zdech je několik obrazů. Zvony Původní dřevěná zvonice nesla zvon z roku 1752, který byl přenesen do nově postavené kaple. Zvon byl ulit v Brně, měl hmotnost 20 kg, spodní průměr 0,33 m a nápis: „S.Maria ora pro nobis – In Brunn 1752“ V době první světové války byl rekvírován. V roce 1920 byl pořízen nový ocelový zvon, který byl nahrazen v roce 1929. Nový zvon byl ulit ve zvonařské firmě Manoušek v Brně. Měl hmotnost 12 kg a nesl nápis: Zvon darovali tři kněží, rodáci ze Stáje. Zvon byl rekvírován 18. dubna 1942 a na jeho místo byl zavěšen ocelový zvon pořízený v roce 1920. Ocelový zvon sloužil až do roku 2003, kdy byl nahrazen novým zvonem ulitým ve zvonařské dílně Marie Tomáškové-Dytrychové v Brodku u Přerova. Zvon má hmotnost 22 kg, spodní průměr 0,32 m a ladění e3. Dne 17. května 2003 posvětil zvon brněnský diecézní biskup Msgr. Vojtěch Cikrle. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Zhoř u Jihlavy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Sušice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie (označovaný jako hřbitovní kostel Panny Marie) stojí na předměstí města Sušice místně zvaném Nuželice. Kostel je částí původně snad plánovaného většího, nikdy nedostavěného gotického chrámu z první poloviny 14. století. Současná stavba stojí na místě dřívějšího kostela zmiňovaného roku 1233. V současnosti slouží zejména pro vypravování katolických pohřbů. Stavební vývoj Kabátovská kaple V polovině 15. století byla na jižní straně kostela přistavěna Kabátovská kaple s pozoruhodnou hvězdicovou klenbou, zasvěcená Panně Marii Bolestné. Roku 1592 zasáhl chrám požár. Při obnově kostela vznikla současná podoba chrámu, byla postavena věž i chrámová klenba. Název Kabátovské fundace vychází od svého založení v 17. století Adamem Kabátem (†1685), vikářem u svatého Víta v Praze. Od roku 1736 zde byla hrobka Kabátů a později Hutaryů. V roce 1948 Místní národní výbor Sušice určil kapli pro pohřby nekatolíků. Roku 2015 proběhl aerologický průzkum, který díky mikrokameře odhalil velké množství kostí, které pocházejí ze starší kostnice nebo z narušených hrobů. Gerlovská kaple V roce 1691 byla na severu přistavěna Gerlovská kaple, která je zasvěcena svatým Šebestiánovi a Floriánovi. Kapli nechal postavit měšťan Sebastian Gerl jako pohřební kapli pro sebe, manželku Rozínu a tři dcery, Apolenu, Annu a Kateřinu. Další vývoj Věž a západní průčelí kostela bylo v roce 1910 Mirwaldovou úpravou doplněno o pseudorománské prvky, které byly v letech 1955–1956 odstraněny. V roce 2000 byl opraven interiér a exteriér, v letech 2007–2008 proběhly dílčí opravy. Věžní hodiny Čtyřstranné věžní hodiny s plechovými ciferníky na mechanický pohon zhotovil při rekonstrukci chámu Karel Adamec nákladem 600 korun. Hodiny byly vybaveny litinovým cimbálem a jedním menším, který byl později sňat. V lednu 2010 byl usazen elektrický stroj a byl dodán elektrický cimbál. Zvony Po první světové válce byl kostel zcela bez zvonů, roku 1929 byly ulity nové, které byly opět zrekvírovány, až v roce 1958 byl přivezen bezejmenný zvon z kostela svatého Linharta v Dolní Vltavici, který byl spolu s obcí zatopen při stavbě Lipenské nádrže. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Sušici na Wikimedia Commons
Kotrhův mlýn

Kotrhův mlýn (Kotrchovic) v Sušici v okrese Klatovy je zaniklý vodní mlýn, který stál na řece Otava v centru města při pravém břehu Pelantova jezu. Dochovala se z něj pouze vjezdová brána, která je chráněna jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Mlýn pochází z roku 1821. V roce 1930 byl jeho majitelem František Kotrh. Areál mlýna je zcela přestavěný pro účely soukromé firmy a pracuje při něm Malá vodní elektrárna (MVE); brána je zazděná. Popis Mlýnice a dům byly pod jednou střechou, ale dispozičně oddělené; původně byl mlýn zděný a vícepodlažní. Voda na vodní kolo vedla náhonem přes stavidlo na turbínovou kašnu a odtokovým kanálem se vracela zpět do řeky. K roku 1930 mlýn poháněla dvě kola na spodní vodu (průtok 1.09 m³/s, spád 1.7 m, výkon 11 HP). Odkazy Reference Související články Seznam vodních mlýnů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Brána mlýna na Wikimedia Commons Sušice na webu ČÚZK, Archivní mapy (1837)
Schellův mlýn

Schellův mlýn v Puchverku v Suché u Hlavňovic v okrese Klatovy je vodní mlýn, který stojí jižně od obce Suchá na Kepelském potoce. Je chráněn jako nemovitá kulturní památka České republiky; předmětem ochrany je budova mlýnice, chlévy, stodola, náhon a pila. Historie Mlýn je zakreslen na mapě Císařských povinných otisků z roku 1837. V jeho okolí probíhala důlní činnost; s tím souvisí německý název lokality Puchwerk, který odkazuje na technická díla na potoce. Nyní[kdy?] je mlýn v soukromém vlastnictví a probíhá zde rekonstrukce kompletního střešního systému.[zdroj?] Popis Patrová mlýnice má v prkenné lomenici pavláčku. Na ni navazují hospodářské části – chlévy a stodola (pod jednou střechou), pila a náhon. Mlýnice, chlévy a stodola jsou umístěné na půdorysu písmene „L“, pila stojí samostatně; zachovány jsou z ní pouze zbytky zdiva. Voda na vodní kolo vedla náhonem. Odkazy Reference Související články Seznam vodních mlýnů v Česku Externí odkazy Suchá u Hlavňovic na webu ČÚZK, Archivní mapy (1837)
Kaple Nejsvětější Trojice (Suchá Rudná)

Kaple Nejsvětější Trojice stojí uprostřed návsi Suchá Rudná v okrese Bruntál. Dřevěná kaple je chráněná jako kulturní památka a byla zapsaná do Ústředního seznamu kulturních památek ČR. Historie V roce 1720 byla obcí postavena dřevěná kaple, jejíž benedikce byla provedena bruntálským děkanem Františkem Valentinem v roce 1739. V roce 1796 byla opravována (letopočet na korouhvičce) a proběhla vizitace. Zařízení kaple bylo velmi skromné. Původní zvonek byl zabaven v první světové válce. Nový zvon byl pořízen v roce 1921 a zasvěcený svaté Barboře. Do počátku sedmdesátých let 20. století byla kaple využívána k bohoslužbám, svatebním obřadům a pohřbům. Pro nezájem katolické církve byla na začátku osmdesátých let kaple odsvěcena, vnitřní majetek církve byl odsunut. V letech 1987, 1988 a 1997 byla kaple zasažena povodněmi. V roce 2004 vzniklo občanské sdružení Zkrášlovací spolek Suchá Rudná, které v roce 2006 opravilo šindelovou střechu. Další opravy postupně pokračovaly a v roce 2014 byla skoro opravená. Kromě koncertů se v kapli pořádají i výstavy. Popis Exteriér Kaple je orientovaná jednolodní dřevěná deštěná stavba s polygonálním závěrem na cihlové podezdívce. Je dlouhá deset metrů, široká šest metrů a vysoká osm metrů (se sanktusníkem). Zvalbená střecha je a krytá šindelem. Nad střední části stavby v hřebeni je osmiboký sanktusník zakončený lucernou a cibulovou bání s plechovým praporcem s letopočtem. Deštění tvoří vodorovně kladená prkna, v nárožích jsou svisle kladená, hlavní římsa je profilovaná. Vstup do kaple je západním pravoúhlým portálem s dvojkřídlými dveřmi. Nad portálem jsou dvě čtvercová okna v hladkých rámech. V závěru bočních stěn jsou okna se stlačeným záklenkem. Interiér Nad vstupem je dřevěná prostá kruchta, která je přístupná dřevěným schodištěm z lodi. Strop lodi a kruchty je plochý, dělený velkými kazetami z latí. Vnitřek lodi je omítnutý a vymalován. Součástí původního zařízení byl oltář, paramenta, obrazy svatých, lavice a na kruchtě varhanní pozitiv. Část vybavení je zachováno včetně zvonu z roku 1921. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Bruntál Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Ujeżdżalnia Světce

Ujeżdżalnia Světce (cz. Jízdárna Světce) – ujeżdżalnia zlokalizowana w Světcach, części miasta Tachov (kraj pilzneński), największa ujeżdżalnia w Czechach i druga co do wielkości w Europie Środkowej (po hiszpańskiej szkole jazdy w Wiedniu). Historia Budynek powstał w latach 1858–1859, z inicjatywy feldmarszałka, księcia Alfreda I Windischgrätza, właściciela lokalnych dóbr, który w tym samym czasie prowadził szeroko zakrojony projekt odbudowy zlokalizowanego w niedużej odległości klasztoru Světce i częściowej przeróbki go na romantyczne ruiny zamku. Gdy feldmarszałek zmarł 21 marca 1862 roku w wieku 75 lat, ujeżdżalnia była prawie ukończona. Tego samego dnia w ramach postępowania spadkowego przygotowano bardzo szczegółowy opis całego budynku. Z opisu wynika, że ​​wnętrza ujeżdżalni były już całkowicie wykończone, pomieszczenia wyposażono w piece kaflowe, umeblowano także kuźnię i stajnie. Ujeżdżalnia obejmowała również boksy na 24 konie, których wnętrze zdobiły terakotowe głowy jeleni i danieli. Naprzeciw głównego wejścia znajdowała się główna loża książęca. W pierwszej połowie XX wieku ujeżdżalnia była wykorzystywana sporadycznie do różnych wydarzeń kulturalnych, wystaw i spotkań politycznych. Architektura Budynek łączy w sobie elementy budowli przemysłowej z ideą architektury arystokratycznej. Kryta jest stropem z latarnią zawierającą pryzmatyczny świetlik, przez który do wnętrza wpada dużo światła. Układ budynku został w pełni podporządkowany jego funkcji. Ujeżdżalnia mieściła kuźnię, magazyny, kotłownię, mieszkanie kowala, miejsca odbioru obornika (zrzucanego bezpośrednio na wozy, później samochody), a na wyższych kondygnacjach znajdowały się loże, galerie i salony z toaletami. Dzięki takiej aranżacji stanowiła wysmakowane tło zarówno dla koni, jak i dla gości oraz jeźdźców. Najbardziej reprezentacyjnym pomieszczeniem jest loża książęca, zapewniająca najlepszy widok na arenę. Przypisy
Kostel svatého Jana Nepomuckého (Svatý Jan nad Malší)

Kostel svatého Jana Nepomuckého je farní kostel ve Svatém Janu nad Malší v okrese České Budějovice. V roce 1958 byl vyhlášen kulturní památkou. Historie Jde o pozdně barokní kostel postavený na místě poutní kaple svatého Jana Nepomuckého, k jejímuž postavení údajně inspirovalo tehdejšího velešínského faráře Jana Bernarda Rierenschopla pět hvězd, světcův symbol, které nad návrším, kde nyní kostel stojí, spatřil v roce 1732, tedy pouhé tři roky po Nepomukově svatořečení. Kaple byla vysvěcena roku 1735. Budova kostela pochází z let 1777–1782 a byla vybudována i za pomoci financí získaných ve sbírce obyvatel obce Ločenice. V roce 1785 byly ke kostelu přistavěny ambity a v roce následujícím byla vystavěna fara, jež je také předmětem památkové ochrany. Mezi lety 1823–1824 prošel kostel stavební úpravou, během které získal věž, která je rovněž památkově chráněná. Projekt finančně významně podpořil hrabě Jan Nepomuk Josef Buquoy z Nových Hradů. Do věže v roce 1906 přibyly hodiny. Kolem kostela vznikla během 18. století osada, jež získala jméno podle světce, jemuž je kostel zasvěcen. V roce 2018 byla dokončena rekonstrukce budovy. Popis Kostel svatého Jana Nepomuckého je jednolodní budova se sakristií a kněžištěm. Na západní straně je umístěna věž se schodištěm. Po obou stranách je umístěn ambit, jenž se zalamuje směrem na východ. V severní části se nachází fara se samostatným vjezdem do dvora, kdežto jižní křídlo ambitu využívá přilehlá škola. Východně od kostela je umístěn hřbitov. Památkově významné architektonické části patří například dřevěné podlahy, trámové stropy, klenby a několik historických dveří s ručně zhotoveným kováním. Mezi dochované svatojánské památky patří obraz svatého Jana Nepomuckého z roku 1852 na hlavním vyřezávaném rokokovém oltáři a zdobený kříž s ostatky světce, dar místního farář A. Stropka z roku 1908. Původní zvony pocházely z dílny Jiřího Václava Kohlera, v roce 1917 však byly konfiskovány pro válečné účely a kostel získal nové v červenci 1923. Před kostelem rostou dvě lípy, pojmenované Masaryk a Libuše, zasazené roku 1919. V roce 2000 přibyla lípa zasazená tehdejším prezidentem Václavem Havlem a jeho manželkou Dagmar. Zajímavosti Kostel stojí v nadmořské výšce 614 m, což umožňuje dobrý výhled po okolí. Jedná se o jedno z nejmladších poutních míst v Čechách. Na svátek svatého Jana Nepomuckého,16. května, se ke kostelu koná každoroční pouť. Na návsi stojí také socha svatého Jana Nepomuckého z roku 1873 vyrobená Janem Kadlecem z Trhových Svinů. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Nepomuckého s farou na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Svojšice)

Kostel svatého Jana Křtitele je původně gotický římskokatolický kostel ve Svojšicích. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Byl farním kostelem místní farnosti, od jejího zrušení na sklonku roku 2019 je filiálním kostelem farnosti Petrovice u Sušice. Historie Kostel, tj. presbytář a loď, byl vystavěn v raně gotickém slohu, pravděpodobně v době po roce 1250. Starobylost kostela dokládají mohutné kamenné opěráky, tupě lomený vítězný oblouk, portál hlavního vchodu, křtitelnice, zdobné prvky kamenných svorníků a konzol. Nejstarší zpráva o kostele je z roku 1366. Z původních gotických konstrukcí se zachoval vítězný oblouk, klenba presbytáře, štíty, portál lodi a východní okno presbytáře. V roce 1706 byla při jižní straně kostela vybudována kaple svaté Barbory v barokním slohu. Následně byla v 18. století přistavěna sakristie a předsíňka v západním průčelí před vchodem do kostela. Konečná podoba kostela je z roku 1787, kdy proběhla poslední rekonstrukce. Z první poloviny 19. století pochází krovy a konstrukce věžičky. Stavební podoba Loď kostela je vystavěna na čtvercovém půdorysu. Na loď navazuje presbytář sklenutý křížovou klenbou a kaple svaté Barbory na jižní straně. Architektonicky cenné je kruhové okénko s čtyřlistou kamennou kružbou ve východní stěně presbytáře. Na jižní venkovní stěně lodi se nacházejí sluneční hodiny. Kostel a hřbitov, který jej obklopuje, chrání ohradní zeď s masivními opěrnými pilíři na severní straně. U zdi je možné přepokládat ještě předbarokní původ. Interiér kostela Oltářní obraz svatého Martina z Tours z 18. století s jeho atributem, martinskou husou, svědčí o původním zasvěcení kostela. Cennou částí vnitřního vybavení je barokní akantový oltář v kapli svaté Barbory. Uvnitř kostela se nachází sedm náhrobních žulových desek ze 16. a 17. století označujících místa pohřbení příslušníků místní šlechty. V kostelíku je více než 500 let starý zvon mistra zvonaře Jana Konváře. Hřbitov Kostel je obklopen hřbitovem využívaným pro pohřby zesnulých ze Svojšic. Před kostelem, na západní straně při zdi u hřbitovního vchodu, roste památná Svojšická lípa. Před vchodem na hřbitov je na kamenném podstavci postaven výrazný kříž. Původně zde byl pohřben český herec Jan Kaška (1810–1869). V roce 1910 byly ostatky převezeny do rodinného hrobu na Olšanských hřbitovech a herce na hřbitově připomíná symbolická pamětní deska. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Kostel svatého Jana Křtitele ve Svojšicích na stránkách Sušické farnosti
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Těchobuz)

Kaple svatého Jana Nepomuckého se nachází u hřbitova na okraji obce Těchobuz, při silnici na Velký Ježov. Kaple zasvěcená svatému Janu Nepomuckému je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kapli nechala v roce 1826 postavit majitelka těchobuzského panství Anna Hoffmannová po smrti své dcery Karolíny z jejího věna. Vlivem Bernarda Bolzana šla část z peněz z věna na výstavbu školy, takže kaple je chudší, než byla zamýšlena. Pod kaplí se nachází rodinná hrobka majitelů panství Hoffmannů. Kaple je využívána jako smuteční síň. Márnice Po zrušení hřbitova v okolí kostela sv. Marka byl přenesen na okraj obce k silnici na Velký Ježov. Snížená část márnice byla postavena již se vznikem hřbitova na konci 18. století, zbytek pochází z roku 1820. Popis Kaple má podobu rotundy o vnitřním průměru 7,2 metrů. Zakončuje ji kopulovitá střecha. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Kaple sv. Jana Nepomuckého a márnice, techobuz.cz Kaple sv. Jana Nepomuckého a márnice, Těchobuz, dedictvivysociny.cz
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Těchonice)

Kostel svatého Filipa a Jakuba v Těchonicích, které jsou částí města Nalžovské Hory, je farní kostel římskokatolické farnosti Těchonice. Památkově chráněn je celý areál včetně bývalého hřbitova s ohradní zdí s bránou a kamenným křížem. Historie Původní kostel pocházel ze 13. století a byl postaven v raně gotickém slohu. Dochoval se z něj klenutý presbytář, který v současném kostele slouží jako sakristie; má dvě úzká okénka (střílny). Náhrobníky pocházejí ze 16. století. Nový kostel byl postaven v 18. století v barokním slohu. Má jednu kostelní loď a pravoúhlý presbytář. Zařízení kostela je většinou novogotické. Horní část křtitelnice je středověká. Barokní krucifix a další litinový krucifix pocházejí z kaple nalžovskohorského zámku, odkud jsou i sochy svatého Petra a svatého Pavla. Barokní varhany pocházejí z 1. poloviny 18. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Kaple svatého Jana Křtitele (Třebechovice pod Orebem)

Kaple svatého Jana Křtitele se nalézá v Trčkově ulici ve městě Třebechovice pod Orebem v okrese Hradec Králové. Barokní římskokatolická kaple je chráněna od 28. června 2002 jako kulturní památka ČR. Národní památkový ústav tento kostel uvádí v katalogu památek pod rejstříkovým číslem ÚSKP 54876/6-6253. Popis Barokní kaple svatého Jana Křtitele je drobná zděná stavba na trojbokém půdorysu s oblými nárožími. Stěny jsou po bocích členěny zdvojenými pilastry. V čelní stěně je vstup s půlkruhovým nadpražím, lemovaný šambránou s lištou, klenákem a patkami, jednokřídlé dveře mají ve spodní polovině plnou výplň, v horní dřevěné mříže. Nad vstupem je vysoký segment, který obíhá profil korunní římsy a další profilovaná lišta opačně prohnutá jej uzavírá do podoby oka. Valbová střecha je krytá plechem a je ukončena válcovou zděnou lucernou s prejzovou stříškou a kovaným křížem na kamenném soklu ve vrcholu. Odkazy Reference Literatura Umělecké památky Čech I. – IV., Emanuel POCHE (ed.). Praha 1977, strana 1764 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons kaple na památkovém katalogu
Kostel svatého Jiljí (Třebnice)

Kostel svatého Jiljí je sakrální stavba na třebnické návsi. Kostel s prostorem bývalého hřbitova je obklopený kamennou ohradní zdí, ve které je na jižní straně vstupní brána, na východní straně branka a na severu je do ohradní zdi vestavěná bývalá márnice. Stavební fáze Jedná se o gotický jednolodní kostel ze 2. poloviny 14. století, který byl barokně přestavěný ve 2. čtvrtině 18. století. Z gotické etapy se dochovala původní klenba a okenní kružby v presbytáři. Dále se dochovaly dva gotické portály, jeden vedoucí do sakristie a druhý v předsíni kostela. V důsledku zanedbání po druhé světové válce se budova kostela nalézá v havarijním stavu. V roce 2007 bylo provedeno provizorní zajištění poškozené římsy, v roce 2010 proběhla rekonstrukce střechy a o několik let později rekonstrukce krovu a makovice kostelní věže. Stavební podoba Jednolodní obdélný kostel sv. Jiljí je opatřen užším polygonálně zakončeným presbytářem. Na severu k němu přiléhá sakristie a dvoupatrová hranolová věž, která vznikla zvýšením původní sakristie. Presbytář je klenutý jedním polem křížové žebrové klenby s navazujícím paprsčitým závěrem. Klínová žebra se sbíhají na jehlancové a kuželové konzoly. Prostor presbytáře osvětlují hrotitá okna s původními kružbami. Do sakristie, která je klenutá křížovou klenbou, vede gotický půlkruhově zakončený portál. Presbytář se do lodi otevírá triumfálním obloukem, který je zdobený štukovými rámy s páskovými výplněmi. Loď kostela je krytá dřevěným kazetovým stropem a je opatřená dřevěnou kruchtou na západní straně. Na jižní straně lodi je umístěná čtvercová předsíň, která je klenutá křížovou hřebínkovou klenbou. V předsíni se nalézá gotický profilovaný portál. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons