NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Клопы-паразиты

Клопы-паразиты, или постельные клопы, или клопы паразитные (лат. Cimicidae), — небольшое семейство полужесткокрылых из подотряда клопов, включающее в себя около 100 видов. Большинство из них паразитируют на летучих мышах и птицах из семейств стрижей и ласточек. Члены семейства питаются исключительно кровью теплокровных животных, включая человека и других и являются космополитами. Постельные клопы не являются строго ночными насекомыми, однако более активные ночью, когда могут незаметно кормиться на хозяине. День насекомые проводят в укромных местах, например, в щелях мебели, за картинами, обоями, в скважинах электропроводки и так далее, а ночью выходят на охоту. Самый известный член семейства — постельный клоп. Описание Постельные клопы — клопы маленьких размеров, чьи размеры не превышают 9 мм. Тело клопов плоское, овальное, окрас варьируется от желтовато-белого до тёмно-бурого. Также имеют очень короткие не функциональные крылья. Распространение В Северной Америке распространены 15 видов из 8 родов, из которых 7 видов распространены в Канаде. Экология Клопы — паразиты; нимфы и имаго питаются кровью теплокровных животных, в основном млекопитающих (на летучих мышах) и птиц из семейств стрижей и ласточек. Палеонтология В ископаемом состоянии семейство неизвестно, за исключением Quasicimex eilapinastes из бирманского янтаря, сочетающего некоторые отличительные черты постельных клопов с более примитивными предковыми признаками. Классификация В семейство включают около 110 видов в 24 родах и шести подсемействах: Подсемейство Afrociminae Afrocimex Schouteden, 1951 Подсемейство Cimicinae Bertilia Reuter, 1913 Cimex Linnaeus, 1758 Oeciacus Stål, 1873 Paracimex Kiritschenko, 1914 Propicimex Usinger, 1966 Подсемейство Cacodminae Aphrania Jordan & Rothschild, 1912 Cacodmus Stål, 1873 Crassicimex Ferris & Usinger, 1957 Leptocimex Roubaud, 1913 Loxaspis Rothschild, 1912 Stricticimex Ferris & Usinger, 1957 Подсемейство Haematosiphoninae Caminicimex Usinger, 1966 Cimexopsis List, 1925 Haematosiphon Champion, 1900 Hesperocimex List, 1925 Ornithocoris Pinto, 1927 Psitticimex Usinger, 1966 Synxenoderus List, 1925 Подсемейство Latrocimicinae Latrocimex Lent, 1941 Подсемейство Primicimicinae Bucimex Usinger, 1963 Primicimex Barber, 1941 Примечания Ссылки Зоологические экскурсии по Байкалу Фауна в картинках Архивная копия от 10 марта 2010 на Wayback Machine
Vägglöss

Vägglöss (Cimicidae) är en familj insekter bland skinnbaggarna. Familjen har cirka 75 arter, varav 4 finns i Sverige. De lever som blodsugande parasiter på däggdjur och fåglar. Egenskaper Vägglöss är breda, plattade skinnbaggar med reducerade vingar och ektoparsitiskt levnadssätt. Längden är mellan 2,5 och 12 millimeter. På människan lever arten vägglus (Cimex lectularius). I folkmun även pankor och väggmadammer. Arter i Sverige Cimex dissimilis Vägglus (Cimex lectularius) Cimex pipistrelli Svalans vägglus (Oeciacus hirundinis) Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör vägglöss.
Podtrosecká údolí

Podtrosecká údolí ist ein Talsystem im Norden Tschechiens. Es liegt im Böhmischen Paradies, etwa 5 Kilometer nördlich der Stadt Sobotka entfernt, und umgibt in Form einer Sichel die Anhöhe der Burg Trosky. Das 143,04 Hektar große Gebiet ist seit 1999 wegen seiner wertvollen Feuchtbiotope als Naturreservat geschützt. Das Reservat umfasst die Täler der drei Flüsse Jordánka, Žehrovka und Želejovický potok sowie einige kleinere angrenzende Schluchten. Die Wasserläufe in den Niederungen wurden im 16. Jahrhundert zu Teichen aufgestaut. Acht Teiche sind erhalten geblieben: Věžák, Nebák, Vidlák, Krčák, Hrůdka, Rokytnický, Dolský und Podsemín. Die Wasserflächen werden von Feuchtwiesen und Mooren gesäumt. An den Rändern der Täler stehen steile, hohe Kalksteinfelsen, die nur an wenigen Stellen einen Durchgang bieten. Besonders wertvolle Pflanzenarten in den Feuchtgebieten sind das Sumpf-Glanzkraut, eine Orchideen-Art, der Hautfarn Trichomanes speciosum und das Laubmoos Hamatocaulis vernicosus, das hier auf 1000 m² eine große Kolonie bildet. In den Felsen siedelt die Kleine Hufeisennase. Die Bebauung der Täler beschränkt sich auf einige Ferienhaus-Kolonien und die ehemalige Mühle Podsemín. Die Teiche werden als Badeseen genutzt. Das Reservat ist auf einem 8 Kilometer langen Lehrpfad für Fußgänger und Radfahrer zugänglich. Weblinks www.nature.cz www.jicin.org www.interregion.cz
Kostel Všech svatých (Vejprty)

Kostel Všech svatých ve Vejprtech je barokní sakrální stavbou, která je farním kostelem vejprtské římskokatolické farnosti. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě původně stával hrázděný kostel z roku 1660. V letech 1783–1786 byl na jeho místě postaven pozdně barokní kostel Všech svatých. Věž je přístavbou z roku 1747, upravenou v roce 1785 a dále výrazně zvýšenou na 53 metrů v roce 1912. V průběhu 19. století bylo parkově upraveno okolí kostela. Po roce 1945 kostel zchátral a po roce 1990 byl v interiéru zásadně rekonstruován. V kostele se konají pravidelné bohoslužby. Architektura Kostel je jednolodní stavba se zúženým, trojboce uzavřeným presbytářem. Věž je v ose představena před vstupní průčelí. Fasáda je členěna rámci, obdélná okna mají odsazené půlkruhové záklenky. Presbytář má valenou klenbu s výsečemi, loď má rákosový plochý strop na fabionu. Odkazy Reference Literatura BINTEROVÁ, Zdena. Historie Vejprt. Chomutov: Tiskárna Akord Chomutov, 2007. 192 s. ISBN 978-80-239-9870-2. Kapitola Pamětihodnosti města, Kostely, s. 147–148. Související články Krušnohorský vikariát Římskokatolická farnost Vejprty Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Všech svatých na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele Všech svatých, Vejprty (katalog biskupství litoměřického) Kostel Všech svatých na webu Hrady.cz
Studená (zámek)

Zámek Studená se nachází v obci Studená v okrese Jindřichův Hradec v Jihočeském kraji. Areál zámku je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie První písemná zmínka o vsi pochází roku 1365, kdy byla prodána Dedřichovi z Obrataně, který zde nedlouho poté vystavěl tvrz. V patnáctém století se zde prostřídalo celkem šest majitelů. Koncem šestnáctého století přebudoval tvrz tehdejší vlastník Zachariáš z Hradce v malý renezanční lovecký zámeček, který sloužil v sedmnáctém a osmnáctém století kratochvílím držitelů telčského panství. Nynější vzhled zámku byl změněn několika přestavbami v sedmnáctém a osmnáctém století. Po roce 1796 zámek vlastnil rod Podstadských-Lichtensteinů, kterým byl v roce 1948 odebrán. V té době již zámek sloužil jen jako sídlo správy místního velkostatku. Za komunismu byla budova zámku pronajímána. Dnes slouží jako azylový dům. Architektura Zámek má obdélníkový půdorys, je dvoupatrový a má valbovou střechu. Za zámkem se nachází hospodářské budovy a bývalý pivovar. Celá stavba nese prvky klasicismu. Fasáda východního průčelí je horizontálně rozdělena střední římsou a vertikálně rozdělena na tři části, přičemž dělicí prvky jsou čtyři vystouplé sloupy. Dvě krajní části fasády mají každá jedno okno v každém patře. Ve střední části fasády se nachází sedm oken. Okna nemají žádnou ozdobu a jsou rozdělena na šestiny. V přízemí zdobí zámek žulové ostění, v prvním patře různé štukové prvky. Jižní průčelí má fasádů dělenou čtveřicí sloupů a střední římsou. Na dvou prostředních částech jsou dvě okna. V prvním patře mají okna půlkruhové frontony, zatímco v druhém mají okna pouze rovné frontony. Pod střechou je římsa, shodná se středovou římsou. Na západě je fasáda dělena vertikální římsou. V přízemí jsou nejprve čtyři okna, následně dveře a potom další čtyři okna. V prvním patře je devět oken. Na severní straně navazuje budova zámku na řadu domů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Studená na Wikimedia Commons Studená na webu Hrady.cz
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Lipnice)

Kaple svatého Jana Nepomuckého (někdy uváděná jako kostel svatého Jana Nepomuckého) je římskokatolická kaple v Lipnici, části města Dvůr Králové nad Labem. Patří do farnosti Dvůr Králové nad Labem. Vlastníkem kaple je Město Dvůr Králové nad Labem. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kapli nekonají. Fotogalerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Královéhradecká diecéze Archivováno 5. 3. 2016 na Wayback Machine.
Policejní akademie České republiky v Praze

Policejní akademie České republiky v Praze (zkratka PA ČR, někdy též podle domény POLAC) je jediná policejní vysoká škola v České republice. Policejní akademie České republiky v Praze je státní vysoká škola univerzitního typu, která má na rozdíl od veřejných vysokých škol omezenou samosprávu, není právnickou osobou, ale organizační složkou Ministerstva vnitra a práva příslušející jinak ministru školství (MŠMT) vůči vysokým školám vykonává ministr vnitra. Škola nabízí bakalářské, magisterské i doktorské (Ph.D.) studijní programy, v prezenční i kombinované formě. V rigorózním řízení uděluje titul PhDr. V areálu původně sídlila Vysoká škola Sboru národní bezpečnosti. Policejní akademie byla původně formálně zřízena zákonem č. 26/1993 Sb., který uvádí jako její oficiální název: Policejní akademie České republiky, novější zákon č. 111/1998 Sb. (vysokoškolský zákon) však ve své příloze uvádí jakožto oficiální název této školy: Policejní akademie České republiky v Praze, ten má rovněž tato škola uveden ve svém statutu a používá jej (včetně ofic. zkratky PA ČR). Na PA ČR mohou studovat nejen policisté ve služebním poměru, ale i zaměstnanci ministerstva vnitra a ostatních resortů, jejichž složky rovněž uskutečňují ochranu práva, rovněž na škole mohou studovat i civilní uchazeči, po dosažení maturity, kteří mají zájem studovat na vysoké škole s bezpečnostně právní problematikou a projdou přijímacím řízením. PA ČR vzdělává především odborníky pro odpovídající stupně řídících funkcí a pro specializované profese v bezpečnostních sborech, jedná se především o resort Ministerstva vnitra České republiky, Policii České republiky, obecní a městské policie, Vojenskou policii, Celní správu, Bezpečnostní informační službu, Vězeňskou službu, ale též i pro soukromé bezpečnostních služby. Civilní absolventi se po ukončení studia mohou ucházet o přijetí do služebního poměru u Policie ČR nebo se případně mohou uplatnit jako řídící pracovníci a specialisté při zajišťování bezpečnosti ve veřejném a soukromém sektoru bezpečnostních služeb, v průmyslu, peněžnictví a v jiných hospodářských oborech, rovněž mohou absolventi PA ČR nacházet uplatnění jako pracovníci úřadů státní správy či místní samosprávy. Fakulty Fakulta bezpečnostně právní Fakulta bezpečnostního managementu Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Policejní akademie České republiky v Praze na Wikimedia Commons Oficiální stránky školy 5 let Policejní akademie České republiky 1992-1997
Polizeiakademie der Tschechischen Republik

Die Polizeiakademie der Tschechischen Republik, tschechisch Policejní akademie České republiky v Praze, ist eine staatliche Universität in Prag, Tschechien. Der Anteil der Polizeibeamten unter den Studenten lag im akademischen Jahr 2005/2006 bei 78 %. Fakultäten Sicherheitsrechtliche Fakultät Fakultät für Sicherheitsmanagement
Policejní akademie České republiky v Praze

Policejní akademie České republiky v Praze (PA ČR) – czeska uczelnia policyjna zlokalizowana w Pradze, o statusie uczelni państwowej. Została założona w 1993 roku. W 2020 roku funkcję rektora objął David Dlouhý. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (cz. • ang.)
Kaple Narození Páně (Horky nad Jizerou)

Kaple Narození Páně v Horkách nad Jizerou (někdy udávána jako Kaple Narození Panny Marie) je centrální rokoková (pozdně barokní) kaple na kruhovém půdorysu z roku 1762. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Nachází se uprostřed obce, ve stísněném prostoru mezi silnicí a patou schodiště ke kostelu sv. Mikuláše a byla postavena díky úsilí místního faráře Františka Rüppela. Dispozičně má charakter románské rotundy. Architektura Kaple je centrální, kruhová s hlubokou apsidou. Je členěná pilastry a prolomena kasulovými okny. Má zvlněnou předsíň, která je členěná pilastry s čabrakami, v níž je rozeklaný štít s otvorem pro zvon. V klenbě má placku. Zařízení Vnitřní vybavení kaple je různorodé, většinou z 18. a 19. století. Na hlavním oltáři je obraz Narození Páně z 1. poloviny 19. století. Obraz sv. Antonína od J.F. Leubnera pochází z 2. poloviny 18. století. Kaple, koncem osmdesátých let 20. století velmi zchátralá, ale v roce 1991 byla opravena. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Narození Páně na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli Narození Páně, Horky nad Jizerou (katalog biskupství litoměřického) Kaple Narození Páně, Horky nad Jizerou na Hrady.cz
Kostel Zvěstování Panny Marie (Bílina)

Kostel Zvěstování Panny Marie v Bílině v okrese Teplice je pozdně gotická sakrální stavba založená roku 1420, přebudovaná na konci 16. století do jednotné renesanční podoby. Stojí na nároží ulic Petra Bezruče a Alšovy. Z centra města je vzdálen asi 600 m jihozápadně. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Architektura Kostel je jednolodní, obdélný, s obdélnou lodí a polygonálně uzavřeným presbytářem. Vnějšek celé stavby je členěn opěráky a okny polokruhově uzavřenými. Presbytář i loď mají valenou klenbu s lunetami a zrcadlem. Jsou zdobeny štukovou dekorací. Stěny lodi jsou členěny plochými pilastry. Zděná kruchta je sklenuta křížově na dvou pilířích. V západním průčelí se nachází hlavní portál, který tvoří sloupová edikula s rozeklanou římsou. V kartuši se zde pak nachází alianční znak Lobkoviců z období kolem roku 1600. Vybavení Hlavní oltář je raně barokní se sloupovou architekturou s boltcovým ornamentem a obrazem Zvěstování Panny Marie z období kolem roku 1670. Obdobné jsou i dva boční oltáře Panny Marie a sv. Anny, které však mají oltářní obrazy z 2. poloviny 19. století. Lavice na kůru jsou renesanční a pocházejí z 1. čtvrtiny 17. století. Varhany jsou novogotické z 2. poloviny 19. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Zvěstování Panny Marie na Wikimedia Commons Kostel Zvěstování Panně Marii, Bílina na Hrady.cz
Kostel svatého Jana Křtitele (Újezd pod Troskami)

Kostel svatého Jana Křtitele v Újezdě pod Troskami v oblasti Českého ráje je sakrální stavbou ležící na okraji osady při silnici u hřbitova. Od 28. října 2021 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Stojí na místě staršího kostela, který shořel 25. května 1866 po úderu blesku. Stavba nového kostela však začala nedlouho poté podle plánů J. Prevota. V roce 1871 byl kostel vysvěcen. Za plně dokončený se považuje od 1874. Architektura Kostel je pseudorománský, trojlodní se stejnými loděmi a příčnou lodí. Presbytář je obdélný a půlkruhovitě uzavřený. Kostel má západní hranolovou věž. Zevně je ozdoben obloučkovým vlysem a vysokými okny s trojdílnou kružbou. Uvnitř je sklenut křížově na pilířích. V bočních lodích se nacházejí empory. Vybavení Vnitřní zařízení je pseudorománské, pocházející z období výstavby kostela. Hlavní oltář je sloupový, portálový. Podobně jsou zhotovené i boční oltáře, přičemž levý oltář nese obraz Panny Marie a oltář vpravo starší obraz sv. Filipa a Jakuba, dílo pocházející z 18. století. Okolí kostela Při silnici se nachází socha sv. Josefa z roku 1902, která je dílem hořické kamenické školy. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Jana Křtitele, Újezd pod Troskami (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Jana Křtitele, Újezd pod Troskami na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Újezd pod Troskami, kostel sv. Jana Křtitele Chrám sv. Jana Křtitele, Újezd pod Troskami Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. na webu Depositum.cz Archivováno 10. 1. 2016 na Wayback Machine.
Řibřid

Řibřid (též Žibřid) je rybník na Světelském potoce. Leží jihozápadně od městyse Mrákotín. První zmínka o něm se nachází v urbáři telčského panství z roku 1581. Vodní plocha má protáhlý tvar. Světelský potok do rybníka vstupuje ze západu a vychází na východě. Severní část obklopují louky a pole, severněji pak zástavba Mrákotína a silnice první třídy I/23, po hrázi prochází silnice třetí třídy č. 40614, v její severní části se nachází bezpečnostní přeliv. Na jižním břehu rostou stromy. Od května do července na hladině kvete lakušník štítnatý. Rybník se nachází v nadmořské výšce 545 až 556 metrů. Nejvyšší bod, Hora, leží 300 metrů východně v 599 m n. m. Po silnici třetí třídy vede modrá turistická trasa a cyklotrasa č. 5021. Reference
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Železný Brod)

Kaple svatého Jana Nepomuckého v Železném Brodě „Na poušti“ je barokní sakrální stavbou na vyvýšenině jižně na městem v lokalitě zvané „Na poušti “. Bývá také uváděna vzhledem k rozměrům jako kostel, liturgicky se však jedná o kapli. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Kaple stojí na místě bývalé poustevny (odtud název „Na poušti“). Tuto poustevnu vysoko nad levým břehem Jizery nechal roku 1689 sedlák Vorsa z Brodce (levobřežní předměstí Železného Brodu) postavit pro svého syna. Za sedmileté války zde nalezl úkryt hrabě Karel Josef Des Fours. Na poděkování za záchranu života zahájil roku 1769 stavbu barokní kaple (kostelíka), zasvěcené sv. Janu Nepomuckému, podle plánů pražského architekta Antonína Schmidta (1723–1783). Místo se stalo cílem svatojánských poutí. Od roku 1860 je pod kaplí hrobka rodu Des Fours-Walderode. Po roce 1945 kaple chátrala a od roku 1993 je opravována dobrovolníky. Vzhledem k dobré akustice se v kapli pořádají také koncerty vážné hudby s cílem získat finanční prostředky na její opravy. Od roku 1997 byly obnoveny tradiční svatojánské poutě. Architektura Kaple je jednolodní, s lodí na čtvercovém půdorysu. Má okosená nároží, obdélný segmentově uzavřený presbytář se sakristií a oratoří po stranách. Nad západním průčelím je hranolová věž. Krypta pod kaplí je zazděná. V klenbě kaple je placka. Vybavení Architektura hlavního oltáře pochází z dob výstavby kaple, je malovaná, iluzivní. Oltářní obraz znázorňující Smrt sv. Josefa pochází od Fil. Leubnera z 2. poloviny 18. století. Řada drobných sošek pochází z téhož období. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Jana Nepomuckého, Železný Brod (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Jana Nepomuckého v Železném Brodě na Hrady.cz Kaple sv. Jana Nepomuckého na Poušti na webu města Železný Brod
Kaple svatého Jana Křtitele (Trutnov)

Kaple svatého Jana Křtitele (někdy také označovaná jako Jánská kaple) je barokní sakrální stavba nacházející se na Jánském vrchu v Horním Předměstí v Trutnově. Původní kaple z roku 1712 vyhořela a současná podoba pochází z roku 1811. Dnes se v budově kaple nachází malé vojenské muzeum. Historie Roku 1712 dal trutnovský měšťan Moric Dreyschock postavit barokní kapli zasvěcenou Janu Křtiteli. Nedaleko se usídlil poustevník, který se staral o kapli a zázračný pramen pod ní, a postavil zde poustevnu, která ale spolu s kaplí byla poškozena ohněm v roce 1745. Ačkoliv byla po požáru obnovena, následně byla zbořena vojáky. Úsilím děkana Leyera byla kaple teprve v roce 1811 znovu otevřena a vysvěcena. Bitva u Trutnova v roce 1866 V roce 1866 se kaple stala svědkem bitvy u Trutnova, válečného konfliktu prusko-rakouské války. Na Jánský vrch tehdy zaútočilo na 1100 pruských vojáků snažících se prolomit odpor rakouských vojáků, kteří se skryli v Jánské kapli. Po odmítnutí výzvy se vzdát pokračovaly boje i uvnitř kaple. Dodnes jsou ve zdech vidět díry po zásahu střel. Ačkoliv tento střet v místě Jánské kaple vyhráli pruští vojáci, bitva u Trutnova se stala jedinou vítěznou bitvou prusko-rakouské války. Novodobá historie Do roku 1945 se o kapli staral trutnovský Spolek veteránů, ale po odsunu většiny jeho členů nastalo období chátrání. V této době o kapli pečovalo jen několik místních nadšenců a dobrovolníků. Teprve po roce 1989 přichází změna a město Trutnov se snaží o zvelebení a zrestaurování. Okolí Jánské kaple V letech 1879–1880 byly do blízkého okolí kaple přeneseny hroby a pomníky padlých za války. Prostory okolo Jánská kaple se tak staly vojenským hřbitovem a památníkem této krvavé bitvy. Literatura JIRÁSEK, L. Sakrální stavby na území města Trutnova a bývalých integrovaných obcí. [s.l.]: Město Trutnov, 2002. JUST, Antonín; HYBNER, Karel. Trutnov známý neznámý. [s.l.]: Nakladatelství Archa, 1991. Kapitola Jánská kaple. SVOBODOVÁ, Veronika. Janská kaple [online]. Město Trutnov. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-07-29. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Radonice)

Kostel Narození Panny Marie je římskokatolický kostel zasvěcený Narození Panny Marie v obci Radonice v okrese Chomutov. Od roku 1963 je chráněn jako kulturní památka. Stojí v jihovýchodním cípu radonického náměstí, ze kterého je přístupný branou pod nárožím bývalé fary. Historie Kostel je v Radonicích uváděn již v roce 1352. Na jeho místě byla stavitelem Petrem Fortigem v roce 1699 zahájena stavba barokního kostela, který byl vysvěcen dne 26. prosince 1702. Stavební podoba Kostel má obdélný půdorys a před jeho západní průčelí předstupuje hranolová věž, jejíž část postavená z románského kvádříkového zdiva se dochovala ze stavby původního kostela. Podélné fasády jsou členěny pilastry a okny zakončenými půloblouky. Loď je zaklenutá valenou klenbou. Vybavení Většina vnitřního vybavení je barokní a pochází z první poloviny osmnáctého století. Hlavní baldachýnový oltář věnovaný Adamem Filipem Losym pochází z roku 1739, zdobí ho sochy čtyř evangelistů a obraz Panny Marie Pasovské z roku 1787. Obraz byl do kostela přemístěn ze zrušené kaple na Vintířovském vrchu. Levý boční oltář je z roku 1723, obsahuje erb Losyů z Losinthalu a obraz Uctívání Nejsvětější svátosti od Jana Jiřího Heinsche z roku 1702. Celý oltář kostelu darovala Františka Klaudie, rozená Strassaldo, vdova po Janu Antonínovi z Losynthalu. Kromě nich jsou v kostele další tři oltáře: oltář Nejsvětější Trojice z roku 1739, baldachýnový oltář svatého Jana Nepomuckého a rokokový oltář Panny Marie z roku 1755. K vybavení patří také renesanční křtitelnice z roku 1579 zdobená reliéfy Křtu v Jordáně, čtyř evangelistů, městským a šlikovským erbem, dále kazatelna s akantovými rámy a obrazy čtyř evangelistů z roku 1723, sousoší Kalvárie a obraz Svaté rodiny. Varhany jsou rokokové z roku 1791. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost – děkanství Mašťov Římskokatolická farnost – děkanství Radonice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele Narození Panny Marie, Radonice (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele Narození Panny Marie, Radonice na webu církev.cz/bohoslužby
Řečice (zámek)

Řečice je zámek nacházející se v Javořické vrchovině ve vsi Řečice, části obce Volfířov, 8 km jihozápadně od Telče. Je to jednopatrová obdélníková budova s mansardovou střechou. Zámek je chráněn jako kulturní památka České republiky. Zámek byl přestavěn roku 1730 z bývalé tvrze a dále rozšířen kolem roku 1800. V současné době je v soukromém vlastnictví. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Řečice na Wikimedia Commons
Semechnický rybník

Semechnický rybník se nachází u Semechnic v okrese Rychnov nad Kněžnou v Královéhradeckém kraji. Rybník je součástí zbytku Opočenské rybniční soustavy, kterou napájí jižní větev Zlatého potoka spolu s Ještětickým potokem. Hladina rybníka leží v nadmořské výšce 283,7 m. Rozloha rybníka je 19,9 ha. Celkový objem činí 180 tis. m³. Využití Rybník je využíván k chovu ryb. Důležitý je i jeho retenční význam, tedy schopnost zachycení povodňových průtoků. Během katastrofální povodně v červenci 1998 došlo k přelití hráze bez jejího většího poškození. Retenční objem Semechnického rybníka činí 100 tis. m³. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Semechnický rybník na Wikimedia Commons