NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Třebenice

Třebenice (deutsch Trebnitz) ist eine Stadt in Nordböhmen. Sie gehört zum Bezirk Leitmeritz in der Aussiger Region. Sie liegt in 228 m ü. M. sechs Kilometer südwestlich von Lovosice im Tal des Flüsschens Modla und 16 Kilometer westlich von Litoměřice (Leitmeritz). Geschichte Třebenice wurde erstmals erwähnt im Jahre 1227 als Besitz des Klosters St. Georg auf der Prager Burg. Zu dem Besitz gehörte auch die Burg Košťálov, die heute noch als Ruine erhalten ist. Sie wird zum ersten Mal 1372 genannt. Anfang der Hussitenkriege gelangte sie in den Besitz des Geschlechts Cappleri de Sulewicz. Im 16. Jahrhundert wurde die Burg aufgegeben. Gemeindegliederung Die Stadt Třebenice besteht aus den Ortsteilen Kocourov (Kotzauer), Kololeč (Kolloletsch), Lhota (Lhotta), Lipá (Lippai), Medvědice (Nedwieditsch), Mrsklesy (Merskles), Sutom (Suttom), Teplá (Tepley / Töplei) und Třebenice (Trebnitz). Grundsiedlungseinheiten sind Kocourov, Kololeč, Lhota, Medvědice, Mrsklesy, Sutom, Teplá und Třebenice. Zu Třebenice gehört außerdem die Ansiedlung Dřinek (Trinka). Das Gemeindegebiet gliedert sich in die Katastralbezirke Kocourov u Medvědic, Kololeč, Lhota u Medvědic, Medvědice, Mrsklesy, Sutom, Teplá u Třebenic und Třebenice. Sehenswürdigkeiten In der Stadt im Südwesten des Böhmischen Mittelgebirges besteht in der früheren evangelischen Kirche das „Museum der böhmischen Granate“ (Muzeum Českého Granátu), das u. a. den Granatschmuck von Ulrike von Levetzow, der letzten Geliebten von Johann Wolfgang von Goethe, enthält. Sehenswert ist weiterhin die Kirche der Geburt der Jungfrau Maria, erbaut in den Jahren 1591 bis 1601 und die frühbarocke Kirchhofkapelle der Heiligen Dreieinigkeit, erbaut in den Jahren 1692 bis 1696. Nördlich befindet sich der Berg Košťál mit der Ruine der Burg Košťálov. Auf einem Felsen beim Dorf Vlastislav steht der weit sichtbare Bergfried der Burg Skalka (Skalken). Nordwestlich liegen der durch einen Steinbruch stark verkleinerte Berg Vršetín sowie Berg und Burgruine Oltářík/Hrádek. Die südliche Nachbargemeinde Klapý wird von der Hazmburk (Hasenburg) überragt. Persönlichkeiten Franz Pettrich (1770–1844), Bildhauer Josef Titta (1863–1923), Arzt und Obmann des Volksrates der Deutschen in Böhmen Paulus Sladek (1908–2002), Theologe, Gründungsmitglied der Ackermann-Gemeinde Wilhelm Schöbel (1926–2011), später Vorsitzender des Heimatkreis Leitmeritz in Deutschland Peter Kuschel (* 1940), Bildhauer und Maler Günther Mahal (1944–2024), Germanist und Literaturwissenschaftler Václav Pařík (1839–1901), Bürgermeister und Kommunalpolitiker Weblinks Website der Stadt Třebenice Karte der Stadt Třebenice Einzelnachweise
Třebenice (Litoměřice District)

Třebenice (German: Trebnitz) is a town in Litoměřice District in the Ústí nad Labem Region of the Czech Republic. It has about 1,900 inhabitants. Administrative division Třebenice consists of nine municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Kocourov, Lhota, Lipá, Medvědice and Mrsklesy form an exclave of the municipal territory. Etymology The name Třebenice is derived from the personal name Třeben, meaning "the village of Třeben's people". Geography Třebenice is located about 12 kilometres (7 mi) southwest of Litoměřice and 21 km (13 mi) south of Ústí nad Labem. Most of the municipal territory lies in the Central Bohemian Uplands, but the southern part with the town proper lies in the Lower Ohře Table. The highest point is the mountain Lipská hora at 689 m (2,260 ft) above sea level. The area around the town is known as a deposit of red pyropes, known under the brand name "Czech Garnet". History The first written mention of Račice is from 1227. Thanks to the convenient location of the town, the inhabitants made a living from agriculture and later from viticulture and fruit growing. The first Czech fruit processing factory used to operate here. Demographics Transport Třebenice is located on the railway line Most–Litoměřice. Sights The main landmark of the town centre is the Church of the Nativity of the Virgin Mary. It was built in the Gothic-Renaissance style in 1551–1601. It was modified after the fire in 1669. A cultural monument is the former Evangelical church. It was built in 1901. Since 1984, the Museum of Czech Garnet has been located there. Notable people Jaro Křivohlavý (1925–2014), psychologist and writer References External links Official website
Třebenice

Třebenice es una localidad del distrito de Litoměřice en la región de Ústí nad Labem, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 1996 habitantes. Se encuentra ubicada al este de la región, cerca de la orilla de los ríos Elba y Ohře, y de las regiones de Liberec y Bohemia Central.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Třebenice.
Třebenice (district de Litoměřice)

Třebenice (en allemand : Trebnitz) est une ville du district de Litoměřice, dans la région d'Ústí nad Labem, en Tchéquie. Sa population s'élevait à 1 965 habitants en 2021. Géographie Třebenice est arrosée par la Modla et se trouve à 7 km au sud-ouest de Lovosice, à 13 km au sud-est de Litoměřice, à 22 km au sud-sud-est d'Ústí nad Labem et à 55 km au nord-ouest de Prague. La ville est surplombée par le Košťál, un sommet isolé de 481 m d'altitude, situé sur le territoire de la commune de Jenčice. Les ruines d'un château médiéval nommé Košťálov couronnent cette hauteur. La commune se compose de deux sections séparées par Vlastislav. La section principale est limitée par Velemín au nord, par Jenčice à l'est, par Úpohlavy et Chodovlice au sud, et par Dlažkovice, Podsedice et Vlastislav à l'ouest. L'autre section, au nord-est de la première, est limitée par Velemín au nord et à l'est, par Vlastislav et Podsedice au sud, et par Lukov à l'ouest. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1227 : c'est alors une propriété du monastère de Saint-Georges ainsi que le château Košťálov. Le château est abandonné au XVIe siècle. Administration La commune se compose de huit quartiers divisés en deux sections séparées par la commune de Vlastislav : Transports Par la route, Třebenice se trouve à 7 km de Lovosice, à 16 km de Litoměřice, à 27 km d'Ústí nad Labem et à 69 km de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie
Třebenice (Litoměřicei járás)

Třebenice település Csehországban, a Litoměřicei járásban. Třebenice Velemín, Úpohlavy, Vlastislav, Podsedice, Chodovlice, Lukov, Jenčice és Dlažkovice településekkel határos. Lakosainak száma 1889 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Třebenice (Ústí nad Labem)

Třebenice (in tedesco Trebnitz) è una città della Repubblica Ceca facente parte del distretto di Litoměřice, nella regione di Ústí nad Labem. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Třebenice Collegamenti esterni Sito ufficiale, su mesto-trebenice.cz.
Тршебенице

Тршебенице (чеш. Třebenice, нем. Trebnitz) — город в северо-западной части Чехии. Расположен в районе Литомержице Устецкого края, в 6 км к юго-западу от Ловосице и в 16 км к западу от города Литомержице, на высоте 228 м над уровнем моря. Площадь — 21,85 км². История Впервые упоминается в 1227 году как владение монастыря Св. Георгия в Праге. Население Примечания Ссылки Официальный сайт (чеш.)
Требењице (Литомјержице)

Требењице (чеш. Třebenice) град је у Чешкој Републици. Град се налази у управној јединици Устечки крај, у оквиру којег припада округу Литомјержице. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године град је имао 1.992 становника. Референце Спољашње везе
Třebenice (ort i Tjeckien, Ústí nad Labem)

Třebenice är en stad i Tjeckien. Den ligger i regionen Ústí nad Labem, i den nordvästra delen av landet, 50 km nordväst om huvudstaden Prag. Třebenice ligger 228 meter över havet och antalet invånare är 1 723. Terrängen runt Třebenice är platt åt sydost, men åt nordväst är den kuperad.Runt Třebenice är det ganska tätbefolkat, med 56 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Lovosice, 6,1 km nordost om Třebenice. Trakten runt Třebenice består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Třebenice.
The Flow Building

The Flow Building (dříve označována jako Květinový dům) je polyfunkční budova na západním rohu Václavského náměstí a Opletalovy ulice Praze. Popis V tomto devítipatrovém proskleném domu na adrese Václavské náměstí čp. 2132 je 15 000 metrů čtverečních kancelářských a 6 000 m² maloobchodních prostorů. Pod budovou se nachází 129 parkovacích míst včetně 50 míst pro nabíjení elektromobilů. Budova má mít certifikát udržitelnosti BREEAM. Za architektonickým návrhem stojí architektonický ateliér Chapman Taylor. Název se odvíjí od anglického slova flow, které znamená „tok" a dle developera má zachytit v budově ducha pohybu města. Projekt stál přibližně 1,2 miliardy korun. Historie Předchozí budovy Budově The Flow Building předcházel Dům U Turků z roku 1880, zbouraný v roce 2017. Demolici tohoto domu předcházela kontroverze, proti ní vystupovalo několik občanských sdružení, někteří odborníci a protichůdná rozhodnutí úředníků. Novostavba zaplnila dále místo po objektu někdejší Pražské akciové tiskárny, který byl od roku 1989 opuštěný. V roce 2008 ho tehdejší majitel mimo přední fasády a torza zboural, teprve pak požádal o sejmutí památkové ochrany. Tomu Ministerstvo kultury vyhovělo. K úplnému zbourání došlo v roce 2013. Pozemky, na kterých dům stojí, od roku 1994 vlastní soukromá firma a investor celého projektu jménem Flow East. Výstavba Výstavba začala v roce 2018 a ke kolaudaci došlo v červenci 2020. Nejdříve byly obsazeny kanceláře, dolní maloobchodní prostory budou obsazeny až na podzim roku 2020. V březnu 2019 bylo oznámeno, že Cushman & Wakefield v tomto domě pronajal maloobchodní prostory pro první pobočku řetězce s levným oblečením Primark v Česku. Kritika Do příprav výstavby zasahovala občanská sdružení, někteří odborníci i protichůdná rozhodnutí úředníků. Zásadní bylo odmítnutí ministerstva kultury prohlásit Dům U Turků, který původně stál na místě nového domu za kulturní památku. Proti demolici se stavila například Uměleckohistorická společnost. Podle kritiků úřad tak rozhodl zejména z obavy z arbitráže kvůli zmařené investici. Odkazy Reference Související články Dům u Turků Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu The Flow Building na Wikimedia Commons
Kostel Českobratrské církve evangelické (Klášter nad Dědinou)

Kostel Českobratrské církve evangelické se hřbitovem se nalézá v polích severně od vesnice Klášter nad Dědinou v okrese Hradec Králové. Náleží Farnímu sboru Českobratrské církve evangelické v Klášteře nad Dědinou. Historie Kostel Českobratrské církve evangelické v Klášteře nad Dědinou byl vybudovaný po vydání Tolerančního patentu v roce 1785. V roce 1855 byla vystavěna hranolová věž a v polovině 80. let 19. století byl kostel novorenesančně přestavěn. Na jaře roku 2009 byla provedena oprava střechy a v září 2012 byla dokončena oprava chrámové lodi. Popis Kostel je jednolodní stavba obdélného půdorysu s půlkruhovým presbytářem. Z východní strany, je přistavěna sakristie. Před hlavním západním průčelím kostela byla v roce 1855 vystavěna hranolová věž se zvonicovým patrem a s předsíní v přízemí. Presbytář je osvětlen vysokými okny s půlkruhovým záklenkem. Vlastní presbytář je zevně od lodi oddělen párem svislých lisenových pásů. Kostelní loď je osvětlena třemi páry vysokých oken s půlkruhovým zaklenutím. Mezi střední a východní okenní osou je v obou stěnách proražen boční pravoúhlý vchod do kostelní lodi. Do prostého kamenného ostění jsou osazena dřevěná dvoukřídlá dveře. Západní nároží lodi jsou polygonálně vykrojena. Kostelní loď je zastřešena sedlovou střechou, krytinou je pálená ražená taška. Před hlavní západní průčelí kostela je předsazeno hranolové tělo věže, v jehož přízemí je předsíň. V místech obou koutů vzniklých tímto předsazením věže před průčelí kostela jsou vložena točitá schodiště na hudební kůr a do dalších pater věže. Na ose západní stěny věže je ve vpadlém poli zřízen obdélný segmentem zaklenutý hlavní vchod. Do kamenného portálového ostění s dekorativními motivy jsou osazena dřevěná dvoukřídlá dveře s plným dvoukřídlým světlíkem. Nad vchodem, ve vpadlém poli lunetového tvaru, je prolomen široký lunetový okenní otvor. Nad ním probíhá profilovaná patrová římsa hranolu věže, která pokračuje jako korunní římsa nad lodí a presbytářem. Nároží patra, stejně jako přízemí, je zvýrazněno bosáží. Nad římsou je vyneseno zvonicové patro, v jehož všech čtyřech stěnách je na jejich ose prolomen obdélný, půlkruhem zaklenutý otvor s podokenní římsičkou a klenákem ve vrcholu záklenku. Do rovného ostění jsou osazeny dvoukřídlé dřevěné žaluzie. Jednotlivá nároží zvonicového patra jsou zvýrazněna širokými bosovanými pilastry. Věž ukončuje oplechovaná přílbová střecha zakončená hrotem se schránkou a špicí s hvězdou. Galerie Odkazy Umělecké památky Čech I. – IV., Emanuel POCHE (ed.). Praha 1977, strana 639 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Klášteře nad Dědinou na Wikimedia Commons kostel na památkovém katalogu kostel na turistika.cz
Kostel svatého Jakuba Většího (Košťálov)

Římskokatolický filiální kostel svatého Jakuba Většího v Košťálově byl původně gotický kostel, který byl přestavěn na barokní. Leží v samotném centru obce Košťálov a je obklopen ze všech stran hřbitovem. Jedná se o plochostropou jednolodní stavbu s obdélným půdorysem, jenž má na západním průčelí předsazenou hranolovou věž s dvěma zvony, která nedávno prošla rekonstrukcí a jehož kazatelnu zdobí obrazy evangelistů. Historie Ve 14. století byl založen gotický kostel svatého Jakuba Většího, roku 1717 byl kostel přestavěn na barokní. V roce 1722 byla ke kostelu přistavěna předsazená hranolová věž se dvěma zvony a v roce 1820 bylo před hřbitovní zeď umístěno sousoší Kalvárie od místního sochaře Jana Culíka. V roce 1836 byly do kostela pořízeny varhany. Roku 1914 byly rekvírovány zvony. Duchovní správci 1956–1991 R.D. Josef Švejda (11. ledna 1921 – 4. prosince 1991) (administrátor) 1991–2006 R.D. Václav Hušek (19. dubna 1939 – 16. dubna 2017) (administrátor excurrendo) 2006–současnost R.D. Mgr. Evermod Jan Sládek, O.Praem (administrátor excurrendo) Užívání V kostele se nekonají pravidelně žádné bohoslužby. V letech 2017 a 2018 se v kostele konal Český varhanní festival, který se každoročně koná již od roku 2007. Zvony Předsazená hranolová věž má celkem dva staré zvony. Starší z nich pochází z roku 1378 a tím se řadí mezi nejstarší zvony v České republice. Varhany Varhany ve filiálním kostele sv. Jakuba v Košťálově postavili v roce 1838 bratři Ignác Prediger z Albrechtic a Franz Wenzel. Varhany byly vytvořeny pro tehdejší klasicistní a barokní účely a sloužily především pro hraní chrámové hudby v menších kostelích. Ovšem v druhé polovině 19. století přestal být zastaralý princip varhan vhodný pro většinu tehdejších moderních hudebníků, a proto byl roku 1898 pozván stavitel varhan v Lomnici nad Popelkou Josef Kobrle, aby varhany předělal pro moderní účely. Na počátku 20. století postihl kostel rekvizice jako mnoha dalších kostelů na území České republiky a došlo k zabrání největších varhanních píšťal pro vojenské účely a od té doby začaly varhany pomalu zanikat až do roku 1999, kdy byly kompletně vyčištěny a opraveny do původního stavu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Kohoutov)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický, orientovaný filiální, bývalý farní kostel v Kohoutově. Patří do farnosti Dvůr Králové nad Labem. Od 25. 7. 1994 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Náročná sakrální stavba, postavená v duchu barokních tradic s empírovými prvky, byla do roku 2006 farním kostelem zaniklé farnosti Kohoutov. Historie Původní školní kaple z roku 1752 byla přestavěna roku 1788 na dnešní barokní kostel, dalšími úpravy prošel v roce 1827. Na fasádě se dochovaly sluneční hodiny s německým nápisem „Es ist später, als Du denkst. Benutze jeden Augenblick, verlorene Zeit kehrt nie zurück.“ („Je později, než si myslíš. Využij každého okamžiku, ztracený čas se nikdy nevrátí.“) Okolí Památkově chráněná je i bývalá fara čp. 72 a socha sv. Jana Nepomuckého před kostelem. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kostele nekonají. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Filiální kostel (bývalý farní) Nanebevzetí Panny Marie na stránkách Královéhradecké diecéze Archivováno 11. 10. 2017 na Wayback Machine. Památkový katalog
Mariä Himmelfahrt (Kohoutov)

Mariä Himmelfahrt ist eine römisch-katholische Kirche in Kohoutov (deutsch Koken) im Okres Trutnov in Tschechien. Historisch gehörte sie zum Königgrätzer Kreis. Geschichte Der Ort ist schon 1415 als Teil der Herrschaft Choustníkovo Hradiště (deutsch Gradlitz) erwähnt. 1757 wurde eine Schule mit Kapelle errichtet, die 1786 zur Lokalkaplanei erhoben wurde. Später wurde das Schulhaus in eine Kirche umgewandelt. 1822 wurden ein Turm an die Stirnseite und die Sakristei angebaut. Das Kirchengebäude ist einschiffig mit halbrunden Fenstern. Turm und Schiff waren mit Schindeln gedeckt. Schiff und Chor haben eine Flachdecke. Der Hauptaltar mit hölzernen Säulen zeigt das Gemälde Himmelfahrt Mariä aus der früheren Kapelle in Kuks. Die barocken Seitenaltäre wurden um 1700 geschaffen. Weiterhin hat die Kirche eine hängende(?) Kanzel und ein Taufbecken, die sonstige Ausstattung stammt von etwa 1800. Weblinks Quellen Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverl. Renner, Kempten.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Kostelní Lhota)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je dominantou a (od roku 1965) jedinou kulturní památkou obce Kostelní Lhota, které dal také jméno. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1354, tehdy stál v obci gotický kostel Nanebevzetí Panny Marie a byl farním kostelem římskokatolické farnosti Kostelní Lhota. V roce 1817 pak byl kostel přestavěn v pozdně barokním stylu (o dva roky dříve byl poničen požárem) a v roce 1876 byl poprvé rekonstruován. Rekonstrukce interiéru proběhla v roce 1901 a v roce 1906 byly varhanářskou firmou Rejna a Černý dodány varhany. V průběhu první světové války byly zrekvírovány kostelní zvony, nové pořídili farníci prostřednictvím veřejné sbírky v roce 1925, ty ale byly zrekvírovány za druhé světové války. Během války byl také kostel zasažen bombardováním. Na přelomu 20. a 21. století došlo k několika pokusům a jednomu úspěšnému vloupání do kostela, poté byly všechny cenné předměty z interiéru uloženy na poděbradském proboštství a do kostela jsou přiváženy pouze při speciálních příležitostech. Po zrušení farnosti Kostelní Lhota v červnu 2021 se stal kostel filiálním v proboštství Poděbrady. Architektura Tento kostel, jednolodní stavba s obdélníkovou lodí a s presbytářem a sakristií v ose, je obklopen zrušeným hřbitovem, z něhož se zachovala pouze zeď. Na severní brance ve zdi jsou umístěny dva kamenné jehlance, na jižní brance dvě sochy světců. Aktivity V roce 2018 byla zřízena veřejná sbírka na opravy kostela, v roce 2020 byla jejím prostřednictvím uhrazena oprava věžních hodin a sbírka pokračuje s cílem financovat rekonstrukci varhan. Kostel se zapojuje do každoročního festivalu Noc kostelů. Bohoslužby v kostele probíhají nepravidelně. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Kotouň)

Kostel Narození Panny Marie je bývalý farní, nyní již pouze filiální kostel v Kotouni, místní části obce Oselce na jižním Plzeňsku. Kostel je doložen již v polovině 14. století. Současná vrcholně barokní podoba pochází z počátku 18. století a je dílem italského stavitele Antonia de Maggio. Vedle kostela se nachází zvonice z roku 1696 a hřbitov. Pod kostelem se nachází kostnice a krypta. Jméno kostela je někdy uváděno jako „Kostel Nanebevzetí Panny Marie“, ale jedná se o chybné označení. Historie Kostel v Kotouni prokazatelně stál již v polovině 14. století. Původně šlo o nevelkou gotickou stavbu, která měla být údajně mírně zapuštěna pod úroveň terénu. Později byl kostel rozšířen. Současná vrcholně barokní podoba kostela je dílem italského stavitele Antonia de Maggio z let 1704–1705. V roce 1730 kostel vyhořel. V roce 1784 byly přistavěny oratoře kostela a také bylo upraveno východní průčelí. V letech 1915–1934 probíhaly větší opravy kostela. V interiérech kostela se nachází obrazy s výjevy ze života Panny Marie. Kostnice s kryptou V minulosti byl kostel významným pohřebištěm šlechty z okolí. V prvé řadě jsou zde pohřbeni členové rodiny Janovských z Janovic na Oselcích, kteří byli patrony kostela. Dále jsou zde pohřbeni členové okolní šlechty, kteří byli členové zdejší farnosti. Pod podlahou kostela bylo pohřbeno celkem 56 osob. Nachází se zde také nemalá kostnice, která pravděpodobně obsahuje ostatky z původního kotouňského hřbitova. Ostatky sem byly přeneseny, když se rozšiřoval původní kostel do současné barokní podoby, při které byly narušeny okolní hroby. Kolem poloviny 18. století byly kosti úhledně vyskládány do výšky 180–200 cm. Celkem by se v kostnici mělo nacházet 20 m³ kostí. Vstupní prostor kostnice sloužil jako kaple pro zádušní bohoslužby za zdě pohřbené členy rodu Boos-Waldecků, kteří jsou pohřbeni v prostoru za kaplí. Nachází se zde osm rakví, z toho jedna je dětská. První člen rodu zde byl pohřben v roce 1887, poslední v roce 1917. Kostnice s kryptou nejsou přístupné veřejnosti. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons