Louky u Choťánek

Louky u Choťánek jsou přírodní památka ve správních územích obcí Choťánky, Libice nad Cidlinou a města Poděbrady v okrese Nymburk ve Středočeském kraji. Přírodní památka má celkem čtyři části, z čehož tři se rozkládají na pravém břehu řeky Labe, poblíž soutoku s Cidlinou. Historie Chráněné území bylo vyhlášeno dne 7. března 2016 na rozloze 141,53 hektaru. Ochranné pásmo stanovené ze zákona zaujímá plochu 76,34 hektaru. Přírodní poměry Nejvýchodnější z nich se nachází pod libickým slavníkovským hradištěm (polohy Na Hradě a Pod Valy) a je přeťata silnicí první třídy číslo 32. Její součástí je bezejmenná vodní plocha. Prostřední díl leží západně od vsi Choťánky, lemovaný osadami Vystrkov, Vystrkov II (ty patří k Choťánkám) a V Zátiší (ta je součástí městské části Poděbrady III), na jejím jižním okraji stojí samota Huslík se záchrannou stanicí pro živočichy. Třetí, nejzápadnější z pravobřežních dílů chráněného území leží z velké míry v areálu golfového hřiště Golf Clubu Poděbrady, jižně od poděbradské vysílací stanice, kolem vodního toku Skupice v polohách zvaných Jízdárna a U Cihelny. Poslední, čtvrtá část leží na levém břehu Labe, nejjižněji, v poloze V Čihadle poblíž lužního lesa Pytel, na katastrálním území vsi Kluk u Poděbrad. Geologie Z geologického hlediska se zde nachází zaplavené glejové půdy. Jelikož celou oblast výrazně modelovalo Labe, geologický podklad je tvořen převážně kvartérními nivními sedimenty a písky a štěrky. Místně se vyvinuly slatiny, které se usazovaly v době interglaciaálu a glaciaálu. V současné době jsou zde trvale podmáčené nivy a fluvizemě. Vodstvo Na území je evidována jedna vodní plocha (Pod Valy), která byla vytvořena činností člověka, jako zbytková jáma po těžbě štěrkopísků. Uprostřed se nachází malý ostrov, který je obklopen vodní plochou. Tyto pozemky jsou vedeny jako umělé vodní nádrže. Tyto "vodní nádrže" nejsou používány k rybníkářství a nelze je vypustit. Na území se nachází i další malé vodní plochy přírodního původu, které jsou pozůstatky bývalých ramen řek Cidlina a Labe. Většina z nich není udržována, dochází k postupnému zanášení. Rybolov zde není povolen. Flóra Z významných rostlin na lokalitě rostou česnek hranatý (Allium angulosum), prstnatec pleťový (Dactylorhiza incarnata), pryšec bahenní (Euphorbia palustris), žebratku bahenní (Hottonia palustris), hrachor bahenní (Lathyrus palustri),hadilku obecnou (Ophioglossum vulgatu), pryskyřník velký (Ranunculus lingua), šišák hrálolistý (Scutellaria hastifolia), kostival český (Symphytum bohemicum), ožanku čpavou (Teucrium scordium) a kapradiník bažinný (Thelypteris palustris). Rostlinná společenstva odpovídají typům přechodových a slatinných luk, vlhkých pcháčových luk a mokřadních olšin v přilehlých částech. Vzhledem k vysoké hladině spodní vody zde přetrvává pestrá mozaika mikrostanovišť, která umožňuje soužití druhů s různými nároky na vlhkost. Fauna Mezi významné živočichy či chráněné živočíchy se sem řadí roháč obecný (Lucanus cervus), otakárek fenyklový (Papilio machaon), moták pochop (Circus aeriginosus), moudivláček lužní (Remiz Pendulinus), krahujec obecný (Accipiter nisus), krutihlav obecný (Jynx torquilla), potápka roháč (Podiceps cristatus), slavík obecný (Luscinia megarhynchos), čolek obecný (Lissotriton vulgaris), ropucha obecná (Bufo bufo), rosnička zelená (Hyla arborea), skokan zelený (Pelophylax esculentus), skokan skřehotavý (Pelophylax ridibundus), skokan štíhlý (Rana dalmatina), slepýš křehký (Anguis fragilis), ještěrka obecná (Lacerta agilis). Využití území a lidské zásahy Lesy a lesní hospodaření Na území se nachází několik ploch vedených jako lesní půda, které lze rozdělit do tří skupin. Největší část tvoří okrajové lesní porosty zahrnuté do MZCHÚ v důsledku nepřesného vymezení hranic, zejména na jihu území I. a na jihu a západě území III. Druhou skupinu představují olšové porosty vzniklé sukcesí na bývalých loukách v severní části území III. Poslední kategorií je jeden dlouhodobě obhospodařovaný lesní porost ve východní části území II. Porosty jsou buď běžně lesnicky obhospodařovány, nebo ponechány přirozenému vývoji. Myslivost a rybolov V honitbách Bor a Pátek nebyly zaznamenány negativní vlivy myslivosti. Naopak v honitbě Opolany dochází k vypouštění kachen, které ve vysokých počtech poškozují vodní i břehovou vegetaci a vedou k obohacování půdy živinami.Na území se nachází jediná trvalá vodní plocha – zatopená pískovna s odtokem do navazujícího ramene v území IV. Je využívána rybáři a pravidelně zarybňována, přičemž přítomnost býložravých ryb omezuje výskyt vodních makrofyt. Vhodné by bylo snížení jejich podílu. Rekreační využití území Území je využíváno k rekreaci, přičemž největší zátěž představuje golfové hřiště zasahující do území II. a jižní části území III., včetně dopravní infrastruktury a části chatového areálu. Zatopená pískovna slouží ke koupání a rekreačnímu rybolovu, což omezuje zarůstání břehů. Jezdecké aktivity probíhají šetrným způsobem. Těžební činnost V 70. letech 20. století byla na území IV. otevřena pískovna Pod Valy, jejíž provoz byl ukončen v 90. letech. Vytěžený prostor je dnes zaplaven a napájen převážně podzemní vodou, s odtokem do okolních tůní. Ochrana přírody Předmětem ochrany jsou fragmenty ekosystémů labské nivy – mozaika mezofilních, vlhkých a slatinných luk, tůně s makrofytní vegetací, porosty vysokých ostřic, rákosiny, vrbové porosty a olšiny, stromořadí a solitérní stromy. Tyto ekosystémy zahrnují následující přírodní stanoviště chráněná v zájmu Evropských společenství: přirozené eutrofní vodní nádrže typu Magnopotamion nebo Hydrocharitio, nivní louky říčních údolí svazu Cnidion dubii a extenzivní sečené louky nížin až podhůří (Arrhenatherion, Brachypodio-Centaureion nemoralis). Zvláštní pozornost si zaslouží druhy na uvedené ekosystémy vázané. Z rostlin je to zejména hrachor bahenní (Lathyrus palustris), česnek hranatý (Allium angulosum), pryšec bahenní (Euphorbia palustris), žebratka bahenní (Hottonia palustris), šišák hrálovitý (Scutellaria hastifolia) a kostival český (Symphytum bohemicum). Z bezobratlých živočichů potemníkovitý brouk Prionychus melanarius a kozlíček vrbový (Lamia textor), z obratlovců pak ptáci lejsek bělokrký (Ficedula albicollis) a moudivláček lužní (Remiz pendulinus). Turismus Louky u Choťánek představují ideální cíl pro pěší i cyklistické výlety v okolí Poděbrad a Libice nad Cidlinou. Lokalita je snadno dostupná jak automobilem, tak veřejnou dopravou – nejbližší železniční stanice se nacházejí v Libici nad Cidlinou a v Poděbradech. Součástí chráněného území jsou i významné historické a krajinářské prvky, zejména slavníkovské hradiště v Libici nad Cidlinou a přilehlá vodní plocha Pod Valy, které tvoří přirozené jádro lokality. Obě místa jsou oblíbeným cílem pro rekreační procházky, pozorování ptactva a poznávání regionální historie. Protože je území rozděleno do čtyř oddělených částí, nabízí návštěvníkům rozmanité pohledy na krajinu i možnost volby různě dlouhých tras. Zajímavou zastávkou v bezprostřední blízkosti luk je Ekocentrum Huslík s přilehlou záchrannou stanicí pro volně žijící živočichy, které se věnuje environmentální výchově a pořádá exkurze pro školy i veřejnost. Podél Labe vede značená cyklostezka, která propojuje Poděbrady s Libicí nad Cidlinou a Kolínem. Na jejím úseku se nachází několik restauračních zařízení vhodných k občerstvení a odpočinku s výhledem na řeku. Díky své snadné dostupnosti, propojení s kulturními památkami i bohaté přírodě mají Louky u Choťánek značný rekreační a vzdělávací význam pro celé Poděbradsko. Území zároveň slouží jako příklad harmonického soužití ochrany přírody, volnočasového vyžití a regionální historie. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Louky u Choťánek na Wikimedia Commons HUTUR. Plán péče o přírodní památku Louky u Choťánek (návrh na vyhlášení) na období 2014–2023 [PDF online]. 2014-04-14 [cit. 2025-12-21]. Dostupné online. https://stredoceskykraj.cz/documents/20994/182940/P%C5%99%C3%ADloha+%C4%8D.+5+-+Pl%C3%A1n+p%C3%A9%C4%8De+o+navrhovanou+PP+Louky+u+Cho%C5%A5%C3%A1nek.pdf/3ee58604-5f35-4697-99de-f4810ead2bac?t=1400246556766