Mírové náměstí (Mariánské Lázně)

Mírové náměstí v Mariánských Lázních je náměstí, které se nachází v centru města a je součástí komplexu tamního lázeňského parku. V 19. století a na začátku 20. století se nazývalo Franz Josefs-Platz (tedy náměstí Františka Josefa), po vzniku Československa Schillerovo náměstí/Schilllerplatz, a po 2. světové válce Stalinovo náměstí. Do náměstí ústí Hlavní třída. Historie Tepelský lázeňský dům na jižní straně pozdějšího náměstí byl postaven v roce 1834. Plocha náměstí je jasně zřejmá z císařského povinného otisku mapy stabilního katastru z roku 1839. První občerstvovací zařízení na dnešním náměstí představovaly v roce 1846 otevřené jídelní sály Halbmayrovy kavárny a léčebného domu Klinger. Od té doby se obvod náměstí dále postupně zastavoval. Na řadu přišla severní strana náměstí. Parkovou podobu náměstí navrhl v polovině 19. století Václav Skalník. Po roce 1893/1896 byl parčík upraven dle návrhu dalšího z největších zahradních architektů té doby Františka Josefa Thomayera. Vzrostlé stromy v centrální části nahradily okrasné záhony s formální květinovou výzdobou. Po roce 1900 provedl další úpravu ve francouzském stylu švédský zahradní architekt Carl Gustav Swensson. Původní kašna byla v roce 1913 nahrazena novou – Jubilejní se třemi bronzovými sochami, které držely girlandy tvořené drátěnou konstrukcí a popínavými rostlinami. Stavební blok Tepelský dům-Krym Na jižní straně náměstí stál velký blok domů, který čítal v součtu 12 staveb. Zahrnoval lázeňské domy a léčebny: Walhalla/Tajga, Nordstern/Polárka/Niagara, Römer/Říman, Stadt Regensburg/Winterling/Alexandria, Kligner/Krym (tři č.p. vč. Goldene Löwe/Zlatý lev), Stadt Dresden/Nový Klinger, Römer/Moskva, Goldene Falke/Zlatý Sokol/Oceán, Goldener Adler/Zlatý orel/Luculus, Tepler Haus/Tepelský dům. Jednalo se o jeden z nejstarších a největších lázeňských bloků ve městě. Přímo na náměstí se jednalo o Tepelský dům a domy Tajga, Niagara a Říman. Sláva bloku domů tvořících celý komplex stoupala hlavně po roce 1892. Začala opadat v polovině 20. století. Hotel Klinger byl po dlouhou dobu největším místním hotelem a přespávali v něm hlavně prominentní hosté. Zanedlouho po jeho dostavění tu roku 1820 přespal J. W. Goethe. Mezi hosty patřili také ruský spisovatel Nikolaj Vasiljevič Gogol, ruský historik a spisovatel Michail Petrovič Pogodin či arcivévoda a pozdější císař František Josef I. V roce 1900 v hotelu pobýval perský šáh Mezzefir Eddin. Po roce 1945 už byly domy částečně ve špatném stavu. K opravám nedocházelo, byly nutné podpěry a zabetonované sklepy. V roce 1977 započala demolice celého bloku (kvůli špatnému stavu) s tím, že na jeho místě vznikne velké jedenáctipodlažní lázeňské sanatorium pro 900 lidí po vzoru karlovarského hotelu Thermal. Demolice byla dokončena v roce 1979. Projekt sanatoria byl schválený v roce 1977, ale z důvodu nedostatku finančních prostředků stále oddalován. Až roku 1987 byla vyhlášena veřejná soutěž na název tohoto sanatoria, které mělo disponovat 720 lůžky a jídelní kapacitou 1 330 míst. Nakonec dostalo označení Arnika. V roce 1989 došlo k zahájení stavby Karlovarským stavebním podnikem, ale již v květnu 1990 byly stavební práce ukončeny, stavební technika odvezena a staveniště oploceno. Až po letech bylo území provizorně zpřístupněno. Revitalizace 2024–2025 V říjnu 2023 se uskutečnilo veřejné projednání rekonstrukce/revitalizace náměstí. Cílem bylo náměstí vrátit původní podobu na základě historických dokumentů, která by byla doplněné o moderní prvky. Vlastní rekonstrukce začala v říjnu 2024. Došlo k úpravě tvaru cest (centrální plocha kolem kašny má opět získat kruhový tvar), zvětšení květinové výsadby, na severní straně zanikla nevzhledná zídka a obdobně jako na protější straně náměstí tam byla vysázena linie stromů. Moderním prvkem se stal například automatický systém zavlažování zeleně, cílící na usnadnění údržby. Revitalizace prostoru náměstí trvala takřka rok a půl. Projekt se protáhl kvůli krachu původního zhotovitele, město ale nakonec práce dokončilo s jinou firmou. Revitalizace byla dokončena v prosinci roku 2025. Původně se počítalo s cenou 8,4 milionu korun, soutěží se cena snížila na 8,1 milionu. První zhotovitel však před insolvencí stihl provést práce pouze za 877 tisíc korun. Město se pak rozhodlo opravit kašnu (za 600 tisíc Kč) a zajistilo oplocení staveniště po dobu přerušení prací (za 71 tisíc Kč). Nová firma dokončila projekt za 5,3 milionu korun, částka se nicméně navýšila o vícepráce (přibližně půl milionu korun). Celkové náklady nakonec činily 7,7 milionu korun, a to bez využití dotací. Stavby a další zajímavosti Evangelický kostel Na severní straně náměstí stojí evangelický kostel, který byl postaven pro evangelické lázeňské hosty v letech 1853–1857 z veřejné sbírky německých evangelíků. Hotel Pacifik Rovněž na severní straně náměstí se nachází také budova grandhotelu Pacifik (Ensane Pacifik), která svým průčelím zakončuje Hlavní třídu směřující sem od železničního nádraží. Na budově hotelu je umístěna pamětní deska ruského spisovatele Ivana Alexandroviče Gončarova. Jubilejní kašna Uprostřed náměstí je umístěna jubilejní kašna, která měla být připomínkou výročí 80 let od narození císaře Františka Josefa I. v roce 1910. Kašna však byla postavena a slavnostně odhalena až v roce 1913. Její součástí byly i tři sochy múz. V době 2. světové války byly demontovány, odvezeny a roztaveny. Zaniklý hotel Rozkvět Na východní straně náměstí stála honosná budova hotelu/lázeňského domu Rozkvět (socialistický název používán od 50. let), dříve Halbmayr Haus. Původní název vycházel z toho, že dům v roce 1870 postavil někdejší starosta Mariánských Lázní Josef Dionys Halbmayr. Budova však dlouhodobě chátrala a měnila majitele. V provozu byla naposledy v roce 1999. Dům poté obývali bezdomovci. V noci na 2. listopadu 2014 prázdná budova vyhořela. Zpočátku to vypadalo, že se podaří zachránit obvodové zdivo, nakonec však v dubnu 2015 došlo k demolici budovy. Od požáru se mluví o tom, že bude postavena jeho replika. K její realizaci však zatím stále nedošlo (stav 2026). Odkazy Reference Související články Goethovo náměstí (Mariánské Lázně) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mírové náměstí v Mariánských Lázních na Wikimedia Commons