Dům U Halánků

Dům U Halánků, dnes sídlo a součást Náprstkova muzea, je poměrně rozsáhlý patrový objekt na Betlémském náměstí na Starém Městě v Praze, který vznikal postupně spojením pěti středověkých domů. Jeho dnešní podoba je výsledkem renesanční přestavby a klasicistních úprav. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Dům je spojen s vlasteneckými aktivitami Vojty Náprstka, který zde prožil většinu svého života. Historie Nejstarší část, tzv. Sezemovský dům, zde stál již za Václava IV. a již tehdy zde byl pivovar a sladovna. Jméno dostal po Sezemovi z Holešovic, písaři zemských desek. Za dalších majitelů, z nichž jsou známi např. Jan Reček z Ledče nebo Kryštof Turek z Rosethalu, přibyly další dva domy a objekt se rozšířil do Náprstkovy ulice. V roce 1567 ho koupil Václav Šafránek, který za Rudolfa II. působil jako primátor Starého Města pražského a po povýšení do rytířského stavu se psal Václav Krocín starší z Drahobejle. Přikoupil další dům a celý komplex nechal přestavět na reprezentační měšťanský dům s do dvora otevřenou lodžií. Domu se pak nějaký čas říkalo Krocínovský dům. V roce 1676 ho koupil Jan Halánek z Jičína, po němž dům dostal dnešní jméno, ale bydlel zde pouze deset let. Po něm patřil dům téměř sto let Hanischům z Greifenthalu, kteří zde kromě provozování pivovaru a sladovny a začali též pálit kořalku, dům rozšířili a provedli některé úpravy. V roce 1826 koupili dům s hostincem a vinopalnou manželé Fingerhutovi, kteří zde opět zřídili i pivovar. Po smrti manžela vedla živnost Anna Fingerhutová sama (později se starším synem Ferdinandem) a v roce 1841 přikoupila pro pivovar poslední dům (U zlaté botky). Anna Fingerhutová podporovala finančně svého mladšího syna Adalberta, který později začal používat jméno Vojta Náprstek, v jeho vlasteneckých aktivitách. Vojta Náprstek v domě založil veřejnou knihovnu, která sloužila i jako místo pro osvětu a setkávání osobností společenského i politického života. Scházel se tam od roku 1865 i Americký klub dam, první český ženský spolek. Prostory domu využil Vojta Náprstek také pro vybudování muzea. Jeho České průmyslové muzeum původně vystavovalo hlavně technické novinky, ale postupně se díky darům, které mu posílali jeho přátelé a známí z řad českých krajanů, cestovatelů a etnografů, stalo také muzeem etnografickým a uměleckoprůmyslovým. Dům U Halánků brzy nestačil. Novou budovu, určenou pro muzeum, však mohl Vojta Náprstek začít stavět až po smrti matky, poté, co nechal zbořit pivovarskou část na severozápadní straně areálu. Po smrti Vojty Náprstka žila v domě jeho žena Josefa, která nadále spravovala muzeum i knihovnu. Nyní je dům U Halánků i muzejní budova ve vlastnictví Národního muzea (Náprstkovo muzeum asijských, afrických a amerických kultur, které objekt využívá, je jeho organizační složkou.) Popis Stavební dispozice domu převážně pochází z přestavby v 16. století. Hlavní průčelí směřuje do Betlémského náměstí, odkud se průjezdem vstupuje do domu a do dvora. Střední rizalit je zdobený pásovou rustikou a zakončen půloválným štítem s freskou Zvěstování Panny Marie z 18. století, nad portálem je eliptická kartuše s nápisem U Halánků, pivovar a vinopalna. Dům zasahuje svým delším jižním traktem do Betlémské ulice, kratším severovýchodním do Náprstkovy ulice. Mansardovou střechu získal dům při úpravách v 18. století, kdy byla také lodžie ve dvoře nahrazena pavlačí. V prvním patře, které sloužilo obytným účelům, se zachoval ve víceméně původní podobě interiér Náprstkovy knihovny. Vojtu Náprstka připomínají v domě U Halánků dvě pamětní desky. První byla osazena vedle vstupu do areálu v roce 1962 a jejím tvůrcem byl Milan Knobloch. Druhá deska je umístěná ve dvoře a věnoval ji Klub českých turistů k příležitosti 100. výročí Náprstkova úmrtí. Odkazy Reference Související stránky Náprstkovo muzeum asijských, afrických a amerických kultur Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dům U Halánků na Wikimedia Commons Tajemství domů - Starobylý dům U Halánků (Český rozhlas Vltava)