NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadion Lokomotiva

Stadion Lokomotiva – nieistniejący już stadion sportowy w Chebie, w Czechach. Istniał w latach 1952–2017. Mógł pomieścić 15 000 widzów. Swoje spotkania rozgrywali na nim piłkarze klubu Hvězda Cheb. Historia Stadion został otwarty w 1952 roku. W roku 1973 został zmodernizowany. Grający na nim zespół Hvězda Cheb (dawniej m.in. pod nazwami Rudá Hvězda i Union) w latach 1979–1992 występował w czechosłowackiej I lidze, a w latach 1993–1996 w czeskiej I lidze. Gospodarzem obiektu był także klub Lokomotiva Cheb, który był jego właścicielem do 2013 roku, kiedy to stadion stał się własnością miasta. W 2017 roku przeprowadzono przebudowę obiektu, która przyniosła praktycznie jego kres w dotychczasowej formie. Na terenie stadionu wybudowano nowe boisko piłkarskie ze sztuczną nawierzchnią, jednak przesunięte nieco w kierunku południowo-wschodnim względem poprzedniego, w oddaleniu od trybuny głównej i częściowo w miejscu trybun po stronie wschodniej, które uległy likwidacji. Na tym boisku nadal swoje spotkania rozgrywa Hvězda Cheb. W latach 2018–2019 zmodernizowano także pobliską halę sportową, do której dobudowano również nowe szatnie, co wiązało się z likwidacją fragmentu trybun stadionu na północnym łuku. Póki co zachowana została trybuna główna dawnego obiektu, ale w planach jest jej likwidacja. Przypisy
Tomáš-Baťa-Universität in Zlín

Die Tomáš-Baťa-Universität in Zlín, tschechisch Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, ist eine tschechische Universität in Zlín. Sie ist nach dem tschechischen Industriellen Tomáš Baťa benannt. Die Universität entstand im Jahre 2001 aus älteren Hochschuleinrichtungen, insbesondere der Technologischen Fakultät, die 1960 als Fakultät der Slowakischen Technischen Hochschule in Bratislava gegründet wurde. 1963 wurde die Technologische Fakultät der Technischen Universität Brünn angegliedert. Fakultäten Technologische Fakultät Fakultät für Management und Ökonomie Fakultät für multimediale Kommunikation Fakultät für angewandte Informatik (ab 1. Januar 2006) Fakultät für Humanwissenschaften (ab 1. Januar 2007) Fakultät für Logistik und Krisenmanagement (ab 2009) in Uherské Hradiště Weblinks Homepage der Universität (englisch, tschechisch) Einzelnachweise
Tomáš Baťa Universiteit in Zlín

De Tomáš Baťa Universiteit in Zlín (Tsjechisch: Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, afkorting: TBU) is een universiteit in de Tsjechische stad Zlín. De instelling is vernoemd naar de belangrijke Tsjechische industrieel Tomáš Baťa, de oprichter van Bata Schoenen. De voorganger van de TBU was de Faculteit voor technologie, opgericht in 1960. Deze faculteit was onderdeel van de Technische Universiteit Bratislava. Drie jaar later werd het een onderdeel van de Technische Universiteit Brno. De universiteit zelf werd opgericht in het jaar 2001. Faculteiten De universiteit is opgedeeld in zes faculteiten: Technologische Faculteit Faculteit voor Management en Economie Faculteit voor Multimediale Communicatie Faculteit voor Toegepaste Informatica Faculteit der Geesteswetenschappen Faculteit Logistiek en Crisismanagement
Uniwersytet Tomáša Baty w Zlinie

Uniwersytet Tomáša Baty w Zlinie (cz. Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, UTB) – czeska uczelnia publiczna w Zlinie. Została założona w 2001 roku. Funkcję rektora pełni prof. Milan Adámek. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (cz. • ang.)
Masarykovy sady (Josefov)

Masarykovy sady (také Sady T. G. Masaryka) je městský park v Jaroměři-Josefově v okrese Náchod. Park několikrát změnil název. Původně byl nazýván po zakladateli Mayerovy sady, případně také Důstojnické sady. V roce 1918 dostal název Masarykovy sady. Během německé okupace bylo používáno označení Hindenburg-Anlagen. Po druhé světové válce se v letech 1945–1949 opět používal název Masarykovy sady. Během komunistického režimu došlo k přejmenování na Sady míru. Historie Na západní straně pevnosti v Josefově na návrší levého břehu Labe se dříve nalézala prostora o výměře takřka 60 jiter, která nemohla být kvůli svému kamenitému povrchu nijak obdělávána. Proto byla od zřízení pevnosti v roce 1787 používána jako vojenské cvičiště. Nacházel se tu i panský ovčín a dne 3. prosince 1783 tu byl popraven pro velezradu tesařský polír Ignác Pabl z Pardubic, jehož tělo viselo na šibenici až do 21. února následujícího roku, kdy bylo pochováno smiřickým pohodným. Roku 1825 bylo toto místo přičiněním v Josefově velícího brigádníka (velitele brigády) a generálmajora Jana Mayera z Heldensfeldu proměněno v anglický park. Vojáci zde vysázeli místní i cizokrajné dřeviny, k nimž následně přibyly drobné prvky jako sedátka a besídky, které přinášely možnost odpočinku. Stromy i keře byly věnovány také z okolních vesnic a místní občané přispěli i finančními částkami. Z vděčnosti k zakladateli obdržel park jméno Mayerovy sady, i když zároveň bylo využíváno pojmenování Důstojnické sady. V roce 1866, kdy probíhala prusko-rakouská válka, ale byly stromy v okolí josefovské pevnosti včetně parku vykáceny. Již brzy však došlo k obnově sadů a budování dalších Uprostřed parku stával na nejvyšším místě červený altán s dalekými výhledy. V roce 1923 byl v parku položen základní kámen památníku odboje. K realizaci památníků došlo v roce 1926 formou busty prvního československého prezidenta T. G. Masaryka. Stavby a prvky V parku se nachází: pomník s bustou Tomáše Garrigua Masaryka, 1926/1994 obelisk knížete De Ligne (původně na tzv. ostrově v Langewitzově aleji), 1796, památkově chráněno smírčí kříž latinského typu o rozměrech 122 × 76 × 18 cm, památkově chráněno hrob Katinky Betsageové, hrob těhotné, která spáchala sebevraždu z nešťastné lásky s poručíkem Famagollim (západní okraj parku), 1827, památkově chráněno empírová váza (odcizena 2005, 2015 nahrazena kopií), památkově chráněno Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Masarykovy sady na Wikimedia Commons
Letiště Čáslav

Letiště Čáslav je vojenské letiště české armády v blízkosti obce Chotusice v okresu Kutná Hora. Letiště bylo vybudováno v letech 1952 až 1958. Od 1. prosince 2003 je sídlem 21. základny taktického letectva s čestným názvem Zvolenská v rámci vzdušných sil AČR. Na čáslavském letišti působí 211. taktická letka se stíhacími letouny JAS-39 Gripen, 212. taktická letka s bitevníky L-159A ALCA a 213. výcviková letka s dvoumístnými „Alkami“ (L-159T1) a Albatrosy (L-39ZA). 21. základna taktického letectva pořádá každé dva roky Den otevřených dveří letiště Čáslav. Vloupání Na začátku roku 2025 se na letiště vloupal neznámý pachatel. Zmíněný člověk se dostal na letiště dírou v plotě. Narušitel si všiml nastartovaného automobilu s klíčky v zapalování. Automobil, kterým dorazil jeden ze zaměstnanců letiště do práce, ukradl. S odcizeným vozem driftoval muž po letištní ploše. Následně naboural s vozidlem a porušil plot. Po opuštění letiště se vkradatel setkal s čáslavskými obyvateli v restauraci. Členům vojenské policie se nepodařilo zjistit a mužovu totožnost a odložili případ. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Čáslav na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Čáslav Airport

Čáslav Airport (Czech: Letiště Čáslav) is a military airport operated by Czech Armed Forces. The airport complex is located in Čáslav in the Central Bohemian Region of the Czech Republic, near the village of Chotusice. The airport was built between 1952 and 1958. Since December 1, 2003, it has been the headquarters of the 21st Tactical Air Force Base, honorably named "Zvolenská", within the Czech Air Force. The Čáslav Airport is home to the 211th Tactical Squadron with JAS-39 Gripen fighter jets, the 212th Tactical Squadron with L-159A ALCA fighter jets, and the 213th Training Squadron with two-seater "Alkas" (L-159T1) and "Albatrosses" (L-39ZA). The 21st Tactical Air Force Base holds open days for the public every two years. 2025 burglary At the beginning of 2025, an unknown perpetrator broke into the airport through a hole in the fence, stealing an unlocked car that had been driven to work by one of the airport's employees. The perpetrator drifted across the airport grounds in the stolen car before crashing the vehicle into a fence. Members of the military police were unable to determine the man's identity and closed the case in August 2025. General Jiří Šedivý described the January incident and the army's communication after it as a huge failure. The postponement of the investigation into the incident gave rise to a number of internet memes, one of which concerned the inability to protect the F-35s that are to be stationed at the airport after their purchase from the United States. References External links Official website
Base aérienne Čáslav

La base aérienne Čáslav est une ancienne base aérienne de la Force aérienne tchèque située sur le territoire de la commune de Čáslav. Histoire Elle fut construite entre 1952 et 1958. Elle est, depuis 2003 le centre de la 21e Base Aérienne Tactique de Zvolenská. Un incident a lieu en 2025. Un inconnu s’introduit dans l’aéroport par un trou dans la clôture, vole une voiture conduite au travail par un employé de l’aéroport. L’auteur a traversé les terrains de l’aéroport dans la voiture volée avant d’écraser le véhicule contre une clôture. Notes et références Voir aussi Liens externes Site officiel Portail de l’aéronautique Portail de l’histoire militaire Portail de la Tchéquie
Letiště Krnov

Letiště Krnov (ICAO: LKKR) je veřejné vnitrostátní civilní letiště v Krnově v Moravskoslezském kraji na adrese Československé armády 786/99. Letiště je vybaveno travnatou přistávací dráhou a sídlí na něm Aeroklub Krnov. Aeroklub poskytuje vyhlídkové lety nad Krnovem a širokém okolí, příznivci parašutismu mohou využívat služeb „paraklubu“, který taktéž sídlí na letišti. Od roku 1994 má statut veřejného vnitrostátního letiště pro malá sportovní letadla. Slouží zejména sportovním účelům, vyhlídkovým letům, dále k protipožární prevenci a k ochraně rostlin (zemědělství a lesnictví). Odkazy Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Stránky Aeroklubu Krnov
Letiště Mariánské Lázně

Letiště Mariánské Lázně je malé letiště v blízkosti Mariánských Lázní, v místní části Chotěnov-Skláře, v blízkosti Sklářů. V současnosti není využíváno. Předchozí letiště V září roku 1919 založil Julius Arigi provizorní letiště na louce u Velké Hleďsebe, v blízkosti Kosího potoka. Na louce stál dřevěný hangár a Julius Arigi odtud létal se svým dvouplošníkem na různé reklamní, vyhlídkové a soukromé lety. V roce 1921 založil Arigi společnost Bäder-Flugsgesellschaft, která začala budovat nové letiště v blízkosti nádraží, na nedalekých Panských polích. Letiště mělo plochu 7 ha a od roku 1925 zde létala pravidelná linka Praha–Mariánské Lázně. Letiště za první republiky Výstavbu mezinárodního letiště ve Sklářích započalo město Mariánské Lázně spolu s československým státem v roce 1927. Vedle přistávací plochy o rozměrech 600×800 metrů, byla postavena betonová letištní hala od mariánskolázeňského architekta Karla Guta. V ní bylo ředitelství, sanitární centrum, rádiová a meteorologická stanice, celní expozitura, pošta a restaurace. Vedle letištní budovy byl postaven hangár. Do provozu bylo letiště uvedeno 4. července 1927 (časopis Hamelika uvádí 3. července). Julius Arigi si vedle letiště postavil honosnou vilu, neboť očekával, že se stane ředitelem nového letiště, avšak Československé státní aerolinie jej nejmenovaly. Letiště bylo používáno jen po dobu lázeňské sezóny, tj. od května do září. Existovalo celkem 18 leteckých linek do hlavních měst evropských států. Letiště za druhé světové války V říjnu 1939 začalo být letiště ve Sklářích používáno německou armádou k vojenským účelům. Po vypuknutí války letiště sloužilo jako pilotní škola „Deutsche Flugzeugsführerschule Marienbad“. Po roce 1940 byly na letišti budovány nové hangáry a výrobní haly pro výrobu radarů a radiostanic. Na konci války byly tyto výrobky ukryty do skladů, kde je našla americká armáda. V dubnu 1945 se letiště opakovaně stalo cílem náletů amerických letadel a na konci války bylo nepoužitelné. V květnu 1945 bylo letiště obsazeno americkou armádou a uzavřeno. Američané letiště používali až do listopadu 1945, kdy opouštěli Československo. Letiště po válce Po válce byl mezi letištěm a železniční tratí objeven hromadný hrob s asi 200 oběťmi. Těla byla exhumována a odvezena pryč ze Sklář. Hrob byl detailně prozkoumán až po roce 2000. Po opuštění americkou armádou začalo být letiště využíváno ke shromažďování německého obyvatelstva, připravovaného k odsunu. Mezi lednem a říjnem 1946 odtud bylo vypraveno 11 transportů s celkem 11 891 německy mluvícími obyvateli z Mariánských Lázní a přilehlého okresu. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu letiště Mariánské Lázně na Wikimedia Commons
Mariánské Lázně Airport

Mariánské Lázně Airport (IATA: MKA, ICAO: LKMR, Czech: Letiště Mariánské Lázně) is an airport serving Mariánské Lázně in the Karlovy Vary Region of the Czech Republic. Facilities The airport resides at an elevation of 1,771 feet (540 m) above mean sea level. It has a runway which is 1,075 metres (3,527 ft) in length. References External links (in Czech) Letiště Skláře- Mariánské Lázně Aeronautical chart and airport information for LKMR at SkyVector Accident history for MKA at Aviation Safety Network
Aeroportul Marianske Lazne

Aeroportul Marianske Lazne (IATA: MKA, ICAO: LKMR) este un aeroport din Chotěnov-Skláře⁠(d), Mariánské Lázně, Cheb, Karlovy Vary, Cehia ce deservește zona Mariánské Lázně. Situat la o altitudine de 539 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 15/33 are suprafața de Iarbă și dimensiunile 1.035 m × 50 m. Terminale Note Vezi și
Letiště Plasy

Letiště Plasy (ICAO: LKPS) je vnitrostátní veřejné civilní letiště jihozápadně od obce Plasy v okrese Plzeň-sever. Vzniklo v roce 1946. Slouží především pro rekreační účely – seskoky padákem, vyhlídkové lety a pilotní výcvik. Provozovatelem letiště je Aeroklub Plasy, který je rovněž hlavním subjektem provozujícím letovou činnost na letišti. Letiště má jednu travnatou dráhu 03/21, dlouhou 840 metrů a 100 metrů širokou. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Oficiální stránky Aeroklubu Plasy
Letiště Podhořany

Veřejné vnitrostátní letiště Podhořany (ICAO: LKPN) leží v obci Podhořany, v místní části Nový Dvůr. Letiště je v místě, kde svah Železných hor překonává silnici I/17 mezi městy Chrudim a Čáslav. Má dvě travnaté dráhy 07/25 a 13/31. Na letišti provozovatel poskytuje Seznamovací lety pro veřejnost na všech běžně dostupných typech letounů a horkovzdušných balonů, letecký výcvik na kluzácích, UL a motorových letounech. Provozovatel Provozovatelem letiště je Východočeský aeroklub Pardubice. Historie Letecká činnost je v této oblasti vyvíjena od roku 1936, kdy zdejší svahový terén začali využívat plachtaři z pardubické odbočky Masarykovy letecké ligy (MLL). Původní svahové letiště se nacházelo na svahu mezi současnou serpentinou na silnici I/17 a obcí Bumbalka. Významnou roli u jeho vzniku měl Jaroslav Wiesner. K výstavbě vlastního zázemí tohoto letiště včetně úpravy svahu došlo v roce 1945. Na letišti byl umístěn také naviják k tahání kluzáků zpět na start. Start byl prováděn gumovým lanem. S příchodem aerovlekového provozu se letiště přemístilo v roce 1950 na louku u obce Nový Dvůr kde došlo k výstavbě dřevěného hangáru (přemístěného ze svahového letiště, kam byl přemístěn z letiště Pardubice) a přesunutí dřevěné budovy altánu-pavilónku ze svahového letiště. Později byla postavena ubytovna (opět armádní budova po Wehrmachtu z pardubického vojenského letiště) stejného typu jako byla na svahovém letišti, ale ve zhruba poloviční velikosti. Tyto tři budovy jsou na letišti stále v provozu. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Letiště Podhořany/Východočeský aeroklub Pardubice VFR příručka
Letiště Přibyslav

Letiště Přibyslav (kód ICAO: LKPI) je veřejné vnitrostátní letiště nacházející se v nadmořské výšce 531 metrů východně od Přibyslavi. Je určeno pro letouny, vrtulníky, kluzáky, ultralehká letadla a volné balony. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Letiště Havlíčkův Brod Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Přibyslav na Wikimedia Commons
Letiště Roudnice

Letiště Roudnice je malé veřejné vnitrostátní a neveřejné mezinárodní letiště asi 1 kilometr jihozápadně od města Roudnice nad Labem. Letiště se nachází na levém břehu řeky Labe nedaleko od hory Říp v prostoru mezi městem Roudnice nad Labem a dálnicí D8. Letiště má travnatou přistávací dráhu (druhový systém RWY). Jeho provozovatelem je Aeroklub Memorial Air Show, který zde od roku 1991 každé dva roky pořádá letecký den s názvem Memorial Air Show, v roce 2013 se zde konal již jeho 12. ročník. Letiště primárně slouží především pro sportovní a rekreační létání, s okružními lety nad Říp, České Středohoří a Kokořínsko. Od roku 1997 je zde letecká škola na ultralehká letadla kterou založil Tomáš Panocha. Letecká škola také provozuje projekt "pilotem na zkoušku" kde je možnost vyzkoušet pilotování letadla za dozoru zkušeného pilota/instruktora. Okolí letiště pole a lesnaté remízky obec Kleneč dálnice D8 z Prahy do Lovosic Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Memorial Air Show Externí odkazy https://web.archive.org/web/20111025232143/http://www.zaletistem.cz/verejna-vnitrostatni-letiste/letiste-roudnice-nad-labem/ http://litomericky.denik.cz/zpravy_region/20110619airshow.html Litoměřický deník – fotogalerie Memorial Air Show https://letecka-skola-roudnice.cz
Dírná

Dírná (německy Dirna) je obec v okrese Tábor v Jihočeském kraji. Leží necelých deset kilometrů východně od Soběslavi. Žije v ní 424 obyvatel. Obcí protéká Dírenský potok. Obec je členem dobrovolného svazku obcí Pod horou. Historie První písemná zmínka o obci pochází z roku 1340. Sbor dobrovolných hasičů Sbor dobrovolných hasičů v Dírné založil hrabě Evžen Wratislav z Mitrovic spolu s dalšími osmi členy 12. října 1876. Hasičská zbrojnice se postavila o 14 let později. Náklady na ni, včetně vybavení, dosáhly 273 zlatých. Sbor byl součástí táborské hasičské župy, ale později patřil k Jungmanově župě Soběslavské. Budova hasičské zbrojnice byla opravena v roce 1961. Sbor na počátku vlastnil parní stříkačku, kterou nahradila čtyřkolová stříkačka kočárového typu. Ta sloužila do roku 1969, kdy od sbor používá přenosnou motorovou stříkačku PS 12. Kromě ní vlastní dva požární vozy: výjezdovou Tatru 805 a terénní auto značky GAZ. Obyvatelstvo Obecní správa Části obce Dírná Lžín Nová Ves Záříčí Závsí Od 1. dubna 1976 do 23. listopadu 1990 k obci patřily i Třebějice. Obecní symboly Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 27. ledna 1997. Pamětihodnosti Zámek Dírná Kostel svatého Vavřince Fara Sýpka na návsi Boží muka Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dírná na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Dírná v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Oficiální stránky Dírná v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Dírná

Dírná (deutsch Dirna) ist eine Gemeinde in der Tschechischen Republik. Sie befindet sich zehn Kilometer östlich der Stadt Soběslav. Geographie Dírná liegt östlich des Hügels Třebějická Hůrka (500 m) im Tal des Direnský potok. Nachbarorte sind Nová Ves im Norden, Vícemil im Nordosten, Červená Lhota und Jižná im Osten, Samosoly im Südosten, Višňová im Süden, Lžín im Südwesten, Závsí und Třebějice im Westen sowie Záříčí im Nordwesten. Geschichte Erstmals urkundlich erwähnt wurde das Dorf 1340, als sich dort die Festung der Ritter von Dírná befand. Ab 1357 befand sich der Ort im Besitz der Herren Ruth von Dírná. 1597 erwarb Wilhelm Ruth das Schloss Nová Lhota, das er zum Zentrum seiner Herrschaft machte. Barbara Ruth verkaufte Dírná 1607 an Adam Wratislaw von Mitrowitz. Die ursprüngliche Festung verschwand. Im 18. Jahrhundert errichteten die Wratislaw die barocke Villa in Dírná, die durch den in den Felsen gemeißelten Burggraben verstärkt wurde. Eine Brauerei, eine Brennerei und der englische Park befanden sich auch in der Nähe. Auf einem kleinen Platz im Dorf befinden sich das Rathaus mit dem barocken Giebel, die gotische St. Laurentiuskirche aus dem 14. Jahrhundert und der barocke Getreidespeicher aus dem 18. Jahrhundert. Gemeindegliederung Die Gemeinde Dírná besteht aus den Ortsteilen Dírná (Dirna), Lžín (Lischin), Nová Ves (Neudorf), Záříčí (Sarschitz) und Závsí (Sawis). Persönlichkeiten Maria Gräfin von Klebelsberg (* 27. März 1806), Ehefrau von Karl von Leiningen. Karel Mácha (* 2. Januar 1931), Geschichtsphilosoph und Anthropologe. Weblinks Einzelnachweise
Dírná

Dírná is a municipality and village in Tábor District in the South Bohemian Region of the Czech Republic. It has about 400 inhabitants. Dírná lies approximately 24 kilometres (15 mi) south-east of Tábor, 41 km (25 mi) north-east of České Budějovice, and 99 km (62 mi) south of Prague. Administrative division Dírná consists of five municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Demographics References External links Official website
Dírná

Dírná es una localidad del distrito de Tábor en la región de Bohemia Meridional, de 399 habitantesubicada al noreste de la región, a poca distancia al sur de Praga, y cerca de la orilla del río Lužnice —un afluente del Moldava que, a su vez, es afluente del Elba— y de la frontera con las regiones de Vysočina y Bohemia Central.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Dírná.
Dírná

Dírná (en allemand : Dirna) est une commune du district de Tábor, dans la région de Bohême-du-Sud, en République tchèque. Sa population s'élevait à 412 habitants en 2020. Géographie Dírná se trouve à 17 km au nord-ouest de Jindřichův Hradec, à 23 km au sud-est de Tábor, à 40 km au nord-est de České Budějovice et à 98 km au sud-sud-est de Prague. La commune est limitée par Přehořov au nord-ouest, par Třebějice au nord et à l'est, par Višňová et Záhoří au sud, et par Doňov au sud-ouest. Histoire La première mention écrite du village date de 1340. Administration La commune se compose de cinq quartiers, partagés par la commune de Třebějice ; deux quartiers au sud : Dírná Závsí et trois quartiers au nord : Lžín Nová Ves u Dírné Záříčí u Dírné Notes et références Portail de la Tchéquie
Dírná

Dírná település Csehországban, a Tábori járásban. Dírná Přehořov, Mezná, Pluhův Žďár, Záhoří, Doňov, Višňová, Třebějice, Budislav, Katov és Chotěmice településekkel határos. Lakosainak száma 424 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Dírná

Dírná är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Södra Böhmen, i den centrala delen av landet, 100 km söder om huvudstaden Prag. Dírná ligger 470 meter över havet och antalet invånare är 463. Terrängen runt Dírná är huvudsakligen platt, men österut är den kuperad. Runt Dírná är det ganska glesbefolkat, med 28 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Jindřichův Hradec, 15,9 km sydost om Dírná. Omgivningarna runt Dírná är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dírná.