NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svaté Kunhuty (Hostěradice)

Kostel svaté Kunhuty je římskokatolický chrám v obci Hostěradice v okrese Znojmo v Jihomoravském kraji. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Hostěradice. Historie První písemné zmínky o Hostěradicích pocházejí z přelomu 12. a 13. století, kdy obec patřila pod správu louckého kláštera. V roce 1237 část Hostěradic dostal od krále Václava I. Řád německých rytířů, kteří zde měli svou komendu. Kostel se začal budovat ve 13. století jako součást komendy řádu. Podle pamětního nápisu na nároží byla zahájena stavba věže roku 1421, stavba však byla přerušena a dokončena kolem roku 1500. Koncem patnáctého století byla zbořena jižní loď a vybudována dvoulodní kaple. Současně byly zaklenuty hlavní a severní loď. Němečtí rytíři zde působili až do roku 1486. Zřejmě kolem roku 1530 v souvislosti se zřízením vnějšího schodiště na věž bylo zaklenuto podvěží, vybudována kruchta a zřízeny boční vstupy. Přibližně na přelomu 16. a 17. století bylo zvýšeno obvodní zdivo nad kaplí, zaklenuto kněžiště, prolomena nová okna a vyzděny štíty kostela. V průběhu třicetileté války kostel dvakrát vyhořel. Ve druhé polovině 18. století byla přistavěna márnice, v 19. století pak depozitář s oratoří. Popis Jedná se o jednolodní stavbu s nepatrně odsazeným kněžištěm, k jehož severní zdi přiléhá hranolová věž se sakristií v podvěží. K hlavní lodi se přimyká na severní straně boční loď, na jižní straně dvoulodní kaple a krček s jižní předsíní. Kněžiště je opatřeno na nárožích opěrnými pilíři. Hladké fasády jsou prolomeny renesančními okny s půlkruhovým záklenkem. Kněžiště je zaklenuto valeně s výsečemi. Patky klenby dosedají v koutech na jehlancové konzoly, na bocích na konzoly s hlavicemi zdobnými plastickými bobulemi a dubovými listy. V severní zdi je lomený portál s kamenným ostěním zkoseným na hraně do patky. Kněžiště se otevírá do hlavní lodi zděným lomeným vítězným obloukem. Loď je zaklenuta valeně s výsečemi.V západní části je hudební kruchta, která je podklenuta v rozsahu hlavní lodi žebrovou sítí. Kostel je registrován mezi ohroženými památkami, neboť zde došlo k havárii síťové klenby prostřední lodi. Z klenby se zřítila část jednoho gotického žebra a další stavební prvky jsou uvolněné. Také byly zaznamenány ztráty historických omítek na fasádě kostela. Zařízení Baldachýnový hlavní oltář pochází z doby kolem roku 1780. V severní předsíni je umístěno torzo kamenných Božích muk z poloviny 16. století. Ciborium bylo zhotoveno roku 1631. Ve věži je zavěšen zvon s reliéfy Zvěstování, Kristova křtu, Ukřižování a Zmrtvýchvstání. Ulitý byl roku 1606. Odkazy Reference Literatura WOLNÝ, Gregor. Kirchliche Topographie von Mähren meist nach Urkunden und Handschriften. Brünn: Selbstverlag des Verfassers, 1861. (Abtheilung 2, Brünner diöcese; sv. IV). Dostupné online. Kapitola Hosterlitz (Hostěradice), Pfarre, mit öffentlicher kapelle zu Nispitz und Schlosskapelle zu Skalitz, s. 229–238. SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 530–533. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kunhuty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Františka Serafinského (Hostim)

Kostel svatého Františka Serafinského se nachází v centru obce Hostim. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Hostim. Jde o stavbu s barokním jádrem s klasicistní přístavbou. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Farnost v Hostimi byla poprvé zmiňována písemně v roce 1322, kdy byla zmíněna jako majetek kanonie premonstrátek v Perneggu, kostel byl posléze písemně zmíněn v roce 1394, byl to však gotický kostel, který byl později protestantským majitelem panství Hostim zbořen, to bylo před rokem 1569. Tehdejším majitelem panství byl Jiří Valečský z Mírova, nechal pak v roce 1569 postavit renesanční protestantský kostel. Jiří Valečský s manželkou pak byli na konci 16. století v kostelní kryptě pohřbeni. V novém kostele byly ponechány zvony z původního kostela, ty pocházely z roku 1502. Katolická fara pak svoji činnost v Hostimi v roce 1620 ukončila. Při rekatolizaci v první polovině 17. století pak se kostel stal opět majetkem katolické církve, nicméně kněz do farnosti přišel opět až v roce 1731. V roce 1657 pak v kostele byl umístěn pouze jeden oltář. V roce 1727 byl kostel mírně rozšířen, stejně tak došlo k rozšíření kostela v roce 1829. Byly upraveny varhany a byl přistavěn hudební chór s venkovním vstupem, v roce 1853 byl kostel rekonstruován. Proběhly úpravy bočních oltářů, kazatelny a křtitelnice. Během první světové války byly zvony rekvírovány, zbylé zvony pak byly zrekvírovány v druhé světové válce. V roce 1948 pak byly opraveny varhany a v roce 1984 pak byl upraven a opraven hudební chór. Nové zvony pak byly do kostela pořízeny v roce 1990, byly pojmenovány František a Marie. Odkazy Reference Související články Hostim Římskokatolická farnost Hostim Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Františka Serafinského v Hostimi na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Hrádek)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Hrádku v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Hrádek u Znojma. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná zmínka o obci je z roku 1046, románská rotunda svatého Oldřicha pochází z první poloviny 13. století, stejně jako první zmínka o faře. V polovině 17. století byl původní farní kostel zničený, o sto let později obec včetně fary a kostela vyhořela. V letech 1761 až 1764 byl postaven kostel nový. Jde o pozdně barokní stavbu s hodnotným interiérem od význačných barokních umělců Ondřeje Schweigla a Franze Antona Maulbertsche. Galerie Reference Literatura VALEŠ, Tomáš: Příběhy slávy a zapomnění. Znojemští umělci, jejich díla a osudy na sklonku baroka; Masarykova univerzita, Brno, 2014; s. 171-179 ISBN 978-80-210-6968-8 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svaté Markéty (Chvalovice)

Kostel svaté Markéty je římskokatolický chrám ve Chvalovicích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Chvalovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel patřil řadu století pod patronát opatů kláštera v Louce. První písemná zmínka o kostele pochází z listiny z 1. července 1284, kterou olomoucký biskup Dětřich potvrdil louckému klášteru právo na desátek, mj. také z kostela ve Chvalovicích. Obvodové zdivo, kněžiště a věž dnešního kostela pocházejí z doby kolem roku 1500. Roku 1690 byla přistavěna předsíň a roku 1766 zaklenuta původní plochostropá loď. Věž je ukončena cimbuřím a uprostřed je zděný jehlan. Hlavní vchod do kostela je obdélníkovým portálem ze znakem louckého opata Řehoře Lambecka s letopočtem roku 1766. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Josefa (Jevišovice)

Kostel svatého Josefa se nachází v parku v centru města Jevišovice. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Jevišovice. Jde o barokně klasicistní stavbu s barokními sochami. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v první polovině 19. století poté, co byl zbořen původní hřbitovní kostel svatého Mikuláše jižně od města, na počátku 19. století byl kostel sv. Mikuláše zchrátralý a v roce 1820 bylo nařízeno, že kostel musí být opraven nebo zbořen. Správce panství navrhl, že kostel bude zbořen a bude postaven nový kostel na náměstí v centru Jevišovic. Stavba nového kostela svatého Josefa začala v roce 1823, v tu dobu byl položen základní kámen a v roce 1830 byla dokončena stavba. V roce 1824 byla také výrazně přestavěna budova fary. V kostele jsou umístěny tři oltáře, hlavní je zasvěcen svatému Josefovi, boční oltáře jsou zasvěceny Panně Marii a svatému Aloisovi. Do kostela byly umístěny varhany z roku 1748, pochází z kostela svatého Petra a Pavla v Brně a v kostele svatého Josefa jsou od roku 1830. Před vchodem do kostela jsou umístěny sochy svatého Josefa a svatého Aloise z roku 1749. Ve věži kostela jsou zavěšeny tři ocelové zvony z roku 1918, nýbrž ty původní z roku 1830 byli zrekvírovány za první světové války. Odkazy Reference Související články Jevišovice Římskokatolická farnost Jevišovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Josefa na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Litobratřice)

Kostel svaté Markéty je římskokatolický chrám v Litobratřicích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Litobratřice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel v Litobratřicích se poprvé připomíná již roku 1278. Současný kostel svatého Jiří byl vystavěn roku 1790 na místě zbořeného chrámu, ze kterého zůstala jen věž z přelomu 15. a 16. století. Vybavení kostela je novodobé. V letech 2008–2009 se uskutečnila celková oprava kostela svatého Jiří. V první etapě v roce 2008 byla provedena oprava střechy nad chrámovou lodí, věže kostela a fasády nadokapní části věže. V druhé etapě v roce 2009 bylo provedeno odvlhčení obvodového zdiva kostela a svedení dešťové vody do dešťové kanalizace. Také se opravila fasáda, výplně stavebních otvorů a schody. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiljí (Lukov)

Kostel svatého Jiljí je farní kostel v římskokatolické farnosti Lukov u Znojma, nachází se v centru obce Lukov. Kostel je jednolodní barokní stavbou, leží v parku. Kostel je spolu s dvěma náhrobky a pranýřem chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Farnost v obci byla již roku 1284, později zanikla. Roku 1703 pak v Lukově vznikla lokálie, v roce 1785 pak byla povýšena na kurácii a v roce 1859 pak byla povýšena na farnost. Kostel byl postaven v roce 1749, součástí kostela je hlavní oltář zasvěcený svatému Jiljí a dva boční oltáře, první zasvěcený Matce Boží a druhý zasvěcený svatému Jáchymovi a svaté Anně. Kostel byl opraven v letech 1785, 1829 a 1884. Do roku 1825 byl kostel obklopen hřbitovem, ten byl posléze přeložen za obec. K dalším opravám došlo až v roce 1987, tehdy byla dobrovolníky opravena střecha a kostel byl nově nalíčen. V letech 2016 a 2017 byl kostel znovu rekonstruován, byla opravena střecha. Odkazy Reference Související články Lukov Římskokatolická farnost Lukov u Znojma Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kaple svatého Floriána (Moravský Krumlov)

Barokní poutní kaple sv. Floriána je jednou z výrazných dominant Moravského Krumlova, nachází se na kopci východně nad městem. Kaple je zasvěcena sv. Floriánovi, jehož si občané města zvolili po zhoubném požáru v roce 1690 za patrona města. Popis Kaple je postavena ve slohu klasicizujícího baroka, její stavba byla prováděna mezi lety 1695 až 1697. Je postavena na čtvercovém půdorysu, má dvě poschodí a čtyři rohové věže. Stavbu kdysi doplňovala také vysoká střední věž. Jméno stavitele není známo. Na hlavním oltáři je Gutweinův obraz sv. Floriána, pod jehož nohama je ve vedutě vyobrazeno město kolem roku 1700. Socha téhož světce zdobí niku na západním průčelí stavby. Ke kapli se vztahuje legenda o záchraně života knížete Antonína Floriána z Lichtenštejna, pod kterým se splašil kůň. Jako díkůvzdání za záchranu života dal podle pověsti kníže na kopci postavit kapli. Stavbu částečně financoval také Antonínův starší bratr, kníže Maxmilián II. Jakub z Lichtenštejna, tehdejší majitel panství. Za napoleonských válek byla kaple v roce 1809 zpustošena francouzskými vojáky. V roce 1829 byl z kaple uloupen zvon. Až v roce 1834, 4. května, byla znova vysvěcena. Zařízení do kaple nechal dovézt z Velkých Losin knížecí inspektor statků Matthias Zimmerman, který také daroval do kaple mariánský obraz. Město darovalo kapli tzv. bouřkový zvon z radnice. Pořízeny byly i nové varhany, na které se hrálo poprvé 25. dubna 1838. V jedné z věží jsou uchovávány listiny a písemnosti pro další generace. V kapli se slaví bohoslužba vždy v den svátku sv. Floriána (4. května). Hlavní pouť se koná každoročně v neděli okolo památky sv. Floriana. Mezi další pravidelné bohoslužby patří Orelská pouť (přelom května a června), svatováclavská mše (pokud 28.9. nepřipadne na neděli), bohoslužby s poutníky (nepravidelné), od května do září včetně se každý měsíc konají pravidelné (ne mešní) bohoslužby – žehnání, májová, litanie, četba z Bible atp. Další pravidelnou akcí je rozdávání betlémského světla před Vánocemi (bývá vždy spojeno s duchovně-kulturním programem). K prohlídce, modlitbě, meditaci i odpočinku je kaple pro veřejnost otevřená vždy od května do září, a to v pátek, sobotu a neděli odpoledne. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Floriána na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Oleksovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je farní kostel v římskokatolické farnosti Oleksovice, nachází se v centru městyse Oleksovice uprostřed hřbitova. Kostel je původně gotická stavba později přestavěna v letech 1500 a 1576. Kostel je v areálu spolu s karnerem chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl poprvé písemně zmíněn v roce 1220, nejstarší části kostela je presbytář, kostelní loď byla postavena až později. Přestavěna pak byla v roce 1576, kdy investorem byl opat louckého kláštera Freytag, předtím byl kostel pobořen ve válkách. V kostele se nachází tři oltáře, hlavní oltář je zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie, jeho součástí je oltářní obraz od Josefa Winterhaltera, vedlejší jsou zasvěceny svatému Norbertovi a svatému Josefu. Do roku 1774 spadal kostel pod loucký klášter a do roku 1824 pod moravský náboženský fond a od tohoto roku spadal pod velkostatek lechovský. Součástí areálu kostela je karner, tj. románská kulatá kostnice, ve kterém dříve býval stavěn Boží hrob. Farní budova nedaleko kostela byla postavena v roce 1776. Odkazy Reference Související články Oleksovice Římskokatolická farnost Oleksovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství brněnského
Kostel svatého Jiljí (Prosiměřice)

Kostel svatého Jiljí je farní kostel v římskokatolické farnosti Prosiměřice, nachází se v centru městyse Prosiměřice. Kostel je dvoulodní stavba s raně gotickým jádrem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven někdy v době před 13. stoletím, kdy první zmínky o kostele pochází z 19. září 1226 v zakládací listině města Znojma. O starších základech kostela svědčí jeho románské základy, v druhé polovině 13. století byl přestavěn do podoby gotické. K dalším úpravám došlo v první polovině 14. století, kdy byl kostel v majetku klášteru Louka. Došlo k zvětšení a zaklenutí presbytáře, přistavení opěrných sloupů a k dalším úpravám. V 15. století pak byl kostel opět upraven a opraven, interiér byl nově vymalován a v roce 1543 byla zaklenuta jižní loď kostela. V osmdesátých letech 16. století pak byl kostel razantně přestavěn, byla zaklenuta hlavní loď kostela, navýšeny stěny kostela a byla zvýšena věž. Okna byla nově upravena z gotických na oblouková a vybudován nový vchod do kaple. Kostel však byl v roce 1620 v době třicetileté války vypálen a vypleněn. Byl však opraven a v roce 1657 nově vysvěcen a byly do něj pořízeny tři oltáře a křtitelnice. Později byl kostel udržován a další velká přestavba kostela proběhla až po roce 1894, kdy podal Leopold Burger návrh na postavení čtyř rohových věžiček a k tomu došlo. Roku 1907 pak byl kostel opět mírně upraven a opraven a po první světové válce byly opraveny vitráže v oknech. V roce 1930 byly pořízeny nové zvony, které však byly v roce 1942 rekvírovány. V roce 1974 pak byl kostel opraven, byly opraveny malby, instalována elektroinstalace a umístěna socha Piety v kněžišti. O rok později byly nalezeny staré prvky ve zdivu a nástěnné malby v presbytáři. V roce 1977 pak byl kostel opět opraven a pod věží bylo objeveno gotické okno a za sanktuariem se nalezly malby ze 14. a 15. století. V roce 1995 pak byla provedena celková oprava kostela. V roce 2008 byly do kostela umístěny tři nové zvony, největší byl pojmenován Bohumil, menší byl pojmenován František a nejmenší byl pojmenován Josef. Požehnání kostela proběhlo 21. září 2008. Odkazy Reference Související články Prosiměřice Římskokatolická farnost Prosiměřice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kostel Jména Panny Marie (Slup)

Kostel Jména Panny Marie je římskokatolický chrám ve Slupi v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Slup. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jedná se o pozdně gotickou architektonicky zajímavou stavbu z konce 15. století, snad na starších základech. Byla přestavěna v barokním stylu v 17. století a klasicistně roku 1845. Kostel představuje architektonickou dominantu obce a duchovní centrum okolí, od počátku 17. století se datují poutě k „Panně Marii pod vrbami". Na hlavním oltáři stojí uctívaná mariánská socha z 15. století. V roce 2009 byla na kostele opravena celá střecha. Báň opravená v roce 2010 zvítězila v soutěži o nejlépe opravenou památku Jihomoravského kraje v roce 2010. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Jména Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Štítary)

Kostel svatého Jiří se nachází v centru městyse Štítary. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Štítary na Moravě. Jde o barokní stavbu s pozdně románským jádrem. Kostel je v rámci areálu s oddělenou věží se zvonicí chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven zřejmě kolem konce 13. století. V roce 1528 získal panství Vranov Zdeněk Meziříčský z Lomnice a ten byl na poddané mírný a ti tak měli poměrně velkou svobodu a velká část jich přešla na protestantskou víru a majetky kostela tak byly rozděleny občanům. V roce 1620 byli protestantští kazatelé z obce vykázáni a roku 1628 byli do Štítar vysláni znojemští jezuité, aby znovu připravili katolickou faru, až do roku 1630 byl kostel přifařen farnosti Bítov a později do farnosti Vranov u Brna. V roce 1657 byl kostel stále přifařen vranovské farnosti a byl stavebně v pořádku, nábožensky však nikoliv. V roce 1706 kostel po úderu bleskem vyhořel, stejně tak i fara a velká část obce. V roce 1795 byla přestavěna zvonice resp. samostatná věž, velký vítr tehdy shodil střechu zvonice. Kostel byl později opraven a přestavěn. Další požár obec postihl v roce 1835, tentokrát však kostel nezasáhl a ten tak nebyl poničen. Roku 1890 byly zakoupeny věžní hodiny a v roce 1893 byl pořízen nový hlavní oltář. V 21. století získala farnost dotaci pro rekonstrukci kostela. Odkazy Reference Související články Štítary Římskokatolická farnost Štítary na Moravě Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons
Kostel svatého Ducha (Šumná)

Kostel svatého Ducha se nachází na návsi obce Šumná. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Štítary na Moravě. Jde o moderní jednolodní kostel postavený mezi lety 2005 a 2008. Investorem stavby bylo místní sdružení Fatym. Autorem stavby je architekt Marek Jan Štěpán. Kostel je obdélného půdorysu a je dělený na tři části, čtyřpodlažní věž, kostelní loď a závěr. Kněžíště se závěrem je obklopeno další zdí a stavba tak zůstává čistě obdélná. Historie Kostel svatého Ducha v Šumné byl postaven mezi lety 2005 a 2008, původně se bohoslužby v obci odehrávaly na obecním úřadě a to přinášelo problémy. O stavbě kostela se rozhodlo v době, kdy bohoslužby byly konány každý den (přibližně od roku 1997) a prostory obecního úřadu již nedostačovaly. Stavba kostela začala 24. října 2005. Kostel byl vystavěn primárně pod zájmem kněze Marka Dundy ze sdružení Fatym a autorem stavby je Marek Štěpán, ten pak připravil i interiér kostela. Kostel byl vysvěcen 14. září 2008 biskupem Vojtěchem Cikrlem. V roce 2010 stavba kostela obdržela architektonickou cenu Klubu za starou Prahu. Odkazy Reference Související články Šumná Římskokatolická farnost Štítary na Moravě Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Ducha na Wikimedia Commons
Kostel svatého Klementa Maria Hofbauera (Tasovice)

Kostel svatého Klementa Maria Hofbauera v Tasovicích je římskokatolický kostel zasvěcený svatému Klementu Maria Hofbauerovi. Je filiálním kostelem farnosti Tasovice. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl zbudován roku 1933 místě rodného domu sv. Klementa Maria Hofbauera, zbořeného roku 1932. Kostel se stal součástí kláštera redemptoristů, založeného zde roku 1929. Chrám je dílem vídeňského architekta Clemense Holzmeistera. Klement Maria Hofbauer Klement Maria Hofbauer (1751–1820) byl kněz a řeholník řádu redemptoristů. Jeho rodiči byli Pavel Hofbauer a jeho manželka Marie. Na kněze byl vysvěcen dne 29. března 1785 v Římě. Tentýž rok vstoupil do kongregace redemptoristů. Je uznáván především za to, že ve vídeňském kongresu významně dopomohl ke zrušení josefínských dekretů, které potlačovaly církev. Blahořečen byl papežem Lvem XIII. roku 1888 a svatořečen pak byl roku 1909 papežem Piem X. Kromě toho, že je patronem města Vídně a spolupatronem města Varšavy, kde taktéž prožil část svého života je patronem pekařů, neboť se na něj ve Znojmě během svých mladých let vyučil. Proto, pokud není znázorněn v kněžském rouchu, bývá jeho atributem často chléb. Jeho svátek připadá na 20. květen. Interiér V kněžišti se nachází kromě obětního stolu také hlavní oltář s oltářním křížem a se svatostánkem. Nad ním se rozprostírá oltářní reliéf od Othmara Hillitzera. Kromě hlavního oltáře se v kostele nalézá boční oltář, taktéž v přední části kostela. Stěny zdobí dřevěné sochy světců. Pod věží v zadní části kostela se nachází kaple a v ní oltář se sochou patrona kostela. Stojí na místě původní světničky, ve které se svatý Klement Maria Hofbauer narodil. Taktéž vitráže zdobí výjevy z jeho života. Exteriér Kostel s malým klášterem stojí nedaleko místní návsi, v blízkosti obecního úřadu a knihovny. Není jediným kostelem ve vsi, neboť nedaleko stojí kostel Nanebevzetí Panny Marie s farou, do kterého svatý Klement Maria Hofbauer v mládí docházel na bohoslužby. Odkazy Reference Literatura PROCK-SCHAUER, Hans. Kostel sv. Klementa M. Hofbauera v Tasovicích. Geislingen/Steige: Südmährischer Landschaftsrat, 1999. 19 s. ISBN 3-927498-26-2. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Klementa Maria Hofbauera na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Tasovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v Tasovicích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Tasovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o významnou raně barokní stavbu z druhé poloviny 17. století (na okně věže je letopočet 1670), její věž je pohledovou dominantou okolí. Obraz na hlavním oltáři namaloval Matthias Adolf Charlemont, věž byla roku 1900 zvýšena na 56 metrů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons