NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Habrovany (zámek)

Zámek Habrovany se nachází v obci Habrovany, v okrese Vyškov, v Jihomoravském kraji, asi 12 km od města Vyškov. Popis stavby Budova patrového klasicistního zámku s hlavním křídlem, dvěma krátkými křídly a parkem stojí na jihu stejnojmenné obce. Historie Původně zde stávala tvrz, která vznikla v první polovině 14. století. Sídlil na ní Mikuláš z Habrovan. Roku 1385 získal tvrz i se vsí Beneš z Pamětic. Během husitských válek byla pobořena a roku 1446 byla vedena jako pustá. Obnovil ji Jan ze Šelmberka po polovině 15. století. V 16. století byla tvrz sídlem Jana Dubčanského ze Zdenína, zakladatele sekty bratří habrovansko-luleckých, který ji přestavěl na renesanční zámek. Jeho syn Jan Dubčanský ze Zdenína na Habrovanech prodal zámek Bohuslavu Zoubkovi ze Zdětína. V letech 1635–1773 tvrz patřila jezuitům jako dědictví po Kateřině Zoubkové. Ti se však o údržbu příliš nestarali, a proto tvrz postupně chátrala. Po zrušení řádu v roce 1773 přešel zámek do studijního fondu. V roce 1824 koupil panství Jan Herring z Frankensdorfu, nechal zámek v letech 1825–1836 přestavět na klasicistní a založil zámecký park. V druhé polovině 19. století náležel zámek Gomperzům. Účelová úprava zámku a parku je novodobá. Není přístupný veřejnosti; sídlí v něm zařízení péče o tělesně postižené klienty. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Habrovany na Wikimedia Commons Zámek Habrovany na Hrady.cz Habrovanský zámek, p. o. – provozovatel zámku
Hadce u Želivky

Hadce u Želivky jsou národní přírodní památka na území Středočeského kraje v katastrálních územích obcí Bernartice, Borovsko a Hulice. Předmětem ochrany jsou přírodní společenstva hadcových borů a štěrbinové vegetace skal a drolin na hadcích, biotopy s populacemi kriticky ohrožených druhů rostlin kuřička Smejkalova (Minuartia smejkalii), mochna Crantzova hadcová (Potentilla crantzii subsp. serpentini), vítod hořký krátkokřídlý (Polygala amara subsp. brachyptera), pomněnka úzkolistá (Myosotis stenophylla) a hvozdík kartouzek hadcový (Dianthus carthusianorum subsp. capillifrons). Přírodní poměry Mykologie Od roku 2012 probíhá na lokalitě mykologický průzkum, v jehož rámci bylo objeveno přes 320 druhů velkých hub. Z tohoto počtu patří 22 do skupiny velmi vzácných. Byla zde dokonce objevena kuřátka něžná (Ramaria gracilis) považovaná v České republice za vyhynulá. Předpokládá se, že se v rámci průzkumu podaří do budoucna ještě další druhy hub objevit. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hadce u Želivky na Wikimedia Commons
Hadí kopec

Hadí kopec je vrchol (378 m n. m.) a přírodní památka jižně od obce Krásný Les ve Frýdlantském výběžku na území přírodního parku Peklo v okrese Liberec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR – Regionální pracoviště Liberecko. Předmět ochrany Důvodem ochrany je ochrana geomorfologicky výrazného masivu čedičového tělesa rozděleného tokem Lomnice s ukázkami sloupcové odlučnosti, ochrana fragmentů lesního porostu charakteru submontánního listnatého háje s lokálně vzácnými teplomilnými bylinnými prvky a ochrana vegetace. Říčka Lomnice vytváří zčásti na území přírodní památky, větším dílem pak v jeho těsném sousedství meandry a malé tůně – slepá ramena. Přírodní památka leží na svahu stejnojmenný vrch o nadmořské výšce 378 metrů (někdy uváděno 379 m) geomorfologicky spadajícího do celku Frýdlantská pahorkatina a okrsku Raspenavská pahorkatina. Samotný vrchol se nachází již mimo území přírodní památky. Dostupnost Na Hadí kopec nevede žádná značená cesta. Území přírodní památky je nejlépe přístupné od jihu od Raspenavy luční cestou ze Slunečné ulice nebo úbočím vrchu Chlum kolem památného Čapkova dubu. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Liberec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hadí kopec na Wikimedia Commons
Hamelika (rozhledna)

Hamelika je rozhledna nacházející se na stejnojmenném vrchu, kóta 723 m n. m., jižně od lázeňského centra Mariánských Lázní. Vrch Hamelika náleží Tepelské vrchovině a leží v jejím západním cípu, poblíž hranic se Slavkovským lesem a Podčeskoleskou pahorkatinou. Název pochází z německé výslovnosti dřívějšího označení „Homolka“. Označuje se také jako rozhledna Panorama podle nedaleké kavárny. Historie rozhledny Plány na stavbu rozhledny na vrchu Hamelika jsou dílem architekta Friedricha Zicklera, který stavbu pojal jako romantickou zříceninu fiktivního mariánskolázeňského hradu. S výstavbou bylo započato v létě roku 1876 a téhož roku byla rozhledna dokončena (zpřístupněna byla na podzim). Na starých mapách je zanesena pod názvem Vyhlídka Františka Josefa I. (nebo také Císařská Výšina). Od roku 1926 měla název Engelsberg-Warte podle skladatele písní, který několikrát pobýval ve městě. Jde o kamennou válcovou věž o výšce 20 metrů s jediným vyhlídkovým ochozem. O podobu ochozu panoval od počátku spor, ale nakonec zůstal dle původního návrhu nezastřešený. Při rekonstrukci roku 2007 byla rozhledna zastřešena. Věž tak celkem měří 23 m. Na vrchol vede 120 schodů, některé prameny však uvádí 100 schodů. Přístup Pěšky z ulice Anglická po červené turistické značce. Autem lze dojet k hotelu Panorama a odtud dále po červené. Lze též využít služeb lanovky, vyjet k hotelu Krakonoš a po červené kolem parku miniatur dojít k rozhledně. Rozhledna je přístupná po celý rok. Výhled Původně byl z rozhledny výhled jižním a východním směrem, tento je však dnes zakrytý vzrostlými stromy. Zbývá výhled západním až severním směrem na lázeňskou část města Mariánské Lázně, Slavkovský les či Zelenou horu s vysílačem. Při vhodných podmínkách (zejména večer) je na rozhledně slyšet Zpívající fontána. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hamelika (rozhledna) na Wikimedia Commons Rozhledna Hamelika v Mariánských Lázní na atlasceska.cz
Hamerská stráň

Hamerská stráň je přírodní památka v okrese Prostějov na severovýchodním okraji vesnice Hamry – části obce Plumlov na svahu podél říčky Hloučely. Oblast spravuje Krajský úřad Olomouckého kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany je křovinatá stráň s teplomilnými společenstvy. Je to strmá stráň s místně vystupujícím skalním podložím, sevřená mezi soukromé chatové parcely a dvě cesty. Přístupná je po neznačené polní cestě nebo po červeně značené turistické trase. Fotogalerie Odkazy Reference Literatura KINCL, Lubomír; KINCL, Martin. Chráněná území Prostějovska. Prostějov: Český svaz ochránců přírody, Regionální sdružení Iris, 2012. 111 s. ISBN 978-80-904928-1-3. S. 50–51. Související články Kozí horka Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hamerská stráň na Wikimedia Commons
Hamerský rybník (Ploučnice)

Hamerský rybník nazývaný též Hamerské jezero je rybník u obce Hamr na Jezeře v okrese Česká Lípa v Libereckém kraji. Má rozlohu 50 ha, je průtočný na levém přítoku Ploučnice a leží v oblasti Ralská pahorkatina. Historie Byl založen pravděpodobně v 16. století s rozlohou 57 ha. Od konce 19. století využíván k rekreaci. S počátkem těžby uranu od roku 1965 došlo k úpadku využití rybníka a v roce 1985 byl vypuštěn. Území kolem patřilo do vojenského prostoru Ralsko, kde v letech 1968–1991 působila i sovětská vojska s negativním dopadem i na zdejší přírodu. V roce 1993 byl rybník obnoven a znovu se rozvíjí rekreační zařízení. Byly vybudovány 400 m dlouhé písečné pláže, obnoveno koupaliště, postaveny dva kempy. Další údaje Je napájen řekou Ploučnicí. Plocha je po novém napouštění 50 ha. Rybník je průtočný a rybolovný, z větší části obklopen lesem, má velkou zátoku. Na východní straně rybníka je botanicky cenné rašeliniště. U hráze se nachází středověká pevnůstka, v 17. století přestavěna na zámek, později hájovna, dnes rekreační objekt. Kolem rybníka vede řada pěších turistických cest i cyklotras. Poblíž rybníka jsou zříceniny hradu Děvína, Stohánku a celá řada přírodních památek. Po severní straně vede silnice z Hamru do Břevniště. Železniční spojení odtud není, do přilehlé obce zajíždí autobusová meziměstská doprava ČSAD Česká Lípa. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hamerský rybník na Wikimedia Commons Web Libereckého kraje Hamerské jezero v Hamru na Jezeře Web českolipsko s GPS souřadnicemi Archivováno 25. 1. 2025 na Wayback Machine.
Hamerský rybník

Hamerský rybník är en sjö i Tjeckien. Den ligger i regionen Liberec, i den norra delen av landet, 70 km norr om huvudstaden Prag. Arean är 0,37 kvadratkilometer. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,2 kilometer i öst-västlig riktning. Källor
Hamižná

Hamižná je přírodní rezervace jihozápadně od města Hartmanice v okrese Klatovy. Chráněné území se nerozkládá na kopci Hamižná (853 m), ale o několik set metrů severozápadněji. Zaujímá k západu skloněnou stráň vpravo od silnice z Hartmanic na Dobrou Vodu. Oblast spravuje Správa Národního parku Šumava. Rezervací vede naučná stezka. Důvodem ochrany jsou geomorfologické útvary, prameniště, skupiny stromů, porosty, přirozené přírodní ekosystémy se všemi jejich součástmi, rostlinnými a živočišnými společenstvy. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 681. Související články Seznam chráněných území v okrese Klatovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hamižná na Wikimedia Commons
Hamrnický mokřad

Hamrnický mokřad je přírodní rezervace vyhlášená v roce 1999. Důvodem ochrany je biotop početných populací ohrožených druhů rostlin s doprovodnými mokřadními společenstvy. Popis oblasti Chráněné území se nachází v těsném kontaktu západního okraje zástavby Hamrníků, části města Mariánské Lázně, v nivě Panského potoka mezi Ohradským a Malým ostrovním rybníkem. Přírodní poměry Lokalita leží v geomorfologickém celku Podčeskoleská pahorkatina, jejím podcelku Tachovské brázdě. Území přírodní rezervace vyplňují kvartérní sedimenty, rašeliny a slatiny, při okrajích štěrky a písky s vložkami jílů. Mokřadních biotop tvoří vlhké pcháčové louky, přechodová rašeliniště, mechová slatiniště, údolní jasanovo-olšové luhy a mokřadní vrbiny. Na území roste několik silně ohrožených druhů rostlin. V mechových slatiništích v centrální části to jsou kruštík bahenní (Epipactis palustris) a tolije bahenní (Parnassia palustris), na přechodových rašeliništích rosnatka okrouhlolistá (Drosera rotundifolia). Její výskyt však nebyl nově potvrzen botanickým inventarizačním průzkumem z roku 2008. Z ohrožených druhů rostlin zde rostou klikva bahenní (Oxycoccus palustris), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), prha arnika (Arnica montana), upolín nejvyšší (Trollius altissimus), vachta trojlistá (Menyanthes trifoliata), vrba plazivá (Salix repens). Z obojživelníků zde žije ropucha obecná (Bufo bufo), z plazů ještěrka živorodá (Zootoca vivipara). Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Cheb Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hamrnický mokřad na Wikimedia Commons
Hanzlíkovec

Hanzlíkovec je rybník, která se nachází v okrese Pardubice, asi 2,2 km JVV od obce Horní Jelení. Rozloha vodní hladiny je asi 2,5 ha, kolem se rozkládají poměrně rozsáhlá mokřady a rašeliniště, rybník je umístěn v lese. Blízko leží rybník Pětinoha. Založení dosud existujících i již zaniklých jelenských rybníků je přikládáno Vilémovi z Pernštejna, který koupil jelenské obce roku 1495, což je též nejstarší známá zmínka o Horním Jelení. Rostlinná společenstva Rybník je dnes značně eutrifizovaný, možná s výskytem nějakých běžnějších vodních rostlin. V litorálu se nachází rašeliniště, bezkolencové louky sv. Molinion (dnes už zarostlé), rozsáhlé rákosiny as. Phragmitetum communis a zvláště směrem k rybníku Pětinoha i rozsáhlé olšiny. Rostliny Nejcennější bylo litorální rašeliniště. Jedná se o rašeliniště vrchovištního typu s výskytem některých horských prvků v nízké nadmořské výšce (kolem 290 m). V minulosti zde např. rostla např. klikva bahenní (Oxycoccus palustris) (s jistotou do roku 2004), dodnes zde najdeme suchopýr pochvatý (Eriophorum vaginatum). Z dalších rostlin zde rostla např. ostřice šupinoplodá (Carex lepidocarpa), dodnes zde roste bohatá populace druhu bazanovec kytkokvětý (Naumburgia thyrsiflora). Lokalita prošla podobnou degradací jako rybník Pětinoha. Živočichové Rybník je stanovištěm mnoha druhů vodních ptáků např. kachna divoká, polák velký, často sem zalétá čáp černý či volavka popelavá. Žije zde vydra říční. Stav lokality V posledních 20 letech zde došlo ke katastrofální degradaci. Příčinou je silná eutrofizace rybníka, která ovlivnila přilehlé rašeliniště. Eutrofizace je způsobena „kapro-kachním“ hospodařením na rybníce. Následkem toho došlo k masovému šíření rákosu obecného a k silnému potlačení či úplnému vymizení konkurenčně slabých druhů vázaných na oligotrofní prostředí. Dalším problémem byla absence managementu a vysychání rašeliniště v některých obdobích. Degradace začala asi o 5 let později než na sousedním rybníku Pětinoha, kde se vyskytuje podobný typ vegetace. Ačkoliv na rozdíl od Pětinohy zde není přírodní památka, je tato lokalita o málo zachovalejší. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hanzlíkovec na Wikimedia Commons
Hasskova zahrada

Hasskova zahrada je malý zahradní park na Nových Dvorech a na Podklášteří v Třebíči. Nese jméno rodiny Hasskových, kteří vlastnili blízkou koželužnu ve Vnitřním Městě. Historie a popis Hasskova zahrada zaujímá plochu cca 0,5 ha. Rozprostírá se podél řeky Jihlavy, z polovic na území Podklášteří, z polovic na území Nových Dvorů. Na východě zahradu ohraničuje západní strana koryta Týnského potoka, přes nějž vede lávka mířící do ulice Zdislaviny, na severu to je chodník Soukenické ulice kolem domů směřující k lávce přes řeku (zde jsou další dva vstupy do zahrady). S končící zástavbou Kočičiny vytváří severní hranice skalní těleso podklášterského Hrádku, to se táhne dál na západ až k tzv. Hastrmanově skále, která zahradu uzavírá na západě tím, že přímo spadá až do řeky. Hasskova zahrada má dvě části, oddělené od sebe mimoúrovňovým vedením přístupové cesty k lávce vedoucí přes řeku do Vnitřního Města a na Jejkov. Menší východní část slouží dětem. Jsou zde lodičkové houpačky, pískoviště i prolézačky a samozřejmě lavičky pro rodiče. Dětský park zde byl zřízen již počátkem 50. let 20. století. Rozlehlejší západní část zahrady má sloužit oddechu obecně, a tak tu jsou mimo zeleň jen lavičky. Lávky spojující Hasskovu zahradu s Židovským městem se obyvatelé Třebíče a její návštěvníci dočkali až v roce 1995. V minulosti v tomto prostoru stávaly Pekárkovy soukenické postřihačské rámy. Dnešní podoby se Hasskově zahradě dostalo v podstatě až v roce 1984, kdy byla nákladem asi 750 000 Kčs asanována stará drobná zástavba tří domů a park rekonstruován. Úředně byl nazýván parkem Bohumíra Šmerala. K přejmenování parku Bohumíra Šmerala na Hasskovu zahradu došlo v druhé polovině roku 1991. Spekulovalo se také o změně názvu na park dr. J. Nevosada, ten patřil k prvním osazovatelům parku. Lávka okolo Hastrmanovy skály V roce 2017 došlo k drobné rekonstrukci lávky, která spojuje Hasskovu zahradu s židovskou čtvrtí, na jaře roku 2018 projde lávka komplexní rekonstrukcí. Bude vyměněna výdřeva, natřena ocelová konstrukce a její očištění. Další rekonstrukce byla provedena v roce 2024, kdy v červenci se při výběrovém řízení nepovedlo najít nikoho, kdo by lávku byl schopen opravit, to se pak povedlo později a v listopadu byla lávka uzavřena a kompletně rekonstruována – byla vyměněna železná konstrukce. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hasskova zahrada na Wikimedia Commons
Hauenschildpaleis

Het Hauenschildpaleis (Tsjechisch: Hauenschildův palác en Duits: Hauenschild-Palast) is een stadspaleis in de Moravische stad Olomouc in Tsjechië. Het gebouw is in renaissancestijl gebouwd en is vernoemd naar de familie Hauenschild, die lange tijd eigenaar van het stadspaleis was. Het Hauenschildpaleis is gelegen op de hoek van het Dolní náměstí (Benedenplein) en de Lafayettova ulice (La Fayette-straat). Sinds 1958 is het Hauenschildpaleis als cultureel monument (kulturní památka) beschermd. Geschiedenis De eerste schriftelijke vermelding van het paleis stamt uit 1569, toen Martin en Anna Matuš het huis met wijnlokaal van Jan Weis kochten. In 1574 werd het gebouw gekocht door Jaroslav Liber ze Štralenberka. Sebestiaan Hauenschild van Fürstenfeld verkreeg het huis in 1586. Na het overlijden van Sebastiaan Hauenschild in 1589 kwam het pand achtereenvolgens in handen van zijn vrouw en zoon, sinds 1597 zijn zoon Matyáš en sinds 1598 zijn neef Šimon. In de jaren 90 van de 16e eeuw, toen het eigendom was van de familie Hauenschild, werd het gebouw tot een renaissance-paleis van drie verdiepingen verbouwd. In het begin van de 18e eeuw is de façade van het paleis in barokstijl verbouwd. Tussen 1744 en 1768 vonden in een speciaal voor dit doel gebouwde zaal theatervoorstellingen plaats in het Hauenschildpaleis. Tussen 26 en 28 oktober 1767 verbleef de familie Mozart twee dagen in het Hauenschildpaleis. Nadat de elfjarige Wolfgang Amadeus Mozart de pokken had opgelopen, verhuisde de familie vroegtijdig naar de Kapitulní děkanství in de Burcht van Olomouc. De jonge Mozart zou in Olomouc zijn Symfonie nr. 6 in F majeur geschreven hebben. De vierde verdieping is in de eerste helft van de 20e eeuw aan het paleis toegevoegd. Externe link (cs) tourism.olomouc.cz – Hauenschild’s Palace (Hauenschildpaleis)
Hechtova vila

Hechtova vila je modernistický dům ve čtvrti Pisárky v Brně, původně určený pro textilního podnikatele Huga Hechta. Vila byla postavena na návrh rakouského architekta Leopolda Bauera v letech 1909–1911. Do roku 2022 v ní sídlil generální konzulát Ruské federace. Popis Vila stojí na pozemku velkých rozměrů. Jedná se o modernistickou vilu s klasicizujícím průčelím. Půdorys budovy má tvar obdélníku a z obou stran z něj vybíhají dva široké výklenky, určené pro dřevěné schodiště na ochoz a vnitřní krb. V přízemí budovy zdobí stěny dřevěný obklad a okna jsou vyzdobená vitrážemi. Ze vstupní haly vedou dveře do pánského pokoje s verandou, do obývacího pokoje, konferenčního salonu a jídelny. Kuchyně je umístěna v suterénu budovy a ve vyšších podlažích se nacházejí pouze pokoje členů rodiny a hostů. Vila připomíná svým interiérem typický anglický dům. Svědčí o tom už zmíněné dřevěné schodiště, ale i alkovny, které rozšiřují prostor vstupní haly a ostatních hlavních místností v budově. Exteriér a vnější podoba vily vzhledu "anglického domu" neodpovídá. Na první pohled je vila neobvyklá použitím dvou dvojic dórských sloupů v průčelí, které podpírají velký balkon, a svým obkladem z vápencových cihel. Stejného původu je i okázalá vstupní brána z ulice Hlinky. Interiér je zařízen neo-biedermeierovským nábytkem. Odkazy Reference Literatura SEDLÁK, Jan. Slavné brněnské vily. [s.l.]: Foibos, 2006. ISBN 80-903661-5-5. Externí odkazy Hechtova vila v Brněnském architektonickém manuálu Hechtova vila v projektu Slavné vily Oficiální stránky Generálního konzulátu Ruské federace v Brně
Herálec (zámek)

Zámek Herálec se nachází v obci Herálec v okrese Havlíčkův Brod. Dnes slouží jako luxusní hotel. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Obec je poprvé zmiňována na listině papeže Honoria III. z roku 1226. V minulosti zde pravděpodobně stály tři tvrze, přičemž jednu, postavenou ve 12. století, jako centrum panství využíval Řád německých rytířů. Tato tvrz stála nedaleko kostela sv. Bartoloměje a později ji získal Oldřich z Říčan a Křivosudova a následně ji jako odúmrť král Václav II. daroval Reinerovi z Florencie. Roku 1305 pak jednu z tvrzí koupil Heidenrich, opat kláštera v Sedlci. Je ovšem možné, že se tato zmínka vztahuje k tvrzi, která stála v místech dnešního zámku. Kolem roku 1306 vlastnil Herálec Jindřich I. z Rožmberka, ovšem už roku 1307 jej získal pražský biskup Jan IV. z Dražic. Arcibiskupství drželo panství do husitských válek, následně jej získali Trčkové z Lípy. Ti roku 1559 provedli rozšíření původní věžovité tvrze o další budovu. Roku 1602 od Kryštofa Jaroslava Trčky panství odkoupil Kryštof Karel z Roupova. Ten nechal tvrz přestavět a následně k Herálci připojil panství Humpolec. V letech 1658–1661 prošla přestavbou do podoby barokního zámku. Roku 1838 se dostal do vlastnictví Trauttmannsdorfů a prošel novogotickou přestavbou. V letech 1862, 1890 a 1935 prošel drobnými úpravami. Po roce 1945 zámek stát zkonfiskoval a umístil do něj politickou školu a později zvláštní internátní školu. Po roce 1989 je v soukromém vlastnictví. Dnes jej vlastní společnost Malý zámeček, která zdevastovaný zámek nechala kompletně opravit a od roku 2011 zde provozuje luxusní pětihvězdičkový hotel Chateau Herálec. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Herálec na Wikimedia Commons Oficiální stránky Zámek na hrady.cz Fotografie zámku
Zamek Herálec

Zamek Herálec (cz. Zámek Herálec) – zamek w Herálcu w kraju Wysoczyna (Czechy), w którym mieści się pięciogwiazdkowy hotel Chateau Herálec. Historia Prawdopodobnie zamek powstał w połowie XII wieku, być może został zbudowany przez zakon krzyżacki. Najstarsze fragmenty murów są datowane na XIII stulecie. Herálec po raz pierwszy wzmiankowany jest w bulli papieża Honoriusza III z 1226 jako własność klasztoru Cystersów w Sedlcu. Po wojnach husyckich przeszedł na własność rodziny Trčka z Lípy. W 1559 roku został rozbudowany na potrzeby rezydencji rodziny Trčka z Lipy. W 1601 roku ostatni dziedzic rodziny, Kryštof Jaroslav Trčka z Lípy, sprzedał zamek Kryštofowi Karelowi z Roupova, który przebudował go w dwukondygnacyjną posiadłość z trzema okrągłymi wieżami. Kolejnymi właścicielami w latach 1623–1708 była rodzina książęca Solms, wtedy też zamek spłonął doszczętnie. Po odbudowie stracił swój renesansowy charakter. W 1708 roku obiekt został zakupiony przez Michała Acháca von Kirchnera, który zbudował kaplicę zamkową. Możliwe, że fresk zdobiący sufit kaplicy został namalowany na jego zlecenie przez Siarda Nosecký’ego około 1750 roku. W kolejnych latach obiekt zmieniał właścicieli, aż do 1817 roku kiedy został nabyty przez Teresę Trautmannsdorf, której syn Jan Nepomuk, przebudował rezydencję w stylu neogotyckim po 1838 roku. W 1861 roku Bedřich Wachsmann przebudował po raz kolejny zamek, tak aby uwypuklić cechy gotyckie obiektu. W 1945 roku obiekt został skonfiskowany i utworzono w nim szkołę polityczną, sześć lat później szkołę włókienniczą i ostatecznie po 1958 roku budynek został przekazany na szkołę specjalną z internatem. Po okresie ČSSR zamek był całkowicie zdewastowany. Od 2004 roku obiekt znajduje się w rękach prywatnych, w latach 2009-2011 przeszedł wraz z parkiem remont kapitalny i został przekształcony w pięciogwiazdkowy hotel pod nazwą Boutique Hotel & Club Resort Chateau Herálec. Hotel W hotelu znajduje się dziesięć pokoi dwuosobowych i dziewięć apartamentów, centrum odnowy biologicznej i centrum sportowe z basenem, centrum fitness z saunami oraz sale konferencyjne i wykładowe. Hotelowa restauracja Honoria oferuje dania inspirowane tradycyjną kuchnią czeską. Na drugim piętrze znajduje się konsekrowana kaplica św. Anny z 1708 roku, w której odbywają się chrzty i śluby. Przypisy
Herštýn

Herštýn je přírodní rezervace poblíž obce Němčice v okrese Domažlice. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany území je smíšený listnatý les (buk, dub, lípa, klen, jasan) starý přes 200 let, který se nachází v okolí zříceniny hradu Nový Herštejn. Z květeny zde rostou například lýkovce, sasanky, kokoříky či aron. Přírodní poměry Vrch o nadmořské výšce 684 metrů spadá v geomorfologickém členění Česka do celku Švihovská vrchovina, podcelku Chudenická vrchovina, okrsku Korábská vrchovina, podokrsku Korábský hřbet a do jeho Rýzmberské části. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Domažlice Seznam památných stromů v okrese Domažlice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Herštýn na Wikimedia Commons