NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hotel Paříž

Hotel Paryż (czeski: Hotel Paříž) – pięciogwiazdkowy luksusowy secesyjny hotel w Pradze, stolicy Czech. Znajduje się on w centrum Pragi na Starym Mieście. Został zbudowany w 1904 roku. Miejsce rozgrywania akcji w powieści Bohumila Hrabala Obsługiwałem angielskiego króla. W 1984 roku został uznany za zabytek. Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna
Přírodní park Smetanka

Přírodní park Smetanka je přírodní park, který vznikl v roce 2010 v Praze na částech katastrálních území Hloubětín, Kyje, Hrdlořezy a Vysočany. Protáhlé území celého přírodního parku na jižní straně ohraničuje Kyjský rybník (není součástí parku) a Rokytka. Ulice Průmyslová ho rozděluje na dvě poloviny. Nejznámějšími součástmi západní poloviny přírodního parku jsou vrch Smetanka a niva s meandry Rokytky pod jeho severním svahem, Hořejší rybník a okolí bývalého Kejřova mlýna. Severní hranici této části tvoří železniční trať z Prahy do Kolína a sousedící průmyslový areál ve Vysočanech. Východní polovinu parku tvoří především vrch s lesem Lehovec nad bývalou osadou Aloisov. Na severní straně tuto polovinu ohraničuje bytová zástavba v Hloubětíně. Hořejší rybník Jeho první zmínky jsou už z roku 1544. Jeho břehy jsou strmé, částečné zpevněné dlažbou. Okolí rybníka je plné vzrostlých stromů a křovin. Kolem rybníků se vyskytuje více než 150 druhů motýlů a 14 druhů ptáků, mezi nimiž najdeme třeba kachnu divokou, či potápku malou. Rybník plný také různých ryb, jako je třeba candát obecný, štika obecná a další. Vrch Smetanka Dominantou tohoto parku je lesnatý hřeben Smetanka (242 m n. m.) Spolu s druhým kopcem Táborem (258 m n. m.) tvoří dvojvrší, kde se vyskytuje mnoho přírodních organizmů, které patří k biotopu. Rokytka Chráněným územím protéká říčka Rokytka. Její koryto bylo od začátku 20. století regulováno a svedeno do rovných betonových koryt. Od roku 2012 proběhlo na území přírodního parku několik etap revitalizace toku. Např. na nivní louce pod vrchem Smetanka bylo vybudováno meandrující koryto, které má co nejlépe napodobovat původní přirozený průběh toku. V roce 2015 zde byl obnoven sad hrušní. Turismus Přírodním parkem vede turistická značená trasa 1105 z Kobylis do Starých Malešic. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Přírodní park Smetanka na Wikimedia Commons
Hořečková louka na Pile

Hořečková louka na Pile je přírodní památka, byla vyhlášena v roce 2004 a nachází se u obce Pila. Důvodem ochrany jsou zachovalé květnaté louky a pastviny s výskytem ohrožených společenstev. Péčí o území je pověřena správa CHKO Slavkovský les. Přírodní poměry Geologie Podloží lokality tvoří výhradně biotitické granity a porfyry karlovarského plutonu. Flóra a fauna Asi nejvzácnější rostlinou je zde kriticky ohrožená pětiprstka hustokvětá (Gymnadenia densiflora), která ve Slavkovském lese roste jen na dvou lokalitách. Ta druhá lokalita se nachází nedaleko Chotěnova u Mariánských Lázní. Další vzácnou rostlinou lokality je hořeček drsný Sturmův (Gentianella obtusifolia subsp. sturmiana), který roste na pouhých šesti lokalit tohoto druhu v České republice. Mezi další velmi vzácné druhy patří pětiprstka žežulník (Gymnadenia conopsea), hořec hořepník (Gentiana pneumonanthe) a hadilka obecná (Ophioglossum vulgatum). Dalšími chráněnými rostlinami v oblasti jsou ostřice odchylná (Carex appropinquata), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), upolín evropský (Trollius europaeus) či tolije bahenní (Parnasia palustris). Z chráněných živočichů žijí v oblasti zmije obecná (Vipera berus), užovka hladká (Coronella austriaca), ještěrka živorodá (Zootoca vivipara), ještěrka obecná (Lacerta agilis), ropucha obecná (Bufo bufo) či motýl hnědásek chrastavcový (Euphydryas aurinia). Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Karlovy Vary Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hořečková louka na Pile na Wikimedia Commons
Hořina (přírodní rezervace)

Hořina je přírodní rezervaceseverně od obce Velké Heraltice v okrese Opava. Oblast spravuje Moravskoslezský kraj. Důvodem ochrany je bohatá lokalita šafránu Heuffelova (Crocus heuffelianus) rostoucího v údolí stejnojmenného potoka. Klíčovým druhem lokality je kriticky ohrožený šafrán Heuffelův, který zde vykvétá v průběhu března. Nejvíce rostlin roste na loučce na jihojihozápadním okraji rezervace, roztroušeně se pak ale druh vyskytuje napříč celou lokalitou (součástí je i lesík a úsek potoka Hořina). Na jaře na lokalitě vzácně vykvétá sněženka podsněžník (Galanthus nivalis), častěji pak prvosenka vyšší (Primula elatior). Z lokality je uváděn i prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), ostřice odchylná (Carex appropinquata) nebo olešník kmínolistý (Selinum carvifolia). Lokalita je regionálně významná nejen z hlediska botanického, ale i zoologického. Nejvzácnějším druhem vyskytujícím se v rezervaci je mihule potoční (Lampetra planeri). Ze vzácnějších ptáků se zde vyskytuje cvrčilka říční (Locustella fluviatilis) nebo strakapoud malý (Dryobates minor). Z méně častých hlodavců se zde lze setkat s myšicí temnopásou (Apodemus agrarius), rejscem černým (Neomys anomalus), hrabošem mokřadním (hraboš mokřadní) a hrabošíkem podzemním (Microtus subterraneus). Vyskytuje se zde i plch lesní (Dryomys nitedula). Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Opava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hořina na Wikimedia Commons
Hořidla (rozhledna)

Rozhedna Hořidla je rozhledna nacházející se na stejnojmenném neovulkanickém vrchu, kóta 371 m n. m. jihozápadně od obce Chotiněves. Historie rozhledny Výstavbu rozhledny provedla společnost Atlas Steel za finančního přispění Ministerstva financí a obce Chotiněves. Slavnostní otevření proběhlo 16. prosince 2008. Celková výška rozhledny je 14 metrů, vyhlídková plošina je ve výšce 13 m, vede na ni 67 schodů. Přístup Na rozhlednu je možný pouze pěší přístup po polních a lesních cestách. A to od silnice Třebutičky – Encovany, odbočka vlevo u křížku, popřípadě přímo z Chotiněvse či Jištěrp. Nejbližší železniční stanice jsou Horní Řepčice (přibližně 3 km vzdálené). Rozhledna je volně přístupná po celý rok. Výhled Z rozhledny lze vidět řadu vrcholů Českého středohoří: Sedlo (726 m n. m., nejvyšší vrch Verneřického středohoří), Ronov (Ralská pahorkatina), Vlhošť (Ralská pahorkatina), Radobýl, Lovoš a horu Říp. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hořidla na Wikimedia Commons
Hořovice (starý zámek)

Starý hořovický zámek stojí ve městě Hořovice asi 300 m od nového zámku, směrem k nemocnici, na stráni nad Červeným potokem. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě zámku původně stála gotická tvrz či hrad ze 13. století postavený Žerotíny, na konci 14. století už byl v majetku krále Václava IV. K přestavbě došlo na konci 15. století. Tvrz často měnila majitele, v roce 1525 byli držiteli páni z Říčan. V roce 1634 byla vypálena a v roce 1639 ji vydrancovali Švédové. Po třicetileté válce byla tvrz za Bořitů z Martinic přestavěna a rozšířena o dvě boční křídla a vznikl barokní zámek. Později jej zdědil hraběcí rod pánů z Vrbna, kteří nechali postavit nový zámek a starý už byl využíván jen úředníky. V roce 1929 jej poslední šlechtický majitel, hrabě Jindřich ze Schaumburgu z rodu Hanavských, prodal státu. Od státního podniku Vojenské lesy jej odkoupilo r. 2012 město Hořovice. Do prostor zámku byla umístěna galerie a v roce 2017 také Muzeum Hořovicka, které je pobočkou Muzea Českého krasu v Berouně. Architektura Zámek je jednoduchá trojkřídlá patrová stavba s mansardovou střechou, současná podoba je výsledkem několika přestaveb a úprav. Ve sklepě se dochovaly zbytky ostění portálů z 15. století. Zajímavosti Zámek je považován za jedno z možných rodišť krále Jiřího z Poděbrad. Ve sklepě zámku byly objeveny dvě chodby, z nichž jedna pravděpodobně sloužila jako odvodňovací a druhá, která ústí v zahradě v Zámecké ulici, nejspíš jako úniková. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu starý zámek Hořovice na Wikimedia Commons Starý zámek na hrady.cz
Hrachoviště (přírodní rezervace)

Hrachoviště je přírodní rezervace poblíž obce Božejov v okrese Pelhřimov v nadmořské výšce 568–578 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Důvodem ochrany je soubor vodních, mokřadních, lesních a lučních ekosystémů zahrnujících početnou skupinu zvláště chráněných druhů. Nejvýznamnější rostliny: bublinatka jižní (Utricularia australis), rdest vzplývavý (Potamogeton natans), vachta trojlistá (Menyanthes trifoliata), vrba rozmarýnolistá (Salix rosmarinifolia) Nejvýznamnější živočichové: skokan hnědý (Rana temporaria), skokan zelený (Pelophylax kl. esculenta), bramborníček hnědý (Saxicola rubetra), volavka popelavá (Ardea cinerea) Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Pelhřimov
Hradiště (přírodní památka, okres Kladno)

Hradiště je přírodní památka mezi obcemi Dřínov, Zlonice a Bakov v okrese Kladno, východně od stejnojmenné kóty (297 m n. m.). Chráněné území zaujímá něco přes 500 metrů dlouhý a padesát metrů široký pruh v horní části stráně, která spadá k k jihu až jihovýchodu, do údolí Bakovského potoka. Východního okraje přírodní památky se dotýká silnice II/118 Slaný–Zlonice. Předmět ochrany Důvodem ochrany je stanoviště teplomilných travinných a křovinných společenstev slínovcových strání, bohatá lokalita čičorky pochvaté (Coronilla vaginalis). Na svažitých stráních se nachází typická travnatá vegetace teplomilných trávníků s válečkou prapořitou (Brachypodium pinnatum), která je ve vlhkých místech střídána porosty s ledencem přímořským (Tetragonolubus maritimus) a na suchých místech s trávníkem s ostřicí nízkou (Carex humilis). Stepní společenstva slouží i jako refugium teplomilných druhů živočichů. Odkazy Reference Literatura Ložek, V., Kubíková, J., Šprynar, P. (2005): Chráněná území ČR. Střední Čechy. Svazek 13 AOPK, Praha, 902 s. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hradiště na Wikimedia Commons Informace na Biolib.cz
Hradišťanská louka

Hradišťanská louka je přírodní rezervace, vyhlášená v roce 1952. Nachází se na vrcholové plošině hory Hradišťany východně od vesnice Mukov, místní části obce Hrobčice v okrese Teplice v Ústeckém kraji. Lokalita se nachází v Chráněné krajinné oblasti České středohoří. Předmět ochrany Důvodem vyhlášení přírodní rezervace byla ochrana místní flóry na relativně suché podhorské louce a kamenných valů knovízského hradiště z období přibližně 1200–1000 př. n. l. Flóra V minulosti, ještě na přelomu 19. a 20. století, byla Hradišťanská louka označována jako "orchidejová louka". Vyskytovaly se zde hojně vstavačovité rostliny, ty však v důsledku hnojení luk od 30. až do 70. let 20. století postupně vymizely. V 50. letech 20. století byla dokonce louka částečně rozorána. Mezi těmito zmizelými druhy čeledi vstavačovitých byly např. vemeníček zelený (Coeloglossum viride), prstnatec bezový (Dactylorhiza sambucina), hlavinka horská (Traunsteinera globosa), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), pětiprstka žežulník (Gymnadenia conopsea), vstavač kukačka (Orchis morio) a vstavač mužský (Orchis mascula). Dříve se zde vyskytovaly i další vzácné druhy rostlin, jako koniklec otevřený (Pulsatilla patens), pomněnka úzkolistá (Myosotis stenophylla), zvonovec liliolistý (Adenophora liliifolia), jednokvítek velekvětý (Moneses uniflora) a kohátka kalíškatá (Tofieldia calyculata). Mezi sledovanými vzácnými a chráněnými rostlinami jsou i dva kriticky ohrožené druhy, které se zde vyskytovaly až do osmdesátých, respektive devadesátých let 20. století – starček oranžový (Tephroseris aurantiaca) a kostřava ametystová (Festuca amethystina), neboť se předpokládá, že jejich populace zde nezanikla úplně. Z vzácných druhů se na louce dále vyskytují: hrachor různolistý (Lathyrus heterophyllus), prasetník plamatý (Hypochaeris maculata), upolín nejvyšší (Trollius altissimus), prha arnika (Arnica montana), chrpa chlumní širolistá (Centaurea triumfettii subsp. axilaris), lilie zlatohlavá (Lilium martagon) a v okrajových lučních porostech oměj pestrý (Aconitum variegatum). Fauna Z ohrožených druhů živočichů se v prostoru louky i na okolních kamenných valech vyskytují populace zmije obecné (Vipera berus) a ještěrky obecné (Lacerta agilis). Dále zde nalezneme měkkýše řasnatku lesní (Macrogastra plicatula) a stejnonožce svinky (Armadillium pictum). Archeologická lokalita Součástí chráněného území v prostoru louky jsou kamenné valy antropogenního původu. Valy, složené z čedičových balvanů, jsou vysoké do tří metrů a široké až šest metrů. Jejich vznik je datován do doby bronzové, do období knovízské kultury. Dostupnost Na vrchol Hradišťan do prostoru přírodní rezervace vede červeně značená turistická cesta z Třebívlic (tzv. Ulričina stezka). Přístup na horu je možný též lesními cestami z Mukova, Dřevců, Lhoty nebo Štěpánova. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Teplice Seznam památných stromů v okrese Teplice Mukov (hradiště) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hradišťanská louka na Wikimedia Commons
Hradní kopec Litice

Hradní kopec Litice – pomnik przyrody znajdujący się w Czechach, w miejscowości Litice nad Orlicí (kraj pardubicki), w zakolu Dzikiej Orlicy, na terenie wzgórza z zamkiem Litice. Pomnik przyrody ustanowiono rozporządzeniem z dnia 7 listopada 1953 na powierzchni 6,4 hektara, celem zachowania typowego ekosystemu leśnego. Strome stoki wzgórza zamkowego z trzech stron otoczonego zakolem Dzikiej Orlicy są porośnięte lasem mieszanym, z udziałem klonu jawora, buka, świerka i jodły. Piętro runa jest ubogie, najbogatsze w rejonie murów zamkowych, gdzie występują paprocie (w tym zanokcica murowa i zanokcica skalna), a także rośliny ciepłolubne. W zakresie fauny wykryto tutaj 41 gatunków kręgowców. Podczas badań z 2013 rozpoznano z tego terenu 245 sztuk grzybów, z czego siedem gatunków znajduje się na Czerwonej Liście grzybów (macromycetes) Republiki Czeskiej, a jeden w Czerwonej Księdze. Przypisy
Hradčanský rybník

Hradčanský rybník je napájený Hradčanským potokem na území někdejšího vojenského prostoru Ralsko v jihovýchodní části Českolipska, u vsi Hradčany patřící pod město Ralsko. Umístění a parametry Rybník je jedním ze skupiny, nazývané Hradčanské rybníky. Rybníky jsou v oblasti Ralské pahorkatiny spravované státním podnikem Vojenské lesy a statky na území vojenského prostoru Ralsko. Všechny jsou napájeny protékajícím Hradčanským potokem, který se za Mimoní stává levostranným přítokem řeky Ploučnice. Hráz rybníka je přímo v obci. Hradčanský rybník má plochu 11 ha a je využíván i k rybolovu. Větší část břehů je zalesněna. Ochrana přírody Celá soustava Hradčanských rybníků vč. menší části hlavního Hradčanského je chráněna od roku 1933. Nyní má statut přírodní rezervace, pod odborným dohledem AOPK ČR – Agentury pro ochranu přírody a krajiny ČR. Od roku 2004 je soustava součástí rozlehlého chráněného území Evropy programu Natura 2000 s názvem Ptačí oblast Českolipsko - Dokeské pískovce a mokřady. Tato oblast zahrnuje i Máchovo jezero, Novozámecký rybník a řadu rezervací a přírodních památek jižní části okresu České Lípy. Dostupnost Autem lze parkovat v obci Hradčany přímo u rybníka. Nejbližší stanice vlaku je ve městě Mimoň zhruba 7 km na sever.Do obce zajíždí autobusová linka ČSAD Česká Lípa. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hradčanský rybník na Wikimedia Commons Článek v I-dnes Zmínka na webu Liberecký kraj Web města Ralsko Archivováno 29. 10. 2013 na Wayback Machine.
Oppidum Hrazany

Das keltische Oppidum Hrazany liegt etwa zehn Kilometer nördlich des Ortes Sedlčany und etwa 30 Kilometer südlich des Oppidums Zavist nahe dem Fluss Moldau am Zusammenfluss mit dem Fluss Mastník in einer Höhe von bis zu 200 Metern über dem Talgrund. Es hat eine Fläche von knapp 40 Hektar und ist ein Glied in der Kette keltischer Oppida entlang der Moldau. Geschichte In der Hochzeit der Befestigung ist eine Besiedlung durch den keltischen Stamm der Boier wahrscheinlich. Sporadische Spuren der Besiedlung des Platzes wurden aber auch aus der Altsteinzeit, Mittelsteinzeit und Kupfersteinzeit festgestellt. Auch aus dem Hochmittelalter (Festung Červenka) und der Neuzeit (Hussitenlager) gibt es Siedlungsspuren. Die Befestigungsanlagen waren bereits seit dem 19. Jahrhundert bekannt, die vollständige Bedeutung wurde erst durch Ausgrabungen zwischen 1951 und 1963, die durch das Archäologische Institut Prag (ARÚ) der Tschechoslowakischen Akademie der Wissenschaften durchgeführt wurden, erkannt. Fernverkehr Eine wichtige Nord-Süd-Verbindung verlief entlang der Moldau und der Höhensiedlungen Závist, Hrazany, Nevězice (bei Orlík) und Třísov (bei Krummau) durch den Böhmerwald und den Haselgraben bis zum Oppidum Gründberg im Linzer Donauraum. Literatur Libuše Jansová: Hrazany. Das keltische Oppidum in Böhmen. 3 Bände. Academia, Praha 1986–1992. Band 1, Die Befestigung und die anliegende Siedlungsbebauung. Archeologický ústav ČSAV, Praha 1986. Band 2, Heft 1, Die Gehöfte in der mittleren Senkung. Fundbericht und Fundkatalog. Archeologický ústav ČSAV, Praha 1988. Band 2, Heft 2, Die Gehöfte in der mittleren Senkung. Tafeln und Beilagen. Archeologický ústav ČSAV, Praha 1988. Band 3, Die Besiedlung der Abhänge der Červenka. Archeologický ústav ČSAV, Praha 1992. Libuše Jansová: Hrazany, keltské oppidum na Sedlčansku. (= Památníky naší minulosti. 3). Nakl. Českosloven. Akad., Praha 1965. Libuše Jansová: O počátcích laténské fortifikace v Čechách. (= Studie archeologického Ústavu Československé Akademie Věd v Brně. 11,1). Academia, Praha 1983. Petr Drda, Alena Rybov: Keltové a Cechy. Praha, 1998. Weblinks Hrazany, oppidum Na Hrádnici auf archeolog.cz (tschechisch). Pravěké hradiště – oppidum Hrazany auf archeologickyatlas.cz (tschechisch).
Hrádecká bahna

Hrádecká bahna jsou přírodní památka v okrese Rokycany, při severovýchodním okraji města Hrádek v katastrálním území Hrádek u Rokycan mezi říčkou Klabavou a železniční tratí Rokycany–Nezvěstice. Chráněné území je v péči Krajského úřadu Plzeňského kraje. Důvodem ochrany jsou vlhké louky se vzácnou květenou. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrádecká bahna na Wikimedia Commons
Hrádek (Heulos)

Hrádek (též Heuloský hrádek) je budova v Jihlavě fungující jako školící centrum a ubytování pro Policejní prezidium Policie České republiky. Nachází se v lesoparku Heulos nad údolím Jihlávky. Postaven byl ve starogermánském stylu v roce 1941. Dříve fungoval jako internátní škola Hitlerjugend. Leží nad Zoologickou zahradou a Letním kinem. Stavba je umístěna v jedné linii s bránou Matky Boží, kašnou Neptuna a radnicí. Historie Stavět se začalo 11. dubna 1941. Hlavním architektem byl Fritz G. Winter, údajně podle skici samotného Hitlera. Stavba byla navržena jako ubytovna (Jugendherberge), poté v roce 1943 byla rozhodnuto o adaptování pro funkci školy Hitlerjugend. Vznikla tak jako dvanáctá v pořadí a zároveň poslední stavba tohoto určení. Dne 6. ledna 1944 se zde konalo slavnostní shromáždění za účasti zástupců města a NSDAP. Stalo se tak u příležitosti nastěhování žáků a vychovatelů do první školy Hitlerjugend v Čechách a na Moravě. Původní oficiální název byl Škola Adolfa Hitlera Čechy a Morava. Samotný objekt hrádku je mohutná trojkřídlá budova ve tvaru písmene U, kde nádvoří je situováno severně. Stavba byla kompletně vybudovaná z kamene. Na krajích vstupního dvoru jsou dvě rohové věže. Celý komplex vznikl jako dvoupatrový s obytnými podkrovními prostory. U konce pravého křídla byla přistavěno několik garážových stání, které fungují dodnes. Na svoji dobu byla škola vybavena s veškerým komfortem a technickým vybavením, např. ústřední topení a el. kuchyň s plynem. K zámečku náleží i samostatná velká terasa s výhledem do lesoparku Heulos. Ještě dnes je zde původní kašna z mrákotínské žuly od českých kameníků. Prvotní socha z kašny je nyní vystavena v Praze. Našla se zakopaná pod vstupním prahem. Druhá, na terase již nestojící socha, představovala prý Ódina, pohanského boha smrti, války a magie (určení sochy však není jednotné, z dochovaných fotek je zřejmé, že měla meč, nikoliv Odinovo kopí). Také tato skulptura byla na konci války zakopána, ale s odjezdem posledních německých vojsk (objekt také sloužil jako zotavovna pro raněné elitní nacisty) zmizela úplně. Po osvobození v roce 1945 byl v budově umístěn internátní ubytovnu učňů SPD (Středisko pracujícího dorostu). Mezi roky 1960-1965 zde byli ubytováni posluchači Pedagogického institutu a poté do roku 1990 sloužil objekt jako studentská ubytovna jihlavského oddělení Vysoké školy zemědělské Brno. Další čtyři roky byl objekt prázdný, chátral a byl devastován. V roce 1995 jej bezplatným převodem od Ministerstva školství získala SPŠ MV (Střední policejní škola Ministerstva vnitra) v Jihlavě. Rekonstrukce architekta Petra Holuba v roce 1995 adaptovala stavbu na současný stav nákladem 40 milionů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrádek na Wikimedia Commons Zámeček – Portál kulturního a přírodního dědictví Kraje Vysočina Hrádek v jihlavském Heulose na ČRo Region, Vysočina dobové fotografie Před 70 lety v Jihlavě otevřeli jedinou Hitlerovu školu v protektorátu
Hrázský rybník

Hrázský rybník, nazývaný někdy Mlýnským rybníkem, byl jedním z rybníků z soustavy Holanských rybníků v jižní části okresu Česká Lípa. Byl využíván k rybolovu. Umístění a parametry Celá soustava středověkých původně 23 Holanských rybníků je napájena hlavně od západu tekoucího Bobřího potoka, který nakonec napájí Novozámecký rybník. V soustavě Holanských rybníků je Hrázský zhruba uprostřed na katastru obce Stvolínky. Blízko něj je velký Dolanský rybník, nedaleko Milčanský rybník. Soustava je geomorfologické součásti Dokeské pahorkatiny (a ta částí Ralské pahorkatiny). Od České Lípy je vzdálen 7,5 km. Hrázský rybník má plochu 13 ha v nadmořské výšce 262 m n. m. Mál nepravidelný, šneku podobný tvar. Břehy jsou porostlé stromy. Je rybníkem průtočným, který je napájený kanálem z Bobřího potoka a jako chovný určen k chovu ryb. Cestovní ruch Přes hráz rybníka vede červeně značená turistická cesta od Holan směrem na Stvolínky a Blíževedly. Na jih a jihozápad od sousedního Dolanského rybníka, který se nachází již na území CHKO Kokořínsko – Máchův kraj (Hrázský rybník leží mimo tuto chráněnou oblast), se tyčí výrazné kopce Vlhošť (přírodní rezervace) a Ronov, jehož vrcholové partie jsou chráněny jako přírodní památka Nejbližší zastávka vlaku na trati 087 z České Lípy do Lovosic je v 2 km vzdálených Stvolínkách. Po se červeně značené cestě činí vzdálenost ze Stvolínek 5 km. Odkazy Reference Související články Zahrádecko (klrajinná památková zóna) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrázský rybník na Wikimedia Commons Web starého Českolipska Katastrální mapa