Brloh (tvrz)

Brloh je tvrz ve stejnojmenné vesnici u Drhovle v okrese Písek v Jihočeském kraji. Vznikla zřejmě renesanční přestavbou starší stavby. Sloužila jako vrchnostenské sídlo drobného panství, které původně patřilo rytířskému rodu Záborských z Brloha. Od konce šestnáctého století se mezi majiteli tvrze vystřídali Čejkové z Olbramovic, Deymové ze Stříteže, Morzinové a Černínové z Chudenic. Sídelní funkci tvrz ztratila po připojení k drhovelskému panství roku 1712. Od té doby sloužila zejména hospodářským účelům. Areál dvora s budovou tvrze je chráněn jako kulturní památka. Historie Kdy bylo založeno panské sídlo v Brlohu je nejasné. První písemná zmínka o tvrzi pochází až z roku 1601, ale vesnice existovala už ve čtrnáctém století, kdy v letech 1359–1399 (1397) byl jejím majitelem Diviš z Brloha. Po něm v letech 1400–1406 následoval Petr z Brloha, ale dalších z 150 let se o vsi a jejích majitelích nedochovaly téměř žádné zprávy. Jednu z výjimek představuje zmínka o Janu Oseckém z Brloha z roku 1529. Vesnice však přibližně do roku 1589 patřila rytířskému rodu Záborských z Brloha. Ještě před ním se Brloh stal sídlem Mareše Čejky z Olbramovic, který roku 1601 zapsal podíl na tvrzi, dvoru a vsi manželce Dorotě Čejkové z Řeneč. Po Marešovi a Dorotě okolo roku 1617 převzali rodinný majetek synové, z nichž Brloh připadl Vilému Čejkovi, který se v letech 1618–1620 zúčastnil stavovského povstání. Za to mu byl zkonfiskován majetek a Brloh roku 1622 koupil Albrecht Beneda z Nečtin. Jeho majitelem zůstal do roku 1633, kdy jej prodal Mikuláši mladšímu Deymovi ze Stříteže, který Brloh připojil k Drhovli. Roku 1661 se bratři Jindřich Mikuláš a Jan Vilém Deymové dělili o dědictví po otci Mikulášovi. Brloh s dalšími vesnicemi dostal Jan Vilém. V popisu rozdělovaného majetku je brložská tvrz uvedena jako kamenná, dobře vystavěná s dostatkem světnic, sklepů a komor. Jan Vilém později zdědil bratrův majetek, a mohl tak znovu Brloh sloučit s Drhovlí. Zemřel roku 1685, po němž následovalo další dělení majetku, a Brloh byl od Drhovle opět oddělen jako statek Václava Ignáce Deyma. Roku 1696 Brloh se dvěma dvory, pivovarem a částí Dobešic koupil hrabě František Mikuláš Morzin, který jej opět připojil k Drhovli. Hrabě Karel Josef Morzin v roce 1712 prodal Drhovli i s Brlohem hraběnce Antonii Josefě Černínové z Chudenic. Od té doby už Brloh zůstal součástí drhovelského panství a definitivně ztratil funkci šlechtického sídla. Na začátku dvacátého století byly přízemní interiéry upraveny na byty. Areál do roku 1979 sloužil potřebám jednotného zemědělského družstva a následujících dvacet let chátral, až v roce 1980 musela být zbořena tzv. stará stáj. Roku 1991 tvrz získali zpět potomci původních majitelů. Stavební podoba Renesanční budova tvrze stojí na západní straně velkého hospodářského dvora. Má jedno patro a sedlovou střechu s valbou na jižní straně. Z architektonických detailů je patrné, že v minulosti mívala na západě další křídlo. Na jižní a východní fasádě se zachovala sgrafitová výzdoba. Původní členění interiéru se dochovalo v přízemí, kde mají některé prostory valené klenby s výsečemi lemovanými hřebínky. První patro bylo po zrušení sídelní funkce upraveno na sýpku. K severní zdi hlavní budovy přiléhá barokní kaple Narození Panny Marie z konce sedmnáctého století. Kaple má půlkruhové zakončení a uvnitř lodi se nachází kaplové výklenky. Kromě nich jsou vnitřní stěny členěné pilastry se štukovými hlavami andílků v místech hlavic. Loď má valenou klenbu s výsečemi na pásech a od kněžiště ji odděluje půlkruhový vítězný oblouk. K zařízení kaple patřil rámový akantový oltář ze druhé poloviny sedmnáctého století a dva protějškové oltáře zasvěcené svatému Josefovi a svatému Antonínovi z první poloviny osmnáctého století. Obrazy obou oltářů jsou malované na dřevě a doplňují je lidové sošky Madony a svaté Anny s Pannou Marií. Ke starší stavební fázi opevněné tvrze patří drobná válcová věž či bašta, která stojí v prostoru dvora a původně zaujímala jedno z nároží v hradbě. K památkově chráněnému areálu patří také objekty dvora: chlévy, sýpka a torzo vnější zdi konírny. Odkazy Reference Literatura PIXOVÁ, Jaroslava. Zámečky a tvrze jižních Čech aneb jak se na nich žije dnes 2. Putim: Blanice, 2018. 289 s. ISBN 978-80-905501-9-3. Kapitola Renesanční tvrz či zámeček v Brlohu, s. 231–260. Související články Seznam tvrzí v Jihočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Brloh na Wikimedia Commons