NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadion Za Místním nádražím

Stadion Za Místním nádražím je fotbalový stadion, který se nachází v moravském Prostějově. Původní hřiště oddílu SK Slavoj Prostějov, následně SK Rolný Prostějov (později TJ OP) je nyní používáno pro fotbalové zápasy klubů 1. SK Prostějov a Hané Prostějov. Kapacita stadionu je 3 500 diváků. Stadion se nachází na severním okraji Prostějova, leží v těsné blízkosti vlakové stanice Prostějov – Místní nádraží. Tribuny stadionu se nachází na třech stranách. Hlavní tribuna je krytá a má své místo na západní straně. Naproti hlavní tribuny je větší, také krytá tribuna, která se nachází po celé délce východní části hřiště. Byla vybudována v roce 2012. Za severní brankou je potom sektor pro fanoušky hostů s místy k stání a další oddělená část tribuny s místy k sezení. Tato mista jsou nekrytá a byla vystavěna v souvislosti s postupem do FNL v roce 2016. Ve stejném roce došlo k rekonstrukci oplocení areálu. Současná divácká kapacita činí 3500 míst. V roce 2023 byla zahájena rekonstrukce areálu v souvislosti s novými požadavky na působení v profesionálních soutěžích. V první fázi bylo v letech 2023 – 2024 vybudováno umělé vyhřívaní hřiště, položen nový trávník a postaveno umělé osvětlení. Na západní straně stadionu, pak zároveň vznikla nová hlavní tribuna, pro 1184 sedících diváků. Následně by rekonstrukce měla pokračovat přestavbou zbylých třech tribun. Odkazy Reference Externí odkazy O klubu 1. SK Prostějov Archivováno 14. 7. 2015 na Wayback Machine. na stránkách 1skprostejov.cz (česky)
Stadion Za Místním nádražím

Het Stadion Za Místním nádražím (Nederlands: Stadion achter het Lokale Station) is een voetbalstadion in de Tsjechische stad Prostějov. Het stadion is de thuishaven van de Fotbalová národní liga-club 1. SK Prostějov, die hier sinds 2003 speelt, en TJ Haná Prostějov. In het verleden hebben ook SK Slavoj Prostějov en SK Rolný Prostějov van het stadion gebruik gemaakt. Het stadion is vernoemd naar het nabijgelegen station Prostějov místní nádraží. In het seizoen 2023/24 wordt het stadion verbouwd om aan de licentie-eisen voor 1e liga-voetbal te voldoen.
Stadion Za Místním nádražím

Stadion Za Místním nádražím – stadion piłkarski w Prościejowie, w Czechach. Obiekt może pomieścić 3500 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubów 1. SK Prostějov oraz TJ Haná Prostějov. Stadion położony jest w pobliżu stacji kolejowej Prostějov místní nádraží (stąd też jego nazwa). Stadion powstał za czasów Pierwszej Republiki Czechosłowackiej i wybudowany został przez klub SK Slavoj. Obiekt ten jeszcze w okresie międzywojennym został przejęty przez SK Rolný Prostějov (późniejszy TJ OP Prostějov), który w latach 30. XX wieku walczył nawet o awans do I ligi czechosłowackiej. Po zaprzestaniu działalności tego zespołu w latach 90. XX wieku gospodarzem stadionu na krótko stał się TJ Sokol II. Prostějov, później obiekt pozostał opuszczony. W latach 2009–2010 przeprowadzono jego modernizację, wybudowano zadaszoną trybunę dla 180 widzów po stronie zachodniej, budynek administracyjny i zaplecze dla piłkarzy. Po przywróceniu obiektu do życia na stadion wprowadził się reaktywowany zespół seniorów 1. SK Prostějov (poprzednio występujący na stadionie ve Sportovní ulici) oraz drużyna TJ Haná Prostějov. W 2012 roku, po awansie 1. SK Prostějov do ligi morawsko-śląskiej, po stronie wschodniej wybudowano nową krytą trybunę dla 460 widzów, a w roku 2016 po awansie tego zespołu do II ligi za bramką po stronie północnej powstały kolejne dwie trybuny (jedna dla kibiców gości). Całkowita pojemność stadionu wynosi 3500 widzów. Za trybuną od strony zachodniej mieści się także mniejsze boisko treningowe ze sztuczną murawą. Przypisy
Kostel svaté Cecílie (Lipůvka)

Kostel svaté Cecílie je římskokatolický chrám v obci Lipůvka v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti v Lipůvce. Historie Současný kostel v Lipůvce je již třetím v historii. Původní kostel svatého Klimenta stál již ve 13. století západně od vesnice. V roce 1787 byl tento kostel zrušen výnosem na základě reforem Josefa II, a v roce 1793 byl pak stržen „z důvodů veřejného bezpečí“. Poblíž cesty do Lažan stával v Lipůvce kostel či kaple sv. Cecilie, o němž je první zmínka z roku 1655. Tento kostel trpěl v osmnáctém století vlhkem, jeho základy byly ohroženy vodou. Po dlouhých průtazích bylo nakonec rozhodnuto stavět kostel nový, na jiném (současném) místě. Dnešní kostel sv. Cecílie v Lipůvce se začal stavět v roce 1749 a následujícího roku byl dokončen. Kvůli velkému počtu účastníků bohoslužeb byl v závěru 19. století rozšířen (posvěcen byl 13. listopadu 1881). Architektura Jde o pozdně barokní kostel – jednolodní podélná stavba s kněžištěm tvaru čtverce s uťatými rohy a čtyřbokou sakristií přidanou v ose. Ke vstupnímu průčelí přiléhá hranolová věž. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Cecílie na Wikimedia Commons
Kostel Všech svatých (Újezd u Černé Hory)

Kostel Všech svatých je římskokatolický chrám v obci Újezd u Černé Hory v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Újezd u Černé Hory. Historie Kostel byl postaven na počátku 13. století jako šlechtická svatyně v románském slohu. Dokládá to vstupní portál na jižní straně. Nejstarší dochovanou zprávou o kostele je zápis z roku 1308 o faráři Jakubu z Újezda. V roce 1744 kostel spolu s farou a téměř celou vsí vyhořel a zůstal v ruinách. V roce 1750 byl zhotoven zednickým mistrem Františkem Josefem Stachou z Černé Hory plán na obnovu kostela v barokním slohu. Přestože měla farnost šest vrchností, nikdo z nich nechtěl opravu financovat. Kostel byl v letech 1750 – 1754 obnoven díky tomu, že tehdejší farář Jakub Želivský věnoval na opravu svoje úspory. Zbytek dodali farníci – nevolníci. Náklad na obnovu činil 905 zlatých, vnitřní vybavení 300 zlatých. Opravy kostela znamenaly citelné zásahy do jeho původní podoby. Plochý trámový strop nahradila valená klenba s výsečemi. Navíc byly odstraněny všechny románské prvky a zachován jen vstupní portál. V přízemí věže na západní straně byly prolomeny dva otvory, jeden z nich na dvoukřídlé dveře. Architektura Jde o románský kostel z počátku 13. století, radikálně přestavěný v polovině 18. století, a upravený roku 1804. Je to orientovaná podélná jednolodní stavba s věžní emporou, sakristií přilehlou k severní straně lodi a kněžištěm s půlkruhovým závěrem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Všech svatých na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jiří (Bořitov)

Kostel svatého Jiří je římskokatolický chrám v obci Bořitov v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Bořitov. Historie Kostel zasvěcený svatému Jiří je pozdně románská stavba z doby kolem roku 1200. Nejstarší částí je loď kostela. Věž byla přistavěna později. Při opravách byla zvyšována a její dnešní podoba pochází z roku 1840. V době husitských válek byl bořitovský kostel pobořen a čekaly ho rozsáhlé opravy. V roce 1480 byla přistavěna kaple svaté Anny. Dále byl tehdy omítnut vnitřek i vnějšek kostela. Některé křídové kvádry nosných zdí musely být vyměněny. Architektura Jedná se o významnou stavbu původně tribunového kostela z doby kolem roku 1200, přestavovanou v pozdní gotice i v 19. století. V současnosti je to orientovaná podélná jednolodní stavba s pětiboce uzavřeným presbytářem a s věží v ose západního průčelí. K presbytáři přiléhá sakristie a na opačné straně kaple. Interiér Interiér je vyzdoben gotickými nástěnnými malbami, přestavujícími zápas svatého Jiří s drakem a výjevy ze života Kristova a svatých. Nejcennější dochovanou románskou malbou je zde vyobrazení svatého Kryštofa z 2. čtvrtiny 13. století, jedna z nejstarších fresek v českých zemích. Z roku 1514 pochází stříbrná skvěle vypracovaná monstrance s věžovitou gotickou konstrukcí a jemně vypracovanými ornamenty. Váží 4,115 kg, vysoká je 80 cm. Restaurování V roce 2018 byly restaurovány venkovní kamenné prvky na věži kostela (sochy sv. Cyrila a Metoděje, kamenný reliéf nad hlavním vstupem, ostění oken na věži a kamenná románská okna ve zvonovém patře věže). Nahrazen byl poškozený kamenný stupeň před hlavními vchodovými dveřmi. Všechny kamenné prvky byly očištěny, byla na nich provedena biosanace, následně byly provedeny barevné retuše na bázi vápna. Odkazy Reference Literatura B. Samek, Umělecké památky Moravy a Slezska I. Praha: Academia 1994, str. 96-100. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jiří na Wikimedia Commons LIPKA, František. Kostel v Bořitově a památnosti jeho. Časopis Moravského musea zemského. 1903, roč. 3, čís. 1, s. 1–13. Dostupné online [cit. 2022-04-10]. ISSN 1212-1940.
Dolní Zástava

Dolní Zástava je rybník na Brložském potoce, ležící asi 2 km jihojihozápadně od Sedlice v okrese Strakonice. Má rozlohu 3,0 ha, délku asi 480 m a šířku až 140 m. V roce 1686 byl zničen povodní. Nyní je využíván ke sportovnímu rybaření. Související články Horní Zástava Pilský mlýn (Sedlice) Kabelíkův mlýn Velkorojický rybník Křídlí (hájovna)
Horní Zástava

Horní Zástava, podle Pilského mlýna ležícího při jeho hrázi také nazývaný Pila, je rybník na Brložském potoce, ležící asi 2 km jihozápadně od Sedlice v okrese Strakonice. Má rozlohu 7,3 ha, délku asi 840 m a šířku až 150 m. Jeho dno je písečné a je vhodný ke koupání. V roce 1686 a znovu roku 1827 byl zničen povodní. Galerie Související články Pilský mlýn (Sedlice) Nemelem, nemelem Dolní Zástava Křídlí (hájovna) Křídlí (vrch) Holý vrch (Mirotická pahorkatina) Trubný vrch Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní Zástava na Wikimedia Commons
Velkorojický rybník

Velkorojický rybník je svou rozlohou 61 ha druhý největší v okrese Strakonice. Leží na Brložském potoce těsně u Rojic a po jeho hrázi prochází silnice II/173. Byl založen ve druhé polovině 16. století rodem Šternberků a slouží k chovu ryb. Jeho maximální hloubka je asi 4 m. V roce 2006 zde byl zaznamenán výskyt kriticky ohroženého orla mořského. Galerie Související články Malorojický rybník Milavy Kabelíkův mlýn Dolní Zástava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velkorojický rybník na Wikimedia Commons Velkorojický rybník povodí Vltavy – Velkorojický rybník Výlov Velkorojického rybníka
Rojický Rybník

Rojický Rybník är en sjö i Tjeckien. Den ligger i regionen Södra Böhmen, i den centrala delen av landet, 90 km söder om huvudstaden Prag. Rojický Rybník ligger 456 meter över havet. Arean är 0,46 kvadratkilometer. Trakten runt Rojický Rybník består till största delen av jordbruksmark. Den sträcker sig 0,8 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,8 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Pomník generála Pattona

Pomník generála Pattona je skulptura vztyčená v sadech Pětatřicátníků v Plzni. Upomíná na generála George S. Pattona, jenž velel americké armádě, která v květnu 1945 osvobodila město od nacistické okupace. Autory sochy jsou Václav Zůna, Lubomír Čermák a Tomáš Beneš. Jejich výtvor má výšku deseti metrů a hmotnost dosahující deseti tun. Vyroben je z cortenu, skupiny ocelových slitin, z něhož se produkovaly pancíře tanků. Realizace pomníku trvala přibližně jeden rok. Výrobu vlastního monumentu zajistily ve formě sponzorského daru Vítkovické železárny. Historie Soutěž na podobu pomníku vypsalo město Plzeň v roce 2009. Přihlásilo se do ní celkem 37 návrhů, z nichž dva posléze vypadly pro nesplnění zadávacích podmínek. V porotě, která vítězné dílo k realizaci vybírala, zasedl i generálův vnuk George Patton Waters. Slavnostní odhalení pomníku se uskutečnilo 1. května 2015 za účasti válečných veteránů, kteří na konci druhé světové války město osvobozovali. Odkazy Reference Související články George S. Patton Patton Memorial Pilsen Osvobození západních a jihozápadních Čech americkou armádou Díky, Ameriko! Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu pomník generála Pattona na Wikimedia Commons
Truhlářka (Nebušice)

Truhlářka je usedlost vybudovaná v Nebušicích (objekt číslo popisné 48) na severozápadě Prahy. Je považována za nejvýstavnější z nebušických usedlostí. Historie V místech, kde stojí, se dříve rozkládaly vinice, jež vlastnil řád premonstrátů. Zde stojící objekt ve vinicích je doložen již ve 14. století, coby součást Strahovského kláštera. V polovině 18. století prošel objekt přestavbou a rozšířením. Vzhled patrný na počátku 21. století získala usedlost opravou, jež proběhla během roku 1946. Popis Patrový objekt je zbudován v barokním slohu. Vyznačuje se ozdobně zpracovaným štítem a zděnou lodžií, jež se nachází po celé její jižní straně. Usedlost je využívána k bydlení. Odkazy Reference Literatura LAŠŤOVKOVÁ, Barbora: Pražské usedlosti. 1. vyd. Praha: Libri, 2001. 359 s. ISBN 80-7277-057-8. S. 306. Související články Seznam pražských usedlostí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Truhlářka na Wikimedia Commons
Kostel svatého Martina (Solany)

Kostel svatého Martina v Solanech je sakrální stavbou, která pochází z počátku druhé poloviny 14. století. Z této doby se dochaval presbytář s křížovou a šestipaprskovou klenbou. Kostel byl přestavěn barokně a pseudogoticky. Kostel obklopuje bývalý hřbitov, ze kterého se zachovala pouze kamenná zeď. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V letním období kostel využívá k bohoslužbám husitská církev. Architektura Exteriér Kostel je jednolodní, obdélný. Má užší gotický polygonální presbytář s nízkou obdélnou sakristií po severní straně. V jeho západním průčelí se nachází hranolová věž. Boční fasády mají lizénové rámce a pseudogotická hrotitá okna. V jižní fasádě se nachází obdélný portál. Na presbytáři jsou opěráky a hladká hrotitá okna bez kružeb. Sakristie je členěna lizénovými rámci. Na věži jsou pseudogotická okna a jehlancová střecha. Interiér Presbytář má křížovou a paprsčitou žebrovou klenbu s kružbovými a kuželovitými konzolami. Na severí stěně se nachází gotický hrotitý profilovaný výklenkový sanktuář a obdélný vstup do sakristie. V jižní stěně je malý pravoúhlý výklenek. Triumfální oblouk je gotický, hrotitý a má zkosenou hranu do lodi. Loď kostela má plochý strop. Kruchta je dřevěná na dvou sloupech. Předsíň v podvěží má v klenbě placku. Vybavení Hlavní oltář je barokní. Je na něm obraz sv. Martina od Bohuslava Roubalíka z roku 1876. Původní barokní obraz se nachází na zadní stěně oltáře. Obraz je nesený barokními anděly. Na obrazem se nachází socha Boha Otce. Na bočních brankách oltáře jsou sochy sv. Vavřince a sv. Floriána. Barokní oltář Panny Marie pochází z 1. poloviny 18. století. Má reliéf Panny Marie byzantinizujícího typu. V kostele je rokoková kazatelna z období po polovině 18. století a obraz Narození Páně od V. Jansy. Okolí kostela U kostela se nachází hřbitovní brána se dvěma hranolovými pilíři se zdobenými triglyfy. Pilíře mají na vrcholku vázy. Za ohradní zdí roste památná lípa srdčitá o výšce 28 m (měření z roku 2010). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostel sv. Martina; Děčany, Solany (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Martina, Solany na webu Hrady.cz
Židovský hřbitov ve Zbraslavicích

Židovský hřbitov ve Zbraslavicích se nachází na severním okraji města Zbraslavice v okrese Kutná Hora, na jižním svahu v chatové osadě U Šárů. V roce 1958 byl hřbitov vyhlášen kulturní památkou. Historie a popis Již rok 1632 má být rokem založení prvního židovského hřbitova v části zvané Pančava, ten však byl na nátlak panstva zrušen. Další hřbitov existoval necelý rok 1697 nad Kudláčkovým mlýnem, ale teprve další pokus o založení tzv. domu života byl trvale úspěšný, a to u Hetlína nad Spáleným mlýnem. Je doložen roku 1766 na ručně kresleném plánu, jež uchovává archiv Židovského muzea v Praze. Jiné materiály uvádějí, že hřbitov byl zřejmě založen v roce 1797. Pohřební bratrstvo Chewra kadiša bylo ve městě založeno v roce 1692 a ve Zbraslavicích se těšilo výsadnímu postavení. Poté, co se roku 1906 vlastníkem hřbitova stala ŽNO Kutná Hora, jeho správu se rozhodla dále ponechat v rukách tohoto místního pohřebního bratrstva. Po 2. světové válce byla ohradní zeď areálu rozebrána a došlo k odcizení části novodobých náhrobků. V 80. letech byl pak pozemek hřbitova zmenšen v důsledku pokládání kabelů elektrického vedení. Během léta roku 2008 areál hřbitova poškodilo tornádo, které vyvrátilo jak několik desítek vzrostlých stromů tak řadu náhrobků. Areál byl opraven následujícího roku, na pozemku nadále roste osm stromů. Do dnešního dne se dochovalo cca 150 převážně pískovcových a žulových náhrobních kamenů datovaných od počátku 19. století do roku 1932, z nichž nejstarší čitelné jsou z let 1815 a 1834. Dle fotografií z roku 1903 nerostly v areálu žádné dřeviny, na konci 30. let 20. století jsou již evidovány osiky. Náhrobky jsou umístěny v jižní části hřbitova a mají nápisy jak v hebrejštině tak v němčině i češtině. Z ohradní zdi zůstaly pouze málo patrné zbytky a hřbitov je tak volně přístupný. Márnice se prakticky nedochovala – na jejím místě je viditelná jen nízká, travou a břečťanem zarostlá vyvýšenina. Další fotografie Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov ve Zbraslavicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Zbraslavice)

Der Jüdische Friedhof in Zbraslavice ist ein jüdischer Friedhof in Zbraslavice, Okres Kutná Hora, Mittelböhmische Region, Tschechien. Der Friedhof wurde 1797 nördlich des Ortes auf einer Anhöhe angelegt und ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem 4018 Quadratmeter großen Friedhof sind in den 2020er Jahren mehrere hundert Grabsteine erhalten. Die älteste bekannte jüdische Gemeinschaft im Ort stammt wahrscheinlich aus dem 17. Jahrhundert. Der erste schriftliche Nachweis stammt aus dem Jahr 1724. Die Chewra Kadischa wurde 1692 gegründet. Der Höchststand der jüdischen Bevölkerung lag 1850 bei 215. Später zogen die Juden in die großen Städte. Die unabhängige Gemeinde löste sich vor 1921 auf. 1930 gab es 19 Juden im Ort. Der jüdische Friedhof entstand im Jahr 1797. Ein älterer Friedhof war im 18. Jahrhundert abgerissen worden. Erwähnenswerte Bestattete sind mehrere Rabbiner sowie Vorfahren der Brüder František Langer (Schriftsteller und Dramatiker) und Jiří Mordechai Langer (Schriftsteller und Dichter). Die letzte bekannte jüdische Beerdigung auf dem Friedhof fand vor 1943 statt. Der isolierte Vorstadthügel war in den 2020er Jahren nicht markiert und nicht durch ein Schild ausgewiesen. Man erreicht ihn, indem man direkt von einer öffentlichen Straße abbiegt. Er ist ohne Zaun oder Tor für alle zugänglich. Die ungefähre Größe des Friedhofs vor dem Zweiten Weltkrieg betrug 0,4018 ha. Die Größe in den 2020er Jahren beträgt 0,3968 ha. In den 2020er Jahren befanden sich mehrere hundert Steine noch am ursprünglichen Standort. Davon waren viele umgestürzt oder zerbrochen. Die Grabsteine stammen aus der Zeit von 1815 bis ins 20. Jahrhundert. Der Verbleib der entfernten Steine ist unbekannt. Die flachen beschrifteten Steine sind aus Granit und Sandstein. Sie weisen eingemeißelte Reliefverzierungen auf und haben hebräische und deutsche Inschriften. Es gibt keine bekannten Massengräber. Die Prager Jüdische Gemeinschaft ist Eigentümerin des Grundstücks, das als jüdischer Friedhof, Lagerplatz und Mülldeponie genutzt wird. Die angrenzenden Grundstücke sind Erholungsgebiete, landwirtschaftliche Flächen und Wohngebiete. Der Friedhof ist durch die unterirdische Verlegung von Stromkabeln verkleinert worden. Während der Zeit des Zweiten Weltkriegs wurde viele Steine beschädigt. Weblinks Zbraslavice: Kutna Hora, Bohemia. In: iajgscemetery.org. Abgerufen am 23. Oktober 2023 (englisch, Eintrag im International Jewish Cemetery Project (Internationales Projekt Jüdische Friedhöfe)). Einzelnachweise
Co-Cathedral of the Assumption of the Virgin Mary, Opava

The Co-Cathedral of the Assumption of the Virgin Mary (Czech: Konkatedrála Nanebevzetí Panny Marie; also called Our Lady of the Assumption Co-Cathedral or simply Opava Cathedral) is a Gothic church in the historic city centre of Opava in the Czech Republic. History Its construction is believed to have started during the reign of the Bohemian King Ottokar I (1198–1230). The cathedral is constructed of red bricks, having three naves and two towers. It is built in the fourteenth century Gothic style. Its southern tower is 102 metres tall (a few metres taller than Prague Castle Tower) and remains the tallest church tower in Silesia. The establishment of the Church of the Assumption in Opava is associated with the Teutonic Knights. The construction of the church probably began shortly after 1204. Details about an earlier Romanesque church at this place are vague. But, a letter from King Wenceslaus I, dated 12 May 1237, already mentions the rectory in Opava. Construction of the church stopped after the death of Ottokar II. It resumed again after the return of his illegitimate son Nicholas I. Over time, the church underwent some additional Baroque and neo-Gothic modifications, suffered from fires in 1689 and 1759, and survived heavy shelling from the Red Army during World War II. Until today, the church remains one of the largest buildings in Opava. Since 1996, it is the second seat of the bishop of Ostrava-Opava (hence "Co-cathedral"). It serves as a Catholic church until this very day. In 1995, the building was declared a national cultural monument of the Czech Republic. See also Roman Catholicism in the Czech Republic Assumption of Mary References
Concatedral de Nuestra Señora de la Asunción (Opava)

La Concatedral de Nuestra Señora de la Asunción ​ o simplemente Catedral de Opava​ (en checo: Konkatedrála Nanebevzetí Panny Marie) es el nombre que recibe una iglesia católica en Opava​ una localidad del país europeo de República Checa.​ Posee tres naves, con dos torres, construida en el siglo XIV en estilo gótico, en donde antes estuvo un edificio románico más antiguo de principios del siglo XIII. En 1995 la iglesia fue declarada monumento nacional de la República Checa. Desde 1996 es la segunda sede del obispo de la diócesis de Ostrava-Opava (concatedral). El Establecimiento de la Iglesia de la Asunción en Opava está asociado con los caballeros teutónicos. La construcción de la iglesia probablemente comenzó poco después de 1204. Los detalles iniciales de esta iglesia románica no son muy conocidos. Pero la carta del rey Venceslao I del 12 de mayo de 1237 menciona la rectoría en Opava. Después de la muerte de Premysl Otakar II. La construcción de la iglesia se detuvo y se reanudó solo después del regreso de su hijo ilegítimo Nicolás I. La iglesia una vez se acabó se convirtió en el mayor edificio religioso de Opava, y el principal símbolo de la ciudad. Véase también Iglesia católica en la República Checa Arquitectura de las catedrales y las grandes iglesias Referencias
Concattedrale di Opava

La concattedrale di Santa Maria Assunta (Konkatedrála Nanebevzetí Panny Marie) è la chiesa cattolica principale di Opava e concattedrale della diocesi di Ostrava-Opava, eretta nel 1996. Fu fino al Novecento parte dell'arcidiocesi di Breslavia, anche se già nel 1777 era prevista la sua promozione a cattedrale nel piano di Pio VI di creare una diocesi, suffraganea dell'arcidiocesi di Olomouc, a Troppau (Opava) per la Slesia austriaca. La costruzione iniziò nel 1204 ad opera dell'Ordine Teutonico, ma già nel 1237 il Re Venceslao I di Boemia la dichiarò parrocchia di Troppau (Opava). Divenne la più grande e importante chiesa della Slesia meridionale e la sua torre raggiunse i 102 metri. Tra il 1689 e il 1759 ebbe modifiche in stile barocco. Nel corso della seconda guerra mondiale subì dei danni per via di un bombardamento. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale di Opava