NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Troja (slott)

Trojský zámek eller bara Troja är ett slott i Tjeckiens huvudstad Prag. Troja ligger 190 meter över havet. Slottet, som är i barockstil, byggdes mellan 1679 och 1691 för grevarna Sternberg. Mellan slottet och floden Vltava finns en slottspark i barockstil efter fransk förebild med en centralt placerad brunn. Mot öst ligger en fruktträdgård i barockstil och i centrum av denna finns en trädgårdslabyrint. Slottet Troja ägs av staden Prag och används som konstmuseum för 1800-talskonst. Slottet ligger vid zoologiska trädgården i Prag och på ett kort avstånd från botaniska trädgården i Prag. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från norska Wikipedia (bokmål/riksmål), Slottet Troja, 22 augusti 2021. Noter Externa länkar Slottets historia, privat internetsida
Тройський замок

Тройський замок , іноді Замок Троя (ческ. Trojský zámek) — замок-палац в передмісті столиці Чехії Празі кінця 17 століття. Побудований в добу бароко. Архітектор і побудова замку Архітектором Тройського замку був француз з Бургундії Жан Батист Матеі. В самій Празі Матеі побудував величний костел Св. Франциска Серафімського за власним планом. Навіть в Празі, де багато барокових церков, ця особлива і за планом, і за монолитним, пласким фасадом, прикрашеним сильно винесеним розірваним фронтоном. В центрі розриву велике вікно, яке за розмірами дорівнює порталу костела. Цим виразним оздобам підкорені всі інші — і руст, і невеличкі бічні вікна, і ніші зі скульптурами. Заміський замок-палац Матеі замовила родина графів Штернберг. Будова тривала з 1679 по 1791 р. Це перший заміський палац у Празі доби бароко. Дві башти на бічних корпусах тільки трішки перевищіли високий дах центральної частини який домінує у будівлі. Оздоби фасадів дуже стримані. В теперішньому стані їх виразність підсилена контрастною розфарбовкою червоним на білому. Найбільш бароковою оздобою замку стали сходинки садового фасаду, над якими працювали брати Герман з Дрездена. Біля замку стриманий сад бароко без квітників, прикрашений лише фонтанами. Приміщення палацу використовують як галерею картин художників Чехії 19 століття. Інші зали віддані під музей вина. Див. також Архітектура Чехії Список замків Чехії Вельтруси Замок Плосковіце Красни Двур Замок Вранов-над-Диєю Локет Замок Духцов Карлова Коруна Ледніце Замок Мілотіце Чеське бароко Посилання
Kabaret (České Budějovice)

Kabaret, také Cabaret Happy, Happy Cabaret nebo jen Cabaret, byl dům a podnik v Českých Budějovicích. Během svého fungování nabízel občerstvení a erotické služby, před zánikem došlo k sérii požárů, v jejichž důsledku byl objekt stržen. Erotický klub Během svého fungování nabízel tehdy oblíbený podnik občerstvení (bar), lesbické show, go-go tanečnice a další atrakce. Podle obyvatel okolních domů byl podnik bezproblémový. Zákazník zazvonil, byl vpuštěn dovnitř. Ven byla slyšet jen hudba, ale nedocházelo k rušení klidu. Ještě roku 2005 byl podnik činný. Série požárů V roce 2006 byl majitel odsouzen k sedmi letům vězení za střelbu v táborské nemocnici. Po propuštění dle výpovědí svědků dům opakovaně podpaloval, v 70 % případů byl při požáru přistižen právě majitel. Další požáry byly způsobeny bezdomovci nebo narkomany, kteří se ve zdevastovaném objektu pohybovali. Obyvatelé okolních domů zaznamenali zhruba 15 požárů, nejčastěji v letech 2016 a 2017. Seznam požárů Seznam není kompletní, obsahuje pouze publikované události: 22. duben 2013 – požár podkroví s předběžným odhadem škody ve výši 250 000 Kč 20. únor 2018 – uhašena dvě ohniska patrně založená bezdomovci 9. září 2018 – uhašen požár odpadu, beze škody 17. listopad 2019 – požár střechy, škoda na budově a oknech vedlejšího domu odhadnuta na 1 000 000 Kč, před požárem se na střeše pohyboval muž s kanystrem Odstranění stavby V prosinci 2017 nařídil stavební úřad vyklizení a zabezpečení budovy, aby nedocházelo k dalšímu poškozování. Devastace ale pokračovala a hrozilo zřícení. V srpnu 2018 nařídil stavební úřad odstranění budovy do 30. listopadu 2018. V lednu 2019 bylo kontrolou zjištěno, že k odstranění nedošlo. Stavební úřad prodloužil termín k odstranění do 9. dubna 2019, situace se však nezměnila. 21. listopadu 2019, krátce po posledním požáru, přistoupilo město České Budějovice k likvidaci objektu, jejíž náklady ve výši zhruba 2 000 000 Kč budou zpětně vymáhané po majiteli. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Cabaret Happy na Wikimedia Commons
Kaple Narození svatého Jana Křtitele (Trávník)

Kaple Narození svatého Jana Křtitele v Trávníku je pozdně barokní obdélná, stojboce ukončená sakrální stavba, která se nachází při okraje obce. Duchovní správou spadá pod Římskokatolickou farnost Cvikov. Zařízení V 80. letech 20. století patřil k zařízení oltář Vzkříšení Páně se sochami sv. Josefa a sv. Antonína Paduánského z 2. třetiny 18. století. Dále se zde nacházela rokoková stříňka se zlidovělou Madonou. Kaple Svaté Rodiny Mezi Trávníkem a Mařenicemi se nachází ještě barokní kaple Svaté Rodiny. Pochází ze 2. poloviny 18. století. Má čtvercový půdorys, čabrakové pilastry a obdélný vchod s polokruhovým záklenkem. Je vyvrcholená trojúhelníkovým štítem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Narození svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli Narození sv. Jana Křtitele, Trávník (katalog biskupství litoměřického)
Kostel svatého Mikuláše (Lísek)

Kostel svatého Mikuláše v Lísku v okrese Žďár nad Sázavou v kraji Vysočina je římskokatolický kostel, zasvěcený sv. Mikuláši. Je farním kostelem farnosti Lísek u Bystřice nad Pernštejnem. Historie Empírový kostel byl vystavěn mezi lety 1846–1852 nedaleko od místa původního zbořeného kostela. Vybavení V kněžišti se nachází hlavní oltář se svatostánkem a s oltářním obrazem sv. Mikuláše. Kromě hlavního oltáře se v kostele nalézají také dva boční oltáře. Jeden je zasvěcen Panně Marii a druhý sv. Janu Nepomuckému. Stěny zdobí malovaná křížová cesta a několik soch světců. Na kůru jsou umístěny varhany. Mezi další vybavení zde patří dřevěné lavice nebo kazatelna. Exteriér Chrám stojí na vyvýšeném místě v obci, v těsné blízkosti hřbitova, na němž se nachází malá hřbitovní kaple. Nedaleko roste památný javor klen. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Lísek u Bystřice nad Pernštejnem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Evangelický hřbitov v Konské

Evangelický hřbitov v Konské se nachází ve městě Třinec, v části Konská směrem od Nebor, na hranici s areálem Třineckých železáren. Historie Evangelický (luterský) hřbitov v Konské byl založen koncem 19. století. Nachází se na něm zděná hřbitovní kaple a obřadní síň. Roku 1969 byly na tento hřbitov přemístěny pozůstatky 229 zesnulých občanů a 46 zesnulých dětí ze zrušeného římskokatolického hřbitova ze zaniklé obce Konská (Kostel Všech svatých v Konské). Vlastníkem a provozovatelem hřbitova je sbor SCEAV v Třinci. Na hřbitově jsou pohřbeni mj. předci známých osobností pocházejících z historické obce Konská. Rodina Kubiszů, básníků Jana Kubisze, Pawła Kubisze a konzula v USA Józefa Kubisze. Dále rodina Buzků, bývalého polského premiéra a předsedy Evropského parlamenu Jerzyho Buzka. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Konské na Wikimedia Commons Reference Související články Seznam protestantských hřbitovů v Česku
Evangelický hřbitov v Suchdole nad Odrou

Evangelický hřbitov v Suchdole nad Odrou se nachází v městysi Suchdol nad Odrou v sousedství evangelického kostela. Hřbitov má rozlohu 3425 m2 je ve vlastnictví městyse Suchdol nad Odrou. Hřbitov byl založen roku 1856; roku 1879 byl rozšířen. Hřbitovní brána byla zbudována dle návrhu Eduarda Würtemberga. V době meziválečné náležel Německé evangelické církvi, po 2. světové válce byl zkonfiskován státem. Roku 2002 byl na hřbitově umístěn pomník bývalých německých občanů obce Suchdol a obětí všech válek. V zadní části hřbitova se nachází velká klasicistní hrobka rodiny Schittenhelm. K významným osobnostem, které na hřbitově odpočívají patří evangelický senior Jan Szepessy, českobratrský farář a historik Gustav Adolf Říčan či senátor Heinrich Fritsch. Reference Související články Seznam protestantských hřbitovů v Česku Evangelický hřbitov v Mořkově Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Suchdole nad Odrou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Suchdole nad Odrou na Wikimedia Commons
Evangelický hřbitov v Pusté Kamenici

Evangelický hřbitov v Pusté Kamenici se nachází ve svahu pod římskokatolickým hřbitovem a kostelem Svaté Anny. Má samostatnou vstupní bránu, vlastní márnici a zdroj vody. Rozloha je 678 m². Vlastníkem hřbitova je Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Krouně. Na hřbitově jsou pochováni i obyvatelé z obcí Rychnov a Čachnov. Historie Na indikační skice (pravděpodobně před rokem 1830) není hřbitov jednoznačně uvedený, na Císařských mapách stabilního katastru Čech 1:2880 (1824-1843) je již hřbitov zakreslen takřka v dnešní podobě na pozemku číslo 226. Celý hřbitov je obehnán kamennou zdí. Původní vchod byl situovaný nad márnicí, při společné cestě ke katolickému kostelu Svaté Anny. Jeho umístění je stále dobře patrné odlišnou šířkou zdi. Nad novodobou branou, pravděpodobně z počátku 20. století, je nápis „Béře se člověk do domu věčného“. Nově zbudovaná je též ocelová branka v horní hřbitovní zdi. Významné osobnosti Na hřbitově jsou pochovaní Jan Koudelka, bývalý starosta, Jaroslav Dostál, padlý koncem 2. světové války ve věku osmnácti let a Josef Bohatý, místní malíř. Doprava Pustá Kamenice leží při silnici 34. V obci jsou autobusové zastávky Pustá Kamenice, Pec, odb. a Pustá Kamenice, točna, se spoji do Hlinska, Čachnova a Poličky. Železniční zastávky Pustá Kamenice a Pustá Kamenice zastávka jsou vzdálené asi 600 m od hřbitova a leží na trati Žďárec u Skutče – Polička (označená číslem 261). Silnicí pod hřbitovem vede cyklotrasa č. 4105 Oldříš – Pec. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Pusté Kamenici na Wikimedia Commons Oficiální stránky obce Pustá Kamenice Českobratrská církev evangelická v Krouně – Evangelíci v Krouně, Skutči a Svratouchu
Vodní nádrž Barbora

Vodní nádrž Barbora je umělé jezero v Mostecké pánvi, severně od vesnice Oldřichov a jihozápadně od města Košťany, zhruba 6 km na západ od Teplic. Vodní plocha zasahuje do dvou katastrálních území: Oldřichov u Duchcova a Verneřice u Hrobu. Historie V minulosti se v okolí Oldřichova těžilo hnědé uhlí, mj. v hlubinném dole Barbora. V roce 1957 se ve stejné lokalitě začalo těžit povrchovým způsobem. Po vytěžení lomu vznikla zbytková jáma o rozloze přes 70 ha s názvem Barbora. Ta byla v 70. letech 20. století zatopena důlní vodou, vznikla tak vodní nádrž o rozloze 55 ha hluboká až 60 m. Později byl samovolně naplněný lom zprůtočněn přivedením vody z nedalekého potoka Bouřlivce. Současnost V současné době je v nádrži kvalitní pramenitá voda s dobrou průhledností. Plocha je využívána pro rekreační koupání a slouží také k výcviku sportovních potápěčů, k jízdám na plachetnicích nebo jako plocha pro windsurfing. V letních měsících je oblíbeným cílem návštěvníků z celého regionu Teplicka a Duchcovska i širšího okolí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodní nádrž Barbora na Wikimedia Commons
St. Hedwig (Darkovice)

Die Kirche St. Hedwig (tschechisch Kostel sv. Hedviky) ist ein Kirchengebäude des römisch-katholischen Bistums Ostrau-Troppau in der Gemeinde Darkovice (Groß Darkowitz) im Okres Opava, Tschechien. Der neuzeitliche Bau ist eine Filialkirche der Pfarrei St. Matthäus in Hať (Haatsch). Lage Die ungeostete Kirche St. Hedwig befindet sich ca. 500 m nördlich des Dorfplatzes von Darkovice auf einem erhöhten Platz an der Straße Kostelní. In unmittelbarer Nähe liegen der Friedhof und die Feierhalle. Geschichte Groß Darkowitz war seit jeher nach Haatsch eingepfarrt. 1823 wurde in dem Dorf zum Gedenken an die Ablösung der Frondienste in Preußen eine kleine, dem hl. Florian gewidmete Kapelle errichtet. In der Gemeinde im Hultschiner Ländchen, das einen hohen Anteil von Katholiken aufweist, entstand nach der Samtenen Revolution der Wunsch nach einer eigenen Kirche. Die zu diesem Zweck gegründete Vereinigung römisch-katholischer Gläubiger (Sdružení římskokatolických věřících) beschaffte die erforderlichen Mittel durch Spenden und Sammlungen; und leitete das Baugeschehen. Nach nur 15-monatiger Bauzeit war die nach Plänen des Ostrauer Architekten Josef Kupka errichtete Kirche fertiggestellt und wurde am 3. Juli 2005 durch Bischof František Lobkowicz geweiht. Im Innern war sie soweit ausgestattet, dass fortan Gottesdienste abgehalten werden konnten. Die von der Orgelbauwerkstatt Kánský-Brachtl aus Krásné Loučky (Schönwiese), gefertigte und von Milivoj Husák aus Lelekovice künstlerisch gestaltete Orgel wurde am 25. März 2010 durch Bischof Lobkowicz gesegnet. Teile der Ausstattung wie Beichtstuhl, Sedes und Meßdienerbank fehlen noch. Beschreibung Der Grundriss des in der Linie Südwest-Nordost errichteten Bauwerks ist rechteckig, die Kirche besitzt ein vorspringendes asymmetrisches Satteldach. Der Südseite ist ein schlanker Kirchturm mit Pyramidendach vorgebaut. Mit dem Kirchenbau wurden auch der Friedhof mit Parkplatz und die Feierhalle angelegt. Weblinks Beschreibung auf der Website der Gemeinde Beschreibung auf hlucinsko.eu Einzelnachweise
Bludník

Zámecký park Bludník je jediný park v Jimramově, původně zámecký park jimramovského zámku. Do povědomí širší veřejnosti se dostal především díky tomu, že se zde od roku 1990 každoročně koná hudební festival Otevřeno Jimramov. Kromě toho se zde pořádá řada dalších kulturních akcí. Popis Park Bludník byl založen jako zámecký anglický park. Nachází se v centru městyse Jimramov nedaleko bývalých hospodářských budov zámku, na soutoku Svratky s Fryšávkou poblíž Borovnického mostu. Vybudován byl okolo roku 1800 a do současnosti obsahuje stromy z původního arboreta. Největší ze smrků, pocházející snad z roku 1848, padl po zásahu bleskem v roce 2006. V roce 2014 prošel park revitalizací. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bludník na Wikimedia Commons oficiální stránky festivalu Park Bludník, jimramov.cz
Zimní stadion Kuřim

Zimní stadion Kuřim je hokejový stadion ve městě Kuřim, otevřený v roce 2019. Je domácím stadionem univerzitního hokejového týmu VUT Cavaliers Brno, ženského hokejového klubu HC Valkyries Brno a místního hokejového klubu HC Mystery Kuřim, který navazuje na, v roce 1960 zaniklý, Spartak Kuřim a který vznikl právě na impuls vycházející ze stavby nového zimního stadionu. Prvním zápasem byl zápas mezi univerzitními týmy HC Cavaliers Brno a Black Dogs Budweis. Stavba stadionu stála sto miliónů korun. Reference Externí odkazy Oficiální stránky
Gymnázium Karla Čapka, Dobříš

Gymnázium Karla Čapka, Dobříš svůj vznik datuje k roku 1953, kdy vznikla na Dobříši (v tehdejším okresním městě) všeobecně vzdělávací jedenáctiletá střední škola. Gymnázium nabízí vzdělávání v osmiletém a čtyřletém studijním programu. Leží v blízkosti ostatních vzdělávacích institucí na Dobříši, asi 2 minuty chůze od Mírového náměstí. Historie školy Původně byla umístěna v budově bývalé chlapecké a dívčí měšťanské školy na Komenského náměstí, v roce 1965 přesídlila do jednoho z pavilónů nově otevřené 2. základní devítileté školy. V průběhu let se škola transformovala postupně do podoby dnešního gymnázia, tedy školy všeobecně vzdělávací s tím, že v posledních dvou letech studia si studenti mohou volit semináře s různým zaměřením, které jim umožňuje zaměřit se na předměty, kterým se chtějí věnovat na vysoké škole nebo které je více zajímají. Od roku 1982 má škola konečně samostatnou a plně vyhovující budovu, která byla v roce 1996 doplněna o nástavbu nad prostorem šaten. Tím byla završena snaha dosáhnout optimální kapacity školy, tj. 12 kmenových tříd. Ve školním roce 1989/1990 bylo totiž zahájeno také víceleté studium a tudíž bylo nutné zajistit dostatek prostoru pro 8 tříd víceletého studia a 4 třídy studia klasického (čtyřletého). V roce 1992 změnila škola formu hospodaření, kdy se transformovala na organizaci příspěvkovou. Od roku 1995 škola užívá čestný název Gymnázium Karla Čapka, Dobříš. V létě 2015 se budova školy dočkala dlouho očekávané a akutně potřebné rekonstrukce. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Gymnázium Dobříš na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Jezírko u Dobříše

Jezírko u Dobříše je jezírko vzniklé zatopením lomu na nepropustném podkladu. Nachází se jižně od města Dobříš v okrese Příbram ve Středočeském kraji v Česku. Má rozlohu 1,145 ha. Je 170 m dlouhé a 110 m široké. Leží v nadmořské výšce 367 m. Okolí Okolí jezírka tvoří dno bývalého lomu, které je porostlé trávou a ojedinělými stromy. Okolní bývalý lom spolu s vodní plochou tvoří přírodní památku, která byla vyhlášena k 10. listopadu 2009 a její rozloha je 4,2011 ha. Byla vyhlášena společně s přírodní památkou Pařezitý u Svatého pole a přírodním parkem Hřebeny. Důvodem ochrany je geologický profil svrchněproterozoických slabě metamorfovaných sedimentů, které byly uloženy v mořském prostředí. Geologie Sled sedimentárních hornin je tvořen především drobami, prachovci a rozpadavými jílovitými břidlicemi. Důležitým horninovým typem jsou tzv. dobříšské slepence, které v tomto lomu mají svůj ukázkový vývoj. Horniny se řadí k barrandienskému proterozoiku a do tzv. štěchovické skupiny. Vodní režim Jezírko nemá povrchový přítok ani odtok. Náleží k povodí Sychrovského potoka. Fauna a flora Ohrožené druhy živočichů Z ohrožených druhů živočichů se na území přírodní památky nachází: kovařík Zorochros meridionalis, soumračník skořicový (Spialia sertorius), modrásek rozchodníkový (Scolitantides orion); obratlovci jsou zastoupeni např. ohroženým kulíkem říčním (Charadrius dubios). Z druhů, které nejsou vyhlášeny za ohrožené, ale zároveň se nejedná o běžné druhy: ťuhýk obecný (Lanius collurio), skokan zelený (Rana esculenta) a skřehotavý (R. ridibunda). Přístup Chráněné území je veřejnosti přístupné pouze po obvodu z ulice Příbramské ulice v Dobříši od autobusové zastávky Dobříš, lom. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jezírko u Dobříše na Wikimedia Commons Informace na AOPK ČR
Nová synagoga v Dobříši

Bývalá nová synagoga, vybudovaná v letech 1903–1904 ve městě Dobříši, stojí na severozápadním rohu Mírového náměstí čp. 68 u ulice Čs. armády. Postavena byla v novorománském slohu podle návrhu architekta Aloise Richtera. Orientována je směrem k severu, což je v Česku ojedinělou výjimkou. Svému účelu sloužila do roku 1938. Za 2. světové války objekt sloužil jako skladiště obilí, pak jako muzejní sklad a od roku 1955 je využíván jako kulturní dům. V horním patře se pořádají výstavy, přízemí dává prostor pro koncerty a další kulturní akce, konají se zde také schůze městského zastupitelstva. Během a po druhé světové válce byla budova opomíjena a chátrala, roku 1959 byla zbořena věž v jejím průčelí a hlavní modlitební sál rozdělil strop na dvě podlaží. Po rekonstrukci z roku 2008 byly na horní štít vráceny Mojžíšovy desky. Ve městě se do roku 1960 nacházela též stará synagoga a je zde i židovský hřbitov. Odkazy Reference Související články Stará synagoga v Dobříši Židovský hřbitov v Dobříši Dobříš Seznam židovských památek ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nová synagoga v Dobříši na Wikimedia Commons
Neue Synagoge (Dobříš)

Die Neue Synagoge in Dobříš (deutsch Doberschisch), einer Gemeinde im Okres Příbram in der Region Středočeský kraj in Tschechien, wurde 1903/04 im neuromanischen Stil errichtet. Die profanierte Synagoge dient heute als Kulturhaus. Der Turm wurde abgerissen. Die 1777 erbaute alte Synagoge, die bis 1904 als Gotteshaus genutzt worden war, wurde 1960 abgerissen. Siehe auch Jüdischer Friedhof (Dobříš) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks
Židovský hřbitov v Dobříši

Židovský hřbitov leží v severovýchodní části města Dobříš poblíž Lípové ulice při modré a zelené turistické značce. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Popis a historie Hřbitov se vstupem z východní strany byl založen nejdéle v 1. polovině 17. století a do současnosti se zde dochovalo kolem 250 náhrobků s nejstarším z roku 1650. V letech 1781 a 1863 byl areál rozšířen, na konci 80. let 20. století byl výrazně zmenšen a v nevyužité části byl založen park a vybudováno dnes chátrající hřiště na minigolf. Byla postavena nová zeď a brána, za niž byla bez ladu a skladu přemístěna část náhrobků ze zrušené části. Areál se zamyká a přístupný je jen po dohodě se správcem hřbitova, společností Matana. Ve městě se také nachází bývalá synagoga. Odkazy Reference Související články Stará synagoga v Dobříši Dobříš Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Dobříši na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Dobříš)

Der Jüdische Friedhof in Dobříš (deutsch Doberschisch), einer Stadt im tschechischen Okres Příbram der Region Středočeský kraj (deutsch Mittelböhmische Region), wurde im 16. Jahrhundert angelegt. Der auf einem Hügel liegende jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich heute noch circa 250 Grabsteine (Mazevot). Siehe auch Neue Synagoge (Dobříš) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Version). Weblinks Einzelnachweise
Kaliště (přírodní památka)

Kaliště je přírodní památka, která se nachází na Lišovském prahu, 3,5 kilometru severozápadně od městečka Ledenice v okrese České Budějovice. Správa AOPK České Budějovice. Důvod ochrany Důvodem ochrany jsou ekosystémy podmáčené polokulturní louky v sousedství Kališťského rybníka, s výskytem ohrožených druhů rostlin. K nejvýznamnějším druhům patří olešník kmínolistý (Selinum carvifolia), čertkus luční (Succisa pratensis), kozlík dvoudomý (Valeriana dioica), bezkolenec modrý (Molinia caerulea), jestřábník okoličnatý (Hieracium umbellatum), řebříček bertrám (Achillea ptarmica), ostřice stinná (Carex umbrosa), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis) a velmi vzácný hořec hořepník (Gentiana pneumonanthe). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaliště na Wikimedia Commons
Dlouhý most (České Budějovice)

Dlouhý most je jeden ze tří silničních mostů přes Vltavu v Českých Budějovicích. Spojuje centrum města s jeho západní částí Čtyři Dvory. Most pod tímto názvem je uváděn již v roce 1369. Historie Most v minulosti již několikrát změnil svoji podobu. První zmínka o Dlouhém mostě je z roku 1369, do té doby zde byl brod. Roku 1741 byl most spálen ustupujícími vojáky. Další, dřevěný most byl v roce 1880 nahrazen železným příhradovým mostem délky 95,4 metrů podle návrhu Václava Koudelky. V letech 1930-2 byl původní most posunut po proudu a na jeho místě postaven nový, po kterém měla jezdit i tramvaj. Novější ocelová konstrukce se od té starší lišila nižším počtem pilířů. V roce 1998 byl původní most dočasně na dobu výstavby nového posunut o 18 m proti proudu a na původním místě vznikl současný most. Slavnostní otevření současné stavby se konalo 28. října 1998 a zúčastnily se jej mnohé místní organizace i zahraniční pozorovatelé. Současnost Dnes se jedná o ocelový visutý most s otvory odlehčenou stěnou. Most má dvě pole každé o rozpětí 47 m. Netradiční ztvárnění mostu vyšlo z architektonické soutěže. Most převádí velmi vytíženou Husovu třídu (přes 19 tisíc vozidel/24 hodin v roce 2005) a je po něm vedena i trolejbusová trať. Evidenční číslo mostu je CB-002. Technické parametry Visutý ocelový most byl vyroben v MOSTÁRNĚ v závodě 6 ve Vítkovicích v Ostravě, rozpětí je 2× 47 metrů. Jako závěsný systém slouží perforovaná ocelová stěna. Mezi závěsy je 10,5 metrů široká vozovka se třemi jízdními pruhy, zvenčí jsou zavěšené chodníky. Most je 4,8 metrů nad hladinou Vltavy. Nosnost činí 32 tun (výhradní 80 t, výjimečná 196 t). Autorem návrhu je kancelář Romana Kouckého. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dlouhý most na Wikimedia Commons Dlouhý most v Českých Budějovicích