NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Deštenské pastviny

Deštenské pastviny jsou přírodní památka na území Chráněné krajinné oblasti Kokořínsko – Máchův kraj, v jižní části okresu Česká Lípa. Jedná se o stráň s výskytem zvláště chráněných rostlin. Historie Přírodní památka zde byla vyhlášena 22. dubna 2003. Lokalita je v péči správy Chráněné krajinné oblasti Kokořínsko – Máchův kraj, regionálního pracoviště Agentury ochrany přírody a krajiny ČR. Přírodní poměry Chráněné území s rozlohou 1,86 hektarů se nachází v nadmořské výšce 250–288 metrů. V západní části Kokořínska u silnice mezi Mělníkem a Dubou je zalesněná oblast s mnoha chráněnými územími, prameništi potoků Liběchovka a Pšovka, pískovcovitými útvary. U vesnice Deštná, kterou silnice vede, se nachází Deštenský kopec (313 metrů). Na jeho jihozápadním úpatí leží stráň, v horních partiích porostlá stromy a dole zatravněná. Na loukách roste např. koniklec luční (Pulsatilla pratensis), hvězdnice zlatovlásek (Aster linosyris), sasanka lesní (Anemonoides sylvestris) či hořec brvitý (Gentianopsis ciliata). Mezi teplomilnými bezobratlými živočichy byla evidována vzácná cikáda chlumní (Cicadetta montana) nebo údajně vyhynulá pestřenka Pelecocera tricinta. Přístup Lokalita leží 250 metrů západně od silnice I/9. K pastvinám nevedou žádné turisticky značené cesty ani cyklotrasy. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Deštenské pastviny na Wikimedia Commons
Obchodní akademie, Vyšší odborná škola ekonomická a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky Mladá Boleslav

Obchodní akademie, Vyšší odborná škola ekonomická a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky, Mladá Boleslav, T. G. Masaryka 14 (zkráceně OA, VOŠE a JŠ s právem SJZ) je veřejná škola sídlící v Mladé Boleslavi, která nabízí úplné střední odborné vzdělání s maturitou a vyšší odborné vzdělání ekonomického zaměření. Obchodní akademie Obchodní akademie nabízí čtyřleté denní studium ekonomicky zaměřených oborů. Studium je určeno pro absolventy základních škol a je zakončeno maturitní zkouškou. Studijní obory 78-42-M/02 Ekonomické lyceum 63-41-M/02 Obchodní akademie Vyšší odborná škola ekonomická Vyšší odborná škola ekonomická nabízí studium v denní (3 roky) i kombinované (4 roky) formě studia. Studium je vhodné pro absolventy středních škol a gymnázií a je zakončeno absolutoriem, absolvent získá titul diplomovaný specialista (DiS.). Studium Obor vzdělávání: 63-41-N/.. Ekonomika a podnikání Vzdělávací program: 63-41-N/16 Finanční řízení Spolupráce s VŠ Škola spolupracuje s některými soukromými vysokými školami, které umožňují zkrácenou délku bakalářského studia. Jsou to například Vysoká škola obchodní v Praze, Vysoká škola manažerské informatiky a ekonomiky, Středočeský vysokoškolský institut, Vysoká škola finanční a správní, Vysoká škola hotelová v Praze, Evropský polytechnický institut, Vysoká škola Karla Engliše aj. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Obchodní akademie, Vyšší odborná škola ekonomická a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky Mladá Boleslav na Wikimedia Commons Oficiální stránky OA, VOŠE a JŠ s právem SJZ na Infoabsolvent.cz
Kostel svaté Markéty (Moravské Knínice)

Kostel svaté Markéty je římskokatolický chrám v obci Moravské Knínice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je filiálním kostelem kuřimské farnosti. Historie Kostel v Moravských Knínicích pochází zřejmě z doby kolem roku 1366, dochován je vrcholně gotický presbytář s křížovou klenbou, polygonálně ukončený. Loď byla původně plochostropá, k její jižní zdi byla zřejmě na přelomu 15. a 16. století přistavěna hranolová věž. Chrám byl roku 1681 upraven barokně, tehdy snad byla loď zaklenuta valenou klenbou. V roce 1866 došlo k romantizujícím úpravám, byla přestavěna věž a loď kostela byla prodloužena západním směrem. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Markéty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Veverská Bítýška)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám ve městě Veverská Bítýška v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem veverskobítýšecké farnosti. Historie První zmínka o faře ve Veverské Bítýšce pochází z roku 1481. Původní kostel svatého Jakuba měl délku 14 metrů, šířku 8 metrů a dřevěnou věž se zvonicí. Protože již kapacitně nevyhovoval, byl v letech 1771–1782 postaven nový, pozdně barokní chrám. Jedná se o jednolodní stavbu, jehož kněžiště je ukončeno segmentovým závěrem. Nad západním průčelí se nachází hranolová věž. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov ve Veselici

Židovský hřbitov ve Veselici byl založen snad kolem poloviny 18. století. Nachází se asi 400 m na severovýchod od obecního úřadu ve Veselici a je přístupný po polní cestě vedoucí od obce cca 350 m k lesu. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka České republiky. Na ploše 1727 m2 se dochovalo kolem 250 náhrobních kamenů (macev) s nejstaršími z druhé poloviny 18. století a hrobnický dům. Zajímavostí je neobvyklý dětský hrob s dvěma andělíčky a dvě stély v severní hřbitovní zdi. Veselická židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Mladé Boleslavi. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov ve Veselici na Wikimedia Commons Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Židovský hřbitov v Křinci
Jüdischer Friedhof (Veselice)

Der Jüdische Friedhof in Veselice, einer tschechischen Gemeinde im Okres Mladá Boleslav in der Mittelböhmischen Region, wurde um 1830 angelegt. Der jüdische Friedhof nördlich des Ortes ist seit 1996 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem 2910 Quadratmeter großen Friedhof sind heute noch circa 100 Grabsteine erhalten. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Veselice bei Jewish Cemetery Project (englisch) Einzelnachweise
Litice nad Orlicí (lovecký zámeček)

Lovecký zámeček Litice nad Orlicí stojí ve vsi Litice nad Orlicí na svahu vrchu Chlum, na pravé straně řeky Divoká Orlice naproti hradu Litice. Historie Nevýrazný empírový lovecký zámeček postavil v roce 1820 majitel panství Žamberk John Parish von Senftenberg. George Parish von Senftenberg nechal ve druhé polovině 19. století zámeček přestavět na myslivnu. Ve vlastnictví rodu Parishů zůstal až do roku 1948, kdy jim byl znárodněn a přešel do správy státních lesů. V roce 1957 prošel objekt úpravami na byty. Po sametové revoluci byl vrácen Parishům. Popis Jedná se o přízemní stavbu na půdorysu obdélníka, bez větších architektonických detailů. Jediným výraznějším architektonickým prvkem zámečku je sloupový portikus v jihovýchodním průčelí, zakončený tympanonem – od přestavby v roce 1957 jediný prvek připomínající panskou minulost objektu. Celá stavba je kryta valbovou střechou. Externí odkazy Zámeček na hrady.cz Zámek na castles.cz Archivováno 7. 5. 2012 na Wayback Machine.
Plaveč (letohrádek)

Letohrádek Plaveč stojí v kaštanové aleji vedoucí z Jesenice ke dvoru Plaveč, asi 2 km na sever od loveckého zámečku Svatý Hubert. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Barokní letohrádek byl pravděpodobně vystavěn v polovině 18. století spolu se zámečkem Svatý Hubert Černíny z Chudenic. Původní využití je nejasné, pravděpodobně však sloužil k odpočinku šlechty během honů. Později byl využíván jako skladiště potravy pro zvěř. Po roce 2000 prošel částečnou rekonstrukcí, při které dostal novou střechu. Dnes je chátrající objekt volně přístupný a slouží jako vyhlídková věž s výhledem na Doupovské hory, Krušné hory a České středohoří. Dostupnost Okolo letohrádku vede žlutě značená turistická trasa od Jesenice k zámečku Svatý Hubert. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu letohrádek Plaveč na Wikimedia Commons Letohrádek na hrady.cz
Kostel svatého Mikuláše (Veverské Knínice)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický chrám v obci Veverské Knínice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem veverskoknínické farnosti. Historie První zmínka o faře ve Veverských Knínicích pochází z roku 1259, kostel byl postaven v raně gotickém slohu nedlouho poté, zachován je portál v severní stěně lodi z doby kolem roku 1270. Chrám byl v 18. století upraven barokně. Jedná se o jednolodní stavbu s trojboce ukončeným kněžištěm, na nějž navazuje nepravidelný přístavek, a hranolovou věží před západním průčelí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Lažánky)

Kostel Nejsvětější Trojice je římskokatolický chrám v obci Lažánky v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jádro kostela tvořené obvodovými zdmi sálu pochází z konce 13. století, chrám byl tehdy plochostropý a obdélného půdorysu, kněžiště nebylo odsazené a bylo zřejmě zakončeno rovně. V průběhu dalších staletí se podoba stavby výrazně měnila. Nejprve byla k jižní straně lodi přistavěna hranolová věž (zřejmě během první čtvrtiny 16. století), následovala sakristie u severní strany (konce 17. století). Největší přestavby se kostel dočkal v roce 1786, kdy byl původní rovný závěr kněžiště nahrazen segmentovým zakončením, chrám byl zaklenut, dřevěné zvonicové pato věže bylo nahrazeno zděným, k věži bylo přistavěno točité schodiště a před západní průčelí kostela byl přistavěn přístavek s hudební kruchtou. Na začátku 30. let 20. století byla k jižní straně chrámu přistavěna mariánská kaple, vybudovány byly také předsíně u věže a vchodu v západním průčelí. Roku 1939 byla podle projektu Karla Náhůnka postavena u severní strany kostela nová sakristie, komora a místnost pro duchovní cvičení. K poslední stavební úpravě došlo roku 1968, kdy byla při opravách chrámu zbořena předsíň u věže, která byla nahrazena novou. Kolem kostela se do roku 1899 nacházel hřbitov. Je farním kostelem lažánecké farnosti. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Svatoslav)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v obci Svatoslav v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem svatoslavské farnosti. Historie Fara existovala ve Svatoslavi již před rokem 1240, první přímá zmínka o kostele je ale až z roku 1501. Jádro chrámu pochází ze 13. století, portál do sakristie z konce 14. století, hlavní portál je pozdně gotický z doby kolem roku 1500. Kostel byl později upraven barokně, včetně nové klenby z druhé poloviny 18. století. Jedná se o jednolodní stavbu s ploše uzavřeným kněžištěm, nad kterým stojí hranolová věž. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Jinolické rybníky

Jinolické rybníky je soustava tří rybníků ležící u obce Jinolice v CHKO Český ráj, asi 5 km od Jičína. Soustavu tvoří rybníky Oborský, Němeček a Vražda, jež jsou napájeny bezejmenným potokem, tvořícím přítok Javornice. Popis lokality Soustava se nachází ve výrazném údolí mezi Javornickou horkou na severu a Prachovským hřebenem na jihu (Prachovské skály a spojnice vrchů Přivýšina – Brada). Rybníky jsou jednou z nejvyhledávanějších lokalit Českého ráje. Dva z rybníků jsou rekreační, jsou zde veřejná tábořiště, autokempy, chatové osady. Nejbližší železniční zastávka je v Jinolicích, od ní vede kolem rybníků modrá turistická značka do Prachova, žlutá značka vede od rybníků k rozcestí Pod Přivýšinou. Rybníky Oborský (rozloha 11,4 ha) – největší ze soustavy; rekreační (písčité dno, písčitá i travnatá pláž, využívaný ke koupání a vodním sportům); vlhké louky na západním až jihozápadním břehu jsou chráněny jako přírodní památka Oborská luka. Němeček (rozloha 5,2 ha) – rekreační; poskytuje možnost koupání (zvláště u hráze rybníka). Vražda (rozloha 2,1 ha) – k rekreaci se nevyužívá; celý včetně vlhké louky na jihozápadním břehu je chráněn jako přírodní památka Rybník Vražda. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Oborská luka Rybník Vražda Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jinolické rybníky na Wikimedia Commons
Prelatura v Ostrovačicích

Prelatura v Ostrovačicích v okrese Brno-venkov se nachází u tamního kostela sv. Jana Křtitele a sv. Václava. Společně s přilehlou farou je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Ostrovačice od středověku patřily benediktinům. Poprvé zde byl roku 1255 doložen jako patron kostela břevnovský opat Martin I. V letech 1469 a 1619 bylo ostrovačické zboží zastaveno, ale opět se vrátilo do majetku řádu. Mniši benediktinského kláštera v Rajhradě pak od druhé čtvrtiny 17. století obsazovali ostrovačickou faru jako její administrátoři. Právě na ni se na přelomu 17. a 18. století několikrát ukryli, když klášteru hrozilo nebezpečí: poprvé roku 1683, když se obávali polského vojska, táhnoucího na pomoc Vídni obležené Turky, znovu v letech 1703–1704 utekli před kurucy a snad také roku 1707. Benediktini si zde proto dali v letech 1723–1724 vybudovat jednopatrovou rezidenci (prelaturu) s kaplí, která je přistavěna k zadní části fary, takže areál má půdorys písmene L. Rezidence sloužila také dalšímu řeholníkovi, který byl hospodářským inspektorem ostrovačického statku. V letech 1718–1784 vzrostl význam Ostrovačic jako poutního místa, které papež Klement IX. nadal odpustky. Sídlilo zde také laické bratrstvo, jež pečovalo o kostel. Budova rezidence byla v roce 1765 rozšířena, nepochybně byly renovovány interiéry. K opravě zámečku došlo roku 1849. V posledních letech byla rezidence využívána účelově a v roce 2007 byl její stav havarijní. Architektura Původní plány v roce 1718 objednal rajhradský probošt Anton Pirmus. Podle starší hypotézy je údajně vytvořil Jan Blažej Santini-Aichel, podle formální analýzy Antonína Jirky to měl být Christian Alexander Oedtl; nejsou však dochovány. Stavba zámečku proběhla v letech 1723 a 1724, jejím autorem byl František Benedikt Klíčník, který stavbu také realizoval. Z roku 1765 je při adaptaci budov doložena práce zednického mistra – políra Matyáše Jednušky z Moravského Krumlova, který signoval dochované plány. Interiéry Ve společenských prostorách se dochovaly barokní nástěnné malby s alegoriemi Stvoření světa a Boží moudrosti. V kapli zůstala dekorativní malba stěn, výklenek s kamennou oltářní menzou a dekorací zrušeného oltáře. V letech 2016–2021 církev zahájila jejich rekonstrukci. Odkazy Reference Literatura POKORNÝ, Václav Jan. Z rajhradských pamětí. Rajhrad: [s.n.], 1932. 66 s. Dostupné online. Nevydaný strojopis. SAMEK, Bohumil; DOLEJŠÍ, Kateřina. Umělecké památky Moravy a Slezska 3.2., O/P. Praha: Academia, 2021. ISBN 978-80-200-3122-8. S. 649–652.
Kostel svatého Jana Křtitele a svatého Václava

Kostel svatého Jana Křtitele a svatého Václava je římskokatolický chrám v městysu Ostrovačice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Základy kněžiště jsou románské a pochází z 12.–13. století, první písemná zmínka je z roku 1255. Současný kostel byl vybudován v raně barokním slohu na konci 17. století. Nedlouho poté, v letech 1718 a 1719, byla loď prodloužena a vznikla také kaple svaté Barbory. Roku 1727 byla Františkem Benediktem Klíčníkem upravena a zvýšena věž. V roce 1803 byla postavena klasicistní předsíň a roku 1880 nová sakristie. Jedná se o jednolodní kostel, kněžiště je ukončeno půlkruhově. Hranolová věž je přistavěna k jižní stěně lodi. Je farním kostelem ostrovačické farnosti. U fary si rajhradští benediktini zřídili rezidenci. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele a svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svaté Máří Magdaleny (Olešnice v Orlických horách)

Kostel svaté Máří Magdaleny je římskokatolický filiální kostel v obci Olešnice v Orlických horách, na vrcholu kopce nad náměstím. Ke kostelu je zajímavý přístup krytým schodištěm. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Barokní kostel z roku 1705, postavený Kašparem Klinkertem z Kladské Bystřice, stojí na místě původního dřevěného kostelíku z 15. století. Roku 1861 byl postaven znovu po požáru. Okolí kostela Kolem kostela se nachází hřbitov. bohoslužby se konají pouze jednou měsíčně a to druhou neděli v 11.00 ( www.bihk.cz ) Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Máří Magdaleny na Wikimedia Commons Má vlast.cz Turistika.cz Orlické hory - kostely v Orlických horách Královéhradecká diecéze Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Farnost Olešnice v Orlických horách[nedostupný zdroj] Varhany a varhanáři
Kostel svatého Jakuba Staršího (Čučice)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám v obci Čučice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem čučické farnosti. Historie Původní jádro kostela je zřejmě středověké, tvoří nynější pravoúhlé kněžiště. Údajně v roce 1707 chrám vyhořel. V roce 1748 proběhla rozsáhlá přestavba, při které byla přistavěna na západní straně barokní loď a na východní straně věž. Popis Jedná se o jednolodní orientovanou stavbu s odsazeným, pravoúhle ukončeným kněžištěm. K jeho východní straně přiléhá věž, krytá stanovou střechou. V jejím přízemí se nachází sakristie. Západně od kněžiště navazuje velká obdélná loď, která na západní straně přechází do zúženého vstupního útvaru. V něm jsou na severní a jižní straně umístěny vstupy do kostela. Kněžiště je završeno valenou klenbou s výsečemi, loď je kryta plackou nad čtvercem, nesenou pasy. Vybavení zahrnuje hlavní oltář s obrazem svatého Jakuba Staršího z 2. poloviny 18. století a dvojici protějškových bočních oltářů z roku 1825. Původní mešní kalich pochází z roku 1518, v 19. století byl upraven na ciborium. Ve věži kostela visí zvony ulité roku 1581 a 1713. Před kostelem stojí kamenný klasicistní kříž z 1. čtvrtiny 19. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Řeznovice)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám ve vsi Řeznovice, části města Ivančice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem řeznovické farnosti. Historie Románský chrám v Řeznovicích byl postaven ve druhé polovině 12. století, mohl jej nechat zbudovat znojemský údělný kníže Konrád II. Ota po roce 1160. (Dřívější literatura uvádí již přelom 11. a 12. století.) Tehdy se jednalo o vlastnický kostel pravděpodobně spojený lávkou s blízkým zeměpanským dvorcem, který zřejmě stával v místě dnešní fary. Chrám byl tvořen dosud dochovaným centrálním prostorem s osmibokou zvonicí a třemi apsidami, na západní straně k němu přiléhalo malé hranolové stavení s emporou, z něhož se dochovaly archeologicky nalezené základy. Asi v polovině 16. století bylo toto stavení zbořeno a nahradila jej renesanční loď obdélného půdorysu, k jejímuž jižnímu vchodu byla o něco později přistavěna předsíň. Ve druhé polovině 16. století byla provedena změna zastřešení věže, kdy běžnou střechu nahradil zděný útvar jehlanu, jenž v horní části přechází do kuželu. V 18. století byla k východní apsidě přistavěna sakristie, ta byla v roce 1893 zbořena a nahrazena současnou, která je přistavěna k severní straně lodi. Z konce 19. století pochází i další úpravy, jako je vchod v západním průčelí lodi a nová kruchta. Interiér kostela byl upraven 80. letech 20. století podle návrhu architektů Tomáše Černouška a Miroslava Vochty. Svícny jsou dílem sochaře Otmara Olivy. Vitraje s motivy Písně tvorstva sv. Františka z Assisi vytvořil Jan Jemelka. Kolem kostela se do roku 1793 nacházel hřbitov. Zvony Ve věži kostela jsou umístěny tři zvony, přičemž nejstarší z nich pochází z roku 1483. Další dva zvony byly za první světové války zrekvírovány. Náhradou za ně byly v roce 1950 vyrobeny dva nové zvony; tehdy byla zrekonstruována i celá zvonice. Dvojice nových zvonů pravidelně ohlašuje nedělní bohoslužby. Starý zvon není napojen na elektrické ovládání a není běžně využíván. Dříve se zvonívalo přímo z kostela, v jehož stropě byl otvor pro lano. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Oficiální stránky Česká románská architektura: Řeznovice Kresba půdorysu kostela a nápis na kameni
Koulka

Koulka je bývalá zemědělská usedlost v sousedství Radlic, na katastru Smíchova v Praze. Dvoupatrová budova s druhorokokovou výzdobou fasády je dokladem architektury 19. století. Roku 1693 nesla jméno „Vorlovka“, později se vžilo označení „Koulka“ (pravděpodobně podle majitele), které nese minimálně od roku 1799. Dnes nese budova č. p. 189 a je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Koulka byla vždy výjimečná svou neobvyklou zahradou ve strmé stráni v terasovitém terénu. Existovala už na počátku 17. století a po roce 1760 byla doplněna o různá propojovací schodiště, zimní zahradu a drobné stavby. Usedlost zde vznikla zřejmě koncem 18. století. Barokní budova prošla později klasicistními přestavbami. V roce 1939 byly zbořeny hospodářské budovy. Při osvobozování Prahy byla rozebrána na barikády barokní ohradní zeď. Dochovala se hlavní budova s charakteristickým na sloupech neseným balkonem s kovaným zábradlím a ze zahrady chráněný jasan. Dnes slouží jako obytný prostor a kanceláře. Odkazy Reference Literatura LAŠŤOVKOVÁ, Barbora: Pražské usedlosti. 1. vyd. Praha: Libri, 2001. 359 s. ISBN 80-7277-057-8. S. 161 – 163. Související články Seznam pražských usedlostí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koulka na Wikimedia Commons Malé dějiny Smíchova a Košíř > Usedlosti v sousedství Radlic - 2. část - Koulka, Konvářka Archivováno 20. 8. 2020 na Wayback Machine.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Ivančice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám ve městě Ivančice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem ivančické farnosti. Historie Ivančický kostel je poprvé přímo zmiňován v roce 1239. Zřejmě ještě na konci 13. století bylo zahájeno budování nového chrámu, jehož stavba byla v roce 1304 vypálena. Po roce 1312 přestavba pokračovala, vzniklo současné gotické kněžiště ukončené polygonálně. V této době byla zřejmě zahájena také stavba městské strážní věže, která byla dokončena ve druhé polovině 14. století. Lodě kostela byly stavěny od přelomu 14. a 15. století. Nejdříve vznikla hlavní loď (z režných cihel a tvarovek) navazující na věž, teprve asi od 70. let 15. století bylo zahájeno budování obou bočních lodí (z lomového kamene). Tehdy také byla postavena sakristie (v závěru severní lodi) a byla zaklenuta hlavní loď. Ve druhé polovině 16. století byla věž zvýšena o obytné patro a následně vznikl ochoz a zděný útvar se střechou. Při požáru v roce 1763 bylo poškozeno kněžiště, které bylo poté barokně upraveno a dostalo novou klenbu. Poslední větší stavební úpravy chrámu proběhly v letech 1946–1950, kdy byla podle projektu architekta Klaudia Madlmayera ve zdech hlavní lodi, nad bočními loděmi, jejichž střechy musely být upraveny, vytvořena okna románského tvaru. K dalším pracím patřila nová střecha a vyzděné štíty severní a jižní předsíně. Kolem kostela se do roku 1560 nacházel hřbitov. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Neslovice)

Kostel Narození Panny Marie je římskokatolický chrám v obci Neslovice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem neslovické farnosti. Historie Kostel v Neslovicích byl postaven v pozdně barokním slohu v letech 1782–1784. Jedná se o jednolodní chrám s půlkruhově ukončeným kněžištěm a zvonicí nad západním průčelím se vchodem. K jižní straně kostela přiléhá sakristie. Někdy během druhé poloviny 19. století byla přistavěna před západní průčelí předsíň a k severní straně kněžiště čtyřboká kaple Božího hrobu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons