Cerkev Srca Jezusovega, Praga

Cerkev Srca Jezusovega (češko: Kostel Nejsvětějšího srdce Páně) je rimskokatoliška cerkev na Trgu Jurija Podjebradskega, ki se nahaja v četrti Vinohrady v Pragi. Zasnoval jo je arhitekt Jože Plečnik, ki je navdih zanjo iskal v zgodnjekrščanskih in antičnih vzorih. Zgrajena je bila med letoma 1929 in 1932. Kulturni spomenik nacionalnega pomena Cerkev je eden najpomembnejših čeških verskih objektov 20. stoletja. Leta 2010 je bila cerkev uvrščena med češke kulturne spomenike državnega pomena, predlagana pa je bila tudi za vpis na UNESCO-v seznam svetovne dediščine. Opis arhitekture S širino 42 m je visoka stena stolpa ogromna, na njem je zastekljena ura s premerom 7,5 m, ki je največja na Češkem. Osrednji prostor je prostorna pravokotna dvoranska ladja s kasetiranim stropom. V notranjosti so oltar iz belega marmorja in trimetrska pozlačena podoba Kristusa ter šest kipov, ki predstavljajo glavne zavetnike Češke. Zgodovina Predstavniki župnije v praški četrti Vinohrady so se leta 1919 obrnili na Plečnika, da bi po njegovem načrtu tamkaj zgradili novo cerkev. Sprva je idejno zasnovo zavrnil, z obrazložitvijo, da ne pozna dovolj dobro verskega čustvovanja Čehov. Po nadaljnjih razpravah je privolil in leta 1921 predlagal načrt cerkev s prostostoječim zvonikom, kar je sprožilo vprašanje, kje naj bi bila. Pri začetnem načrtovanju so nastale nekatere želje odbora za monumentalen župnijski center. Plečnik je oblikovanje zunanjosti zasnoval kot antični tempelj. Obrobo strehe je želel okrasiti s starinskim okrasnim trakom. Okoli glavne ladje je razvrstil stranske kapele in ob oltarju predvidel godbo, ki naj bi bila značilna za Čehe. 25 metrov visoka cerkev naj bi prevladala nad šolo, župniščem in stanovanjskimi stavbami ter ustvarila središče trga. Ta različica je bila zavrnjena zaradi pomanjkanja denarja in nejasnega stanja na zemljišču. Do leta 1925 je nastalo več različic, nato pa je arhitekt ustvaril zanimiv cenejši projekt. Cerkev je bila precej nižja, imela pa naj bi izjemno širok zvonik in v primerjavi z dunajsko cerkvijo svetega Duha naj bi bila brez višinske cezure na stičišču ladje in prezbiterija. Za tloris je Plečnik izbral kvadrat s kasetiranim stropom in krog za teracna tla. Zamisel velike dvorane je bila revolucionarna in bi jo lahko pozneje sakralizirali z vrsto prostostoječih oltarjev. Cerkev deluje monumentalno v središču trga in dominira s svojim širokim zvonikom med ladjo in zakristijo. Višina zvonika povsem ustreza dolžini ladje. Izvedba Ker so bili postavljeni temelji precej dražji, kot je bilo načrtovano, je Plečnik poenostavljal, da bi zmanjšal stroške, okraševanje na vrhu fasade, odpovedal drage angele in zamenjal prvotno načrtovan kamnit portal in okenske okvirje s cenejšim belim ometom. Nasprotna velika okrogla okna, s katerimi je lepo prodrl skozi zid v zadnji različici, so kot oči kiklopa obrnjena proti stolnici praške nadškofije, t.j. katedrali sv. Vida na Hradčanih. Velika in svetla enoladijska cerkev je bila zgrajena na sorazmerno majhni kripti. Grobo je bila zgrajena leta 1930, posvečena pa maja 1932, čeprav je bila še vedno skoraj povsem prazna. Leta 1931 je Plečnik poslal v Prago načrte za njeno notranjo opremo. Po njih so naredili le glavni oltar, ki je bil končan v letu 1939, opustili pa zamisel nepravilno po prostoru razporejenih stranskih oltarjev. Oltarja v kotih ob prezbiteriju je pozneje zasnoval arhitekt Otto Rothmayer in pri njih uporabil nekatere Plečnikove elemente. V začetku 40-ih minulega stoletja je Rothmayer dodal še stranska oltarja svetega Antona in svete Terezije. Plečnik nikoli ni videl opremljene cerkve, saj je Prago zapustil že leta 1934. Dela za izdelavo kipov na fasadi ter opreme kripte in zakristije sta se začela med drugo svetovno vojno, vendar niso bila nikoli v celoti končana. Zvonovi Med drugo svetovno vojno je bilo šest zvonov iz stolpa pretopljenih za orožje. Leta 1992 so jih nadomestili z dvema novima. Galerija Sklici Viri Charney, Noah (2017). Eternal Architect. The Life and Art of Jože Plečnik (v angleščini). Museum and Galleries of Ljubljana. COBISS 290426624. ISBN 978-961-94115-9-9. Prelovšek, Damjan (2007). Jože Plečnik (1872-1957) : arhitekt v Ljubljani, Pragi in na Dunaju. Narodna galerija. COBISS 513949823. Glej tudi Bazilika Srca Jezusovega, Pariz Cerkev Srca Jezusovega, Tibidabo, Barcelona Zunanje povezave Římskokatolická farnost u kostela Nejsvětějšího Srdce Páně (historie chrámu, pořad bohoslužeb aj.) pridobljeno 15. januarja 2026 Glej tudi Rimskokatoliška župnija Presvetega Srca Jezusovega pridobljeno 15. januarja 2026