NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Svatý Tomáš (zámek)

Lovecký zámeček Svatý Tomáš (dříve označovaný též Waid-Manns Heil) stojí v lokalitě Vogeltenne ve vsi Svatý Tomáš, dnes části obce Přední Výtoň. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V roce 1722 je na místě pozdějšího zámečku zmiňována zchátralá myslivna, kterou v roce 1766 nahradila nová. Ta prošla v letech 1821–1822 přestavbou. V letech 1868–1870 nechali Schwarzenbergové, kterým panství patřilo, myslivnu přestavět na lovecký zámeček ve švýcarském stylu. Tu provedl stavitel Anton Jaksch. V roce 1887 prošel zámeček rekonstrukcí a byl nově vybaven. Po roce 1945 byl zámeček zestátněn a spravovaly jej Státní lesy. Objekt ovšem nebyl využíván a pozvolna chátral. V červenci 1990 vyhořel, přičemž příčina požáru nebyla nikdy objasněna. V současné době je v soukromém vlastnictví a nový majitel jej v letech 2003–2005 zrekonstruoval do podoby hotelu. Popis Jedná se o patrovou budovu, přičemž Schwarzenbergové a jejich hosté využívali místnosti v patře a v přízemí byly byty nadlesního a adjunktů správy revíru. Zámeček tvořil centrum tzv. Lesovny. Centrum vlastního zámečku pak představoval hlavní sál s krbem s emblémem sv. Huberta. Výzdobu sálu i dalších místností doplňovaly lovecké trofeje, zbraně a kopie obrazů Albrechta Dürera. Dřevěné patro, vystavěné na kamenném přízemí, doplňovaly balkony. Součástí Lesovny byla kromě zámečku také stodola a dřevník. Dostupnost Zámek je dostupný po červené turistické značce od Přední Výtoně na Kyselov (ze Svatého Tomáše vede odbočka na zříceninu hradu Vítkův kámen) a po žluté značce od Frýdavy na Pasečnou. Místem také prochází trasa NS Svatý Tomáš. Autem se sem dá dostat po silničce odbočující ze silnice z Frýdavy na Pasečnou. Pro cyklisty je ves dostupná po cyklotrasách 1021 (od Frýdavy) a 1033 (od Kyselova na Pasečnou). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Svatý Tomáš na Wikimedia Commons Zámek na hrady.cz Oficiální stránky hotelu
Svobodova niva

Svobodova niva je přírodní rezervace poblíž města Železná Ruda v okrese Klatovy. Chráněné území se rozkládá asi jeden a půl kilometru severovýchodně od vesnice Hojsova Stráž a zaujímá úžlabinu bezejmenného potoka, který pod samotou Jižní Stráň spadá z jihozápadních svahů Pancířského hřbetu a tvoří pravostranný přítok Zelenského potoka. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem zřízení chráněného území jsou druhově pestrá lesní, luční a prameništní společenstva podél pravobřežního přítoku Zelenského potoka se všemi jejich součástmi, ochrana floristicky cenné vegetace v bezlesých segmentech a zajištění přirozeného vývoje v lesnatých částech rezervace. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Klatovy Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 709.
Světnovské údolí

Světnovské údolí je přírodní památka o rozloze 2,6 ha s meandrujícím Sklenským potokem, lemovaným dřevinami a loukami v rozsahu 620–640 m n. m. v Pohledeckoskalské vrchovině. Leží na katastrálním území obce Světnov v okrese Žďár nad Sázavou náležejícím do Kraje Vysočina v České republice. Předmět ochrany Důvodem ochrany je aluvium meandrujícího Sklenského potoka, levostranného přítoku Stržského potoka. Podél potoka rostou olše, střemcha obecná, kalina obecná, krušina olšová, mezi keři lýkovec jedovatý, zimolez černý, růže převislá, v potoce žije mihule potoční, mřenka mramorovaná, vranka obecná. Břehový porost bez zásahu, hnízdí zde např. střízlík obecný (Troglodytes troglodyte), navazující louky pravidelně sečeny, v lokalitě se výskytuje bledule jarní (Leucojum vernum), žluťucha orlíčkolistá (Thalictrum aquilegifolium), z motýlů vzácný bělopásek topolový (Limenitis populi), z hmyzu např. motýlice lesklá (Calopteryx splendens), z obojživelníků čolek horský (Ichthyosaura alpestris), skokan hnědý (Rana temporaria), ropucha obecná (Bufo bufo). V rámci regionálního členění georeliéfu Česka se nachází v členité Pohledeckoskalské vrchovině. Geologické podloží tvoří migmatit až ortorula, ostrůvky pararuly a v hydrogeografické ose Sklenského potoka nivní sediment (hlína, písek a štěrk). Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. Zvláště chráněné území je v péči Agentury ochrany přírody a krajiny ČR, Regionální pracoviště Správa CHKO Žďárské vrchy se sídlem ve Žďáru nad Sázavou. Přístup Světnovské údolí dostupné z lesní zpevněné cesty odbočující ze silnice II/350 (úsek Cikháj – Světnov), nachází se pod lokalitou Na Žlebech, zhruba severovýchodně 1,3 km od kapličky v obci Světnov (turistická trasa zeleně značená v úseku Světnov – Český kopeček – Sklené). Odkazy Reference Související články Pohledeckoskalská vrchovina Seznam chráněných území v okrese Žďár nad Sázavou Žďárské vrchy Externí odkazy Přírodní památka Světnovské údolí
Swamp

Swamp (česky bažina) je národní přírodní památka na březích dvou zátok Máchova jezera ve správním území města Doksy v okrese Česká Lípa. Vyhlášena byla k ochraně slatinného a přechodového rašeliniště s četnými vodními plochami a populacemi vzácných a ohrožených druhů rostlin a živočichů, ke kterým patří hrotnosemenka hnědá (Rhynchospora fusca) nebo leknín bělostný (Nymphaea candida). Historie Vědecký výzkum na zejména unikátních řasách je zde prováděn od počátku 20. století. Dne 29. prosince 1972 byla malá část dnešního Swampu při pravém břehu vtokové jihovýchodní části jezera (tzv. Břehyňské zátoky) s rozlohou 1,45 hektaru vyhlášena Ministerstvem kultury jako chráněná studijní plocha. Chráněné území bylo definováno jako „zaplavovaná slatina s významnými druhy řasové flóry“. Ochranné pásmo bylo o rozloze 12 ha. Dne 1. února 2009 byla mnohem větší část rašelinišť vyhlášena jako národní přírodní památka. Ochrana byla rozšířena téměř na celou Břehyňskou zátoku a navíc i na druhou část, severozápadní zátoku poblíž vrchu Šroubený. Celá zbývající plocha jezera byla vyhlášena ochranným pásmem. Orgánem státní ochrany přírody pro toto chráněné území je Agentura ochrany přírody a krajiny ČR – RP SCHKO Kokořínsko – Máchův kraj. Národní přírodní památka se nachází na území chráněné krajinné oblasti Kokořínsko – Máchův kraj a překrývá se s evropsky významnou lokalitou Jestřebsko – Dokesko a ptačí oblastí Českolipsko – Dokeské pískovce a mokřady. Přírodní poměry Chráněné území s rozlohou 75,47 hektaru se nachází v Ralská pahorkatině v nadmořské výšce 265–268 metrů. Předmětem ochrany jsou pozůstatky rašeliniště, které kdysi pokrývalo celé území dnešního Máchova jezera a kde se uchovala jedinečná flora i fauna, zejména pak krasivky, rozsivky, sinice a 170 druhů různých řas. Mnohé z nich jsou jedinečné, např. v roce 1972 byl zde popsán nový druh obrněnky Dicranochaete bohemica. Na území národní přírodní památky byly pozorovány ohrožené druhy ptáků, např. bukač velký (Botaurus stellaris), moták pochop (Circus aeruginosus), bekasina otavní (Gallinago gallinago), ledňáček říční (Alcedo atthis), ojediněle i jiné druhy. Jezírka Swampu jsou oddělená od Máchova jezera úzkou přírodní hrázkou, jenž musela být technicky zpevněna a prodloužena, protože přírodními vlivy docházelo k jejímu narušování a tím k naplavování nežádoucích eutrofních vod z jezera do rašeliniště. Přístup Okrajovými partiemi severní části chráněného území vede modře značená turistická trasa ze Starých Splavů do Hradčan. U Kempu Borný začíná žlutě značená trasa k Břehyni. V roce 2010 byla kolem Máchova jezera vybudována Naučná stezka Swamp. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Swamp na Wikimedia Commons
Sychrov (Rosovice)

Sychrov je malá vesnice, část obce Rosovice v okrese Příbram ve Středočeském kraji. Nachází se asi jeden kilometr severovýchodně od Rosovic. Vesnicí protéká Sychrovský potok. Je zde evidováno 24 adres. V roce 2011 zde trvale žilo 69 obyvatel. Sychrov leží v katastrálním území Rosovice o výměře 25,3 km². Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1414. Obyvatelstvo Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sychrov na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Sychrov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Sychrov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Sychrov (Rosovice)

Sychrov (Duits: Sichrow of Sichrow bei Rossowitz) is een Tsjechische plaats in de gemeente Rosovice, regio Midden-Bohemen, en maakt deel uit van het district Příbram. Het dorp ligt op 1 kilometer afstand van Rosovice. Sychrov telt 77 inwoners (2021). Geografie De Sychrovskýbeek (Duits: Sichrower Bach) stroomt langs het dorp. Pal naast het dorp ligt een groot meer, het Sychrovskýmeer (Duits: Sichrower Teich). Geschiedenis De eerste schriftelijke vermelding van het dorp dateert van 1414. Bij het Sychrovskýmeer stond een leenhof. Rond 1390 kwam Rosovice onder het aartsbisschoppelijk domein van Příbram; omstreeks 1520 werd een deel van het domein overgedragen aan Valdek en het andere deel, bij Sychrov, aan Obořiště. Na de Dertigjarige Oorlog werd op de plaats van het voormalige leengoed in het deel dat aan Obořiště toebehoorde een nieuw leenhof gebouwd, in 1653 gevolgd door twee huisjes en een herberg. Op 25 augustus 1789 kocht Dobříš ook het laatste deel — met daarin Sychrov — aan. Na de afschaffing van het feodalisme in 1850 is Sychrov ondergebracht bij de nieuw ontstane gemeente Rosovice. Verkeer en vervoer Autowegen Er leidt een regionale weg naar het dorp. Spoorlijnen Er is geen station in Sychrov. Het dichtstbijzijnde station is in Dobříš, op zo'n zeven kilometer afstand. Dat station ligt aan de spoorlijn van Praag naar Dobříš. Buslijnen Er is één bushalte in het dorp (februari 2026): Bezienswaardigheden Twee kruizen Galerij Externe links Website van de gemeente Monumentenregister van Sychrov
Syenitové skály u Pocoucova

Syenitové skály u Pocoucova jsou přírodní památka poblíž obce Třebíč v okrese Třebíč v nadmořské výšce 440–466 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Důvodem ochrany je ukázka rozpadu syenitu. Historie Chráněné území bylo vyhlášeno 28. února 1950 k ochraně extenzivní pastviny s rozptýlenými dřevinami. Konec obhospodařování vedl k samovolné sukcesi, v jejímž důsledku původní ekosystémy téměř zanikly, ale byly nahrazeny přírodě blízkým lesním porostem. Při opětovném vyhlášení v roce 2026 se rozloha chráněného území zvýšila na 1,49 hektaru. Přírodní poměry Konkrétně se jedná o horniny tzv. třebíčského masivu. Skalní útvary vznikly působením několika faktorů. Prvním z nich bylo primární rozpukání horninového masivu, které zvnějšku omezilo jednotlivé bloky. V terciéru docházelo v oblasti k poměrně intenzivnímu zvětrávání, které vedlo k zaoblování původně ostrohranných bloků. Posledním faktorem, který umožnil obnažení útvarů, bylo mrazové zvětrávání v průběhu pozdního kvartéru. Podobným procesem vznikly i na Třebíčsku poměrně hojně se vyskytující jednotlivé balvany, které bývají někdy mylně považovány za eratické balvany (balvany dovlečené ledovcem). Přírodní památka Syenitové skály u Pocoucova se nachází nedaleko vesnice Pocoucov, tři kilometry severně od Třebíče na strmém a převážně západně až jihozápadně orientovaném svahu údolí potoka Lubí. Památka se nachází v nadmořské výšce 440–466 m. Převýšení na strmém svahu mezi okrajem údolní nivy a poměrně ostrou horní hranou svahu, za níž následuje zemědělsky obhospodařovaný zarovnaný povrch, se pohybuje mezi 12–16 m. Geologie Geologicky území památky spadá do moravského moldanubika, a to k třebíčskému žulosyenitovému masivu. Podloží je tvořeno neutrálními žulosyenity, které na svahu vystupují na povrch. Tvorbou údolí potoka Lubí byla obnažena exfoliační klenba s balvanitým pokryvem. Balvany mají rozměry cca 3 × 4 × 1 m a mají zaoblené povrchy. Vznikly intenzivním rozpadem žulosyenitu a byly odkryty v paleogénu. V území probíhá patrné mrazové zvětrávání. Na území se vyskytují sedimenty ze svahů, v severní části se pak vyskytují svahově-říční sedimenty. Půdy jsou mělké, kyselé kambizemě, litozemě a suťové rankery. Flora Na území by se měly nacházet přirozené suché acidofilní doubravy svazu Luzulo albidae-Quercetum petraeae, na některých místech svahu by mohly být kombinovány s dubohabřinami, květnatými bučinami, možná i se suťovými lesy. Na území by se měly objevit pastviny svazu Cynosurion nebo acidofilní trávníky. Ve dvacátých letech 21. století na území památky nachází primárně duby letní, bříza, osika, líska a keře trnka obecná, růže šípková a další. Místy se vyskytují v podrostu lipnice hajní, kostřava ovčí, psineček výběžkatý a další. Fauna Na lokalitě se vyskytují prskavec menší (Brachinus explodens) a ohniváček černočárný (Lycaena dispar). Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Třebíč Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Syenitové skály u Pocoucova na Wikimedia Commons
Synagoga v Bezdružicích

Synagoga v Bezdružicích stávala východně od centra Bezdružic vedle domu č.p. 117 v dnešní Plzeňské ulici. Je nemovitou kulturní památkou. Pochází snad z roku 1812, ale existují domněnky, že byla vystavěna dříve. Do té doby se využívala modlitebna v domě při jižní straně dnešní Švermovy ulice nacházející se přibližně na pozemku dnešního domu č.p. 78. Ze synagogy se dochovala klenba modlitebny a arkádová ženská galerie, zbourány byly předsíň s kiorem (rituálním umyvadlem) a pekárna macesů v západní části. K bohoslužbám se využívala do roku 1938, kdy by zničen interiér. Budova byla potom využívána jako sklad a je jím dodnes, kdy patří soukromé osobě (stavební parcela č.116/1). Za městem se také nachází židovský hřbitov. Reference Související články Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Seznam synagog v Česku Židovský hřbitov v Bezdružicích
Synagoge (Bezdružice)

Die Synagoge in Bezdružice (deutsch Weseritz), einer Stadt im Okres Tachov in Tschechien, wurde 1812 errichtet. Die profanierte Synagoge, die sich heute in Privatbesitz befindet, ist seit 2008 ein geschütztes Kulturdenkmal. Sie wurde jahrzehntelang als Lagerraum genutzt. Die Frauenempore ist noch vorhanden und es lassen sich noch Reste von Malereien und Stuckverzierungen erkennen. Geniza Im Jahr 1996 wurde eine Geniza unter den Dachsparren oberhalb des Gewölbes gefunden, die sich heute im Jüdischen Museum in Prag befindet. Die Geniza besteht hauptsächlich aus gedruckten Büchern und hebräisch geschriebenen Heften. Siehe auch Liste von Synagogen in Tschechien Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Ingild Janda-Busl, Franz Busl: Die Geschichte der jüdischen Gemeinde in Weseritz / Bezdružice (= Otnant-Gesellschaft für Geschichte und Kultur in der Euregio Egrensis. Quellen und Erörterungen. Band 5). Verlag der Buchhandlung Eckhard Bodner, Pressath 2006, ISBN 3-937117-38-5. Weblinks Beschreibung (abgerufen am 24. Januar 2015) Einzelnachweise
Synagoga v Brandýse nad Labem

Synagoga v Brandýse nad Labem (lidově Brandejs, německy Brandeis an der Elbe, hebrejsky/jidiš בראנדייס Brandajís) stojí v ulici Na Potoce č. p. 140 ve staré části Brandýsa. Historie Byla postavena v letech 1827–1829 na místě předešlé synagogy, zničené požárem v roce 1827. Bylo přitom částečně využito starších základů a obvodového zdiva. V synagóze bylo nejprve pódium (bima) umístěno uprostřed sálu. Koncem 19. století bylo nahrazeno pódiem se zábradlím u svatostánku ve východní stěně. Budova má dochovaný barokní svatostánek z 18. století, přičemž modlitební sál byl ze tří stran obklopován klasicistně-empírovou dvoupatrovou ženskou galerií. Archeologický průzkum před rekonstrukcí stavby odhalil základy starší oválné galerie. Ve druhé části byl byt rabína a školní třída. Synagoga sloužila svému účelu do druhé světové války. Po roce 1945 nebyla židovská obec v Brandýse obnovena. V roce 1962 byl objekt přestavěn na sklad léčiv. Dřevěné galerie byly strženy a prostor chrámu byl přepatrován. Dále byl vestavěn nákladní výtah. V roce 1995 dostala objekt do vlastnictví Židovská obec Praha a využívala jej jako depozitář Židovského muzea v Praze. V roce 2008 byla stavba vybrána mezi deset objektů pro rekonstrukci v rámci projektu Deset hvězd - Revitalizace židovských památek v České republice a v letech 2010 2014 byla zrekonstruována nákladem 25 307 000 Kč. Tyto prostředky byly poskytnuty Integračním operačním programem Evropské unie. Objekt provozuje Federace židovských obcí v ČR. Dne 10. července 2014 byla synagoga slavnostně otevřena, o den později zde proběhla první bohoslužba od doby holokaustu. Současnost K r. 2025 v Brandýse nad Labem ŽNO od roku 1942 v důsledku holokaustu židovská obec neexistuje. V posledních několika letech v souvislosti s obnovou památky do původního stavu, a také díky příhodné poloze jen několik málo desítek minut cesty z hl. m. Prahy – začíná být synagoga čím dál tím častěji — ovšem zcela sporadicky a nepravidelně — znovu využívána ke svému původnímu bohoslužebnému účelu židovskými věřícími z Prahy, taktéž i ze zahraniční (např. USA či z Izraele.) V synagoze a přilehlých prostorách je instalována expozice s názvem Prameny judaismu: rabínské písemnictví. Další židovské památky města Ve městě se také nachází židovský hřbitov, vzdálený přibližně 250 metrů od synagogy. Odkazy Reference Související články Židovský hřbitov v Brandýse nad Labem Seznam židovských památek ve Středočeském kraji Brandýs nad Labem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Synagoga v Brandýse nad Labem na Wikimedia Commons Revitalizační projekt 10 hvězd – Brandýs nad Labem Židovský hřbitov a brandýská synagoga na oficiálních stránkách města
Synagoge (Brandýs nad Labem)

Die Synagoge in Brandýs nad Labem (deutsch Brandeis an der Elbe), einem Stadtteil von Brandýs nad Labem-Stará Boleslav im Okres Praha-východ in Tschechien, wurde 1828/29 errichtet. Die Synagoge ist seit 1999 ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte An der Stelle älterer Synagogen, die bei Bränden in den Jahren 1787 und 1827 zerstört worden waren, wurde der Synagogenbau im klassizistischen Stil errichtet. Er dient heute als Museum. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Rabbiner Moritz Mandl: Geschichte der Juden in Brandeis a. d. E. und Elbekosteletz. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn und Prag 1934, S. 56–58 (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich. Weblinks Einzelnachweise
Synagoga v Dlažově

Synagoga v Dlažově, postavená roku 1883, stojí na návsi v centru obce Dlažov jako č.p. 27. Byla přestavěna na obecní úřad. Synagoga měla oddělené části pro muže a ženy, k jejichž galerii se stoupalo po kamenných schodech, v budově byl také byl učitele a místnost sloužící jako škola. Dolní patro sloužilo coby sklad pro palivo a byla zde také pekárna macesů, jež byla využívána až do roku 1926. V bývalé škole a v bytě byla později zřízena pošta a byt pro úředníka, finance za nájem byly používány na opravy budovy. Židovskému obyvatelstvu sloužil lesní hřbitov v Loučimi. Reference Související články Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Seznam synagog v Česku Dlažov
Synagoga v Dešenici

Synagoga v Dešenici je bývalá židovská modlitebna, jež byla v obci postavena v letech 1865–1866. Je situována na hlavní ulici městysu Dešenice na západ od náměstí, snad v č.p. 49. Byla postavena jako náhrada za starší modlitebnu a byly v ní i prostory pro židovskou školu. Synagoga sloužila k bohoslužebným účelům do 30. let 20. století, po druhé světové válce byla přestavěna na rodinný dům. Reference Související články Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Seznam synagog v Česku Dešenice
Synagoge (Dešenice)

Die Synagoge in Dešenice (deutsch Deschenitz), einer Minderstadt im Okres Klatovy in Tschechien, wurde 1865/66 errichtet. Die profanierte Synagoge wird heute als Wohnhaus genutzt. Geschichte Die Synagoge wurde an Stelle eines älteren jüdischen Bethauses errichtet und beherbergte auch eine jüdische Schule. Sie wurde bis in die 1930er Jahre genutzt. Nach dem Zweiten Weltkrieg wurde die ehemalige Synagoge zu einem Wohnhaus umgebaut. Weblinks Beschreibung (tschechisch, abgerufen am 27. Januar 2015)
Synagoga v Drážkově

Bývalá synagoga na návsi v Drážkově byla postavena roku 1852 na místě starší synagogy. Bohoslužby zde probíhaly nejspíše až do roku 1932. V roce 1954 došlo k přestavbě na obecní úřad a zdravotnické středisko. V současnosti je objekt veden jako čp. 33. Židovské osídlení ve vsi je doloženo počínaje rokem 1712, v průběhu 19. století tvořili Židé dokonce většinu obyvatel vsi. Postupně však docházelo ke snižování jejich počtu, v první čtvrtině 20. století až na patnáct; poslední dvě obyvatelky židovského vyznání zahynuly během nacistické okupace. Nedaleko od vsi se také nachází židovský hřbitov. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam židovských památek ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Synagoga v Drážkově na Wikimedia Commons
Synagoge (Drážkov)

Die Synagoge in Drážkov (deutsch Draschkow), einem Ortsteil der Gemeinde Svatý Jan im tschechischen Okres Příbram der Region Středočeský kraj (deutsch Mittelböhmische Region), wurde in den 1850er Jahren errichtet. Die profanierte Synagoge dient heute der staatlichen Verwaltung als Bürohaus. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks
Synagoga v Golčově Jeníkově

Synagoga v Golčově Jeníkově se nalézá v ulici Pod Vyšehradem jako č. p. 768 v centru židovské čtvrti na jihozápad od náměstí T. G. Masaryka v Golčově Jeníkově. Společně s ostatními objekty židovské čtvrti je chráněna jako kulturní památka České republiky. Synagoga byla postavena v novorománském slohu v letech 1871–1873 na místě starší dřevěné modlitebny, která v roce 1808 vyhořela. Až do počátku 2. světové války se zde konaly pravidelné bohoslužby. V období let 1942–1965 sloužila budova jako modlitebna Církve československé husitské. Od roku 1969 je využívána jako depozitář Židovského muzea v Praze. V obci také dosud stojí bývalá modlitebna haličských Židů (č. p. 15), cheder a mikve (č. p. 189), rabínský dům (č. p. 159), ješiva (č. p. 188) a masný krám (č. p. 147). Synagoga prošla v 90. letech 20. století rekonstrukcí. Veřejnosti není přístupná. Zdejší židovská komunita přestala existovat v roce 1940. V Golčově Jeníkově se nachází také židovský hřbitov. Galerie Reference Související články Golčův Jeníkov Židovský hřbitov v Golčově Jeníkově Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Seznam synagog v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Synagoga v Golčově Jeníkově na Wikimedia Commons www.atlasceska.cz www.dedictvivysociny.cz www.region-vysocina.cz
Synagoge (Golčův Jeníkov)

Die Synagoge in Golčův Jeníkov (deutsch: Goltsch-Jenikau), einer Gemeinde im tschechischen Okres Havlíčkův Brod der Region Kraj Vysočina, wurde 1870/71 erbaut. Die Synagoge ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Geschichte Die neue Synagoge im neuromanischen Stil, mit orientalisierenden Elementen versehen, ersetzte eine ältere Synagoge an gleicher Stelle, die einem Brand zum Opfer gefallen war. Sie wurde nach den Plänen der Architekten František Skřivánek und J. Spidil erbaut. Das profanierte Synagogengebäude wurde jahrelang als protestantische Kirche genutzt und dient heute dem staatlichen Jüdischen Museum als Außenstelle bzw. als Archiv. Während der 1990er Jahre wurde das Gebäude umfassend restauriert. Siehe auch Jüdischer Friedhof (Golčův Jeníkov) Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Weblinks