Kostel svatého Jana Nepomuckého (Prostějov)

Kostel svatého Jana Nepomuckého je filiální kostel římskokatolické farnosti sv. Petra a Pavla a bývalý klášterní kostel kláštera milosrdných bratří na Svatoplukově ulici v Prostějově. Historie Na místě dnešního kostela se nacházel Obecní dvůr, nazývaný též Schellenbergův. V roce 1733 dvůr zakoupil řád Milosrdných bratří s přispěním rodiny knížat z Lichtensteinu. Ke dvoru přiléhala zahrada, ke které byl přikoupen pozemek pro budoucí klášterní hřbitov. Bratři nejprve vybudovali provizorní nemocnici a menší kapli. Po dalším rozšíření v roce 1739 a zprovoznění nemocnice se začalo hovořit o výstavbě klášterního kostela. Podnět k jeho stavbě dal převor P. Narcis Schön a realizaci finančně podpořili Lichtensteinové. Kněžna Alžběta darovala 10 000 zlatých. V letech 1751 až 1755 byl kostel sv. Jana Nepomuckého postaven dle návrhů Antonia E. Martinelliho. Slavnostně vysvěcen byl 5. října 1755 olomouckým světícím biskupem Janem Karlem Leopoldem ze Scherffenbergu. O tom svědčí latinský nápis nad hlavním vchodem. I po vysvěcení pokračovaly práce na výzdobě interiéru. V roce 1756 byly postaveny varhany, oratoř a boční oltář sv. Jana z Boha, zakladatele řádu milosrdných bratří. Teprve roku 1766 byla výzdoba dokončena italskými mistry jejichž jména se nedochovala. Klenby a stěny kostela vymaloval freskami František Antonín Sebastini, sochy jsou převážně dílem Josefa Schuberta a řezbářské práce Františka Hirnla. Současnost Kostel je nyní součástí farnosti sv. Petra a Pavla a salesiáni v něm celebrují mši jednou týdně v sobotu. Od ledna 2023 je se svolením arcibiskupa olomouckého a metropolity moravského, Josefa Nuzíka, v kostele slavena každou neděli mše svatá tridentského ritu. Interiér Rokokové dekorace kleneb v zákristii i v interiéru kostela jsou velmi bohaté. Hlavním námětem stropních maleb jsou výjevy z legendy o sv. Janu Nepomuckém. V polích klenby jsou čtyři obrazy Zpověď královny Žofie, Výslech sv. Jana u krále Václava IV., Smrt sv. Jana Nepomuckého a Oslavení sv. Jana Nepomuckého v nebi. Poslední z obrazů je orámován členitou římsou. Scéna má symbolizovat nebeské společenství a je prosycena světlem. Klečící sv. Jan vzhlíží vzhůru a v rukou drží zámky – symbol mlčenlivosti. Kolem poletují andílci. Malba tvoří vrchol cyklu nejen tématem, ale i provedením. Oltáře Hlavní oltář sv. Jana Nepomuckého – Pozdně barokní oltář s rokokovými prvky z roku 1755. V oltářní desce jsou ostatky mučedníků sv. Prima, Severa a Simplicia. Oltář sv. Jana z Boha – Nejstarší oltář v kostele. Sepulchrum obsahuje ostatky sv. Perpetua, Urbana a Pacifiky. Dosvědčení o pravosti ostatků pochází z roku 1827. Na evangelní straně je znázorněn archanděl Rafael s poutnickou holí a naproti archanděl Michael v antickém oděvu s přilbou, hořícím mečem a štítem. Uprostřed je oltářní obraz sv. Jana z Boha. Uprostřed menzy je socha Božského Srdce Páně z první poloviny 20. století. Oltář Svaté Rodiny – Uprostřed je oltářní obraz od F. A. Sebastiniho. Znázorňuje Pannu Marii s Ježíškem na klíně a sv. Josefa. V horní části retábula je královská koruna s nápisem: "Hoc mé Dom. Leopoldum I." Oltář sv. Jiří – Z let 1765 až 1770. Oltář sv. Petra a Pavla – Nachází se v blízkosti kazatelny. Střed tvoří kopie obrazu Loučení sv. Petra a Pavla. Jedná se o olejomalbu na plátně od Jarolíma Štantejského. Oltář sv. Vendelína Oltář Utrpení Páně Kaple Kaple sv. Kříže Kaple Panny Marie Odkazy Externí odkazy Oficiální web pro Tridentské mše konané v kostele každou neděli Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Reference Literatura ORÁLKOVÁ, Iva. Klášter Milosrdných bratří řádu sv. Jana z Boha v Prostějově. In: Sborník NPÚ ÚOP v Olomouci. Olomouc: NPÚ ÚOP Olomouc, 2016. ISBN 978-80-86570-30-3. S. 77-92. Související články Klášter milosrdných bratří v Prostějově