NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dobešov (przystanek kolejowy)

Dobešov – przystanek kolejowy w miejscowości Dobešov, w kraju Wysoczyna, w Czechach Znajduje się na wysokości 610 m n.p.m. Na stacji nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Linie kolejowe 228 Jindřichův Hradec - Obrataň Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy
Hluboká u Borovan (przystanek kolejowy)

Hluboká u Borovan – przystanek kolejowy w miejscowości Hluboká u Borovan, w kraju południowoczeskim, w Czechach. Położony jest na linii Czeskie Budziejowice - Gmünd. Znajduje się na wysokości 465 m n.p.m. Na przystanku nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Linie kolejowe 199 České Budějovice - Gmünd Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy
Hodňov (przystanek kolejowy)

Hodňov – przystanek kolejowy w miejscowości Hodňov, w kraju południowoczeskim, w Czechach. Położony jest na linii kolejowej Czeskie Budziejowice – Černý Kříž. Znajduje się na wysokości 740 m n.p.m.. Na przystanku nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Galeria Linie kolejowe 194 České Budějovice - Černý Kříž Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy
Mezipotočí (przystanek kolejowy)

Mezipotočí – przystanek kolejowy w miejscowości Mezipotočí, w kraju południowoczeskim, w Czechach. Położony jest na linii kolejowej Czeskie Budziejowice – Černý Kříž. Znajduje się na wysokości 580 m n.p.m.. Na przystanku nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Linie kolejowe 194 České Budějovice - Černý Kříž Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy
Nové Hodějovice (przystanek kolejowy)

Nové Hodějovice – przystanek kolejowy w miejscowości Nové Hodějovice, w kraju południowoczeskim, w Czechach. Położony jest na linii Czeskie Budziejowice - Gmünd. Znajduje się na wysokości 410 m n.p.m. Na przystanku nie ma możliwości zakupu biletów, a obsługa podróżnych odbywa się w pociągu. Linie kolejowe 199 České Budějovice - Gmünd Przypisy Linki zewnętrzne Rozkład jazdy
Židovský hřbitov v Bzenci

Židovský hřbitov je situován ve městě Bzenec v okrese Hodonín. Od roku 1988 je chráněn jako kulturní památka. Historie a popis Hřbitov se nachází ve svahu pod městským hřbitovem v ulici Karla Čapka asi 300 m východně od náměstí Svobody. Doba jeho založení není přesně známa, pochází snad již ze středověku. Na ploše 6214 m² se dochovalo asi 1000 náhrobků (macev), mezi nimiž jsou i cenné barokní a klasicistní náhrobní kameny. Nejstarší z nich pocházejí z přelomu 17. a 18. století. Některé starší náhrobky byly v době socialismu použity pro vyrovnání terénu v přístupové zóně. Zdejší obřadní síň byla postavena v roce 1909, po druhé světové válce dlouhodobě sloužila jen jako sklad. Na přelomu 70. a 80. let proběhla rekonstrukce budovy. Bzenecká židovská komunita sice přestala existovat již v roce 1940, pohřbívalo se zde však ještě po druhé světové válce. V roce 1956 byl u obřadní síně odhalen památník obětem holokaustu. 21. století V roce 2000 byla budova převedena na Židovskou obec Brno, roku 2003 se vlastníkem hřbitova stala Federace židovských obcí v ČR, udržuje ho firma Matana a.s. Roku 2019 proběhla rekonstrukce obřadní síně, během níž byla pod bílým nátěrem objevena původní výmalba. Prohlídku celého areálu si lze domluvit v otevírací době místního informačního centra. Galerie Odkazy Reference Literatura Klenovský, Jaroslav: Encyklopedie židovských památek Moravy a Slezska, Grada Praha 2018, 384 stran, ISBN 978-80-271-0642-4 Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihomoravském kraji Bzenec Židovská obec v Bzenci Židovská čtvrť v Bzenci Synagoga v Bzenci Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Bzenci na Wikimedia Commons Dokumentace náhrobků na webu zob.cz
Jüdischer Friedhof (Bzenec)

Der Jüdische Friedhof in Bzenec (deutsch Bisenz), einer Stadt im Okres Hodonín der Südmährischen Region in Tschechien, wurde vermutlich im 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof, in der Nachbarschaft des städtischen Friedhofs, ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten Grabsteine (Mazevot) stammen aus dem ausgehenden 17. Jahrhundert. Heute befinden sich auf dem Friedhof noch circa tausend Grabsteine. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Siehe auch Jüdische Gemeinde Bzenec Jüdische Trauerhalle (Bzenec) Synagoge (Bzenec) Jüdisches Viertel Bzenec Weblinks Einzelnachweise
Radnice v Šumperku

Radnice v Šumperku je budova ve stylu saské neorenesance vybudovaná v letech 1910–11 na náměstí Míru v Šumperku. Historie První písemná zmínka o radnici v Šumperku se datuje do roku 1475, kdy již existovala radnice v gotickém slohu, ta ale byla zcela zničena požárem v roce 1513 a o její přesné podobě není nic známo. Na stejném místě byla v roce 1562 postavena větší, již renesanční budova. Další stavební úpravy pak proběhly v roce 1650, požár v roce 1669 pak ale budovu opět vážně poškodil a rekonstrukční práce probíhaly až do roku 1688. Generální rekonstrukce objektu poté proběhla v roce 1865. Na stávající budovu radnice byla vypsána architektonická soutěž v roce 1909, v období březen–květen 1909 proběhla demolice staré budovy a nová budova se začala stavět v lednu 1910. Stavební práce pak probíhaly až do roku 1911 a radnice byla slavnostně otevřena 9. září téhož roku. V letech 2017–18 prošla budova radnice kompletní rekonstrukcí. V současné době (2020) sídlí v budově městský úřad. Architektura Budova je situována uprostřed náměstí. Je zbudována ve stylu saské neorenesance se secesionizujícími detaily. Architektonický návrh budovy je dílem architektů Ludwiga Schöneho z Vídně a Georga Bergera rovněž původem z Vídně, ale usazeného v Šumperku. Stavbu provedl šumperský stavitel Hugo Nader. Fasádu budovy zdobí tři sochy: císaře Ferdinanda I. Habsburského, za jehož panování byl Šumperk vykoupen z poddanství, Rudolfa I. Habsburského, který byl poručníkem města, a socha rytíře Rolanda – symbol obchodu. Zajímavosti Architektonický návrh Ludwiga Schöneho a Georga Bergera se v architektonické soutěži umístil až na 5. místě, i přes toto hodnocení odborné poroty mu ale nakonec šumperští radní dali při realizaci přednost. Šumperský městský znak na schodišťových okenních vitrážích má chybné barvy. Čelní fasáda, především nápadný štít s půlkruhovým oknem, prý připomíná fasádu radnice ve slovinském městě Ptuj. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rathaus (Šumperk) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu šumperská radnice na Wikimedia Commons
Rathaus (Šumperk)

Das Rathaus in Šumperk (deutsch Mährisch Schönberg), einer Stadt in der Region Olomoucký kraj in Tschechien, wurde 1910/11 errichtet. Das Rathaus am Marktplatz ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Das Gebäude wurde an der Stelle des abgerissenen Renaissance-Rathauses von 1474 im Jugendstil erbaut. Literatur Baedeker Tschechien. 6. Auflage, Ostfildern 2014, ISBN 978-3-8297-1474-7, S. 152. Weblinks Einzelnachweise
Mrhal

Der Mrhal, früher Mrdal (deutsch Mörderteich) ist ein Stausee in Tschechien. Er liegt auf den Fluren der Gemeinden Hlincová Hora und Jivno im Okres České Budějovice. Gestaut werden der Bach Rudolfovský potok bzw. Čertík und ein namenloser Zufluss. Geographie Der Teich befindet sich am Ostrand des Waldgebietes Děkan im Tal des Rudolfovský potok bzw. Čertík in der Lischauer Schwelle und ist der untere und größte einer Kaskade von sechs Teichen. Südlich bzw. südöstlich liegen entlang eines namenlosen in den Mrhal mündenden Baches die Teiche Hluboký rybník, Bahnitý rybník, Nosovský rybník, Bendík und Čekal. Nördlich liegt Jivno, südöstlich Vyhlídky und im Südwesten Hlincová Hora. Im Norden erhebt sich die Baba (578 m.ü.m), westlich die Na novinách bzw. Hlincová hora (Pfaffenberg, 570,5 m.ü.m). Geschichte Der Erdschüttdamm mit Lehmkern und einer Tarrasmauer an der Wasserseite wurde ab dem 14. August 1555 durch Italiener als Aufschlagwasserreservoir für das Rudolfstädter Silberbergbaurevier angelegt. Nachdem kurz nach der Fertigstellung des Teiches auf seinem Damm ein Bauer ermordet worden war, erhielt das Gewässer den Namen Mörderteich. Im Jahre 1611 wurde der Teichdamm durch das Passauische Kriegsvolk zerstört und lag danach über ein Jahrhundert trocken. Erste Pläne zur Wiederherstellung des Teiche erfolgten 1733. Realisiert wurde die Wiederherstellung des zerstörten Dammes 1771 für 21.424 Gulden durch die Stadt Budweis. Seit dieser Zeit ist der tschechische nane Mrdal nachweislich, der sich im 19. Jahrhundert in Mrhal wandelte. Am 3. April 1958 wurde der Teich zum Kulturdenkmal erklärt. Letztmals abgelassen wurde er 1961. Der Mrhal dient heute als Bade- und Angelgewässer. Literatur Jiří Cukr: Okolí Českých Budějovic. České Budějovice. Bohumír Němec – VEDUTA, 2011. ISBN 978-80-86829-66-1, S. 90 Einzelnachweise Weblinks Angelrevier Mrhal Der Mörderteich auf der Detailkarte der Gemeinschaftlichen Wasserversorgung des Rudolfstädter Reviers, 1770
Rathaus (Budweis)

Das Rathaus in Budweis (tschechisch České Budějovice), einer Stadt in der Region Jihočeský kraj (Südböhmen) in Tschechien, wurde von 1727 bis 1730 errichtet. Das Rathaus an der Südwestecke des Marktplatzes ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Das Bauwerk im Stil des Barock wurde nach den Plänen des Architekten Anton Erhard Martinelli errichtet. Es besitzt drei Türme und eine aufwändige Fassadengestaltung. Geschichte Das älteste Rathaus stand auf der gegenüberliegenden Seite der Rathausgasse, wobei die Verbindungslinie vom alten Rathaus über den späteren Samsonbrunnen zur gotischen Nikolaus-Kathedrale eine lange Diagonale über den quadratischen Stadtplatz bildete. Im Jahr 1433 wurde ein neues Rathaus an der heutigen Stelle erbaut, welches 1555 wegen der schlechten Bausubstanz großteils abgerissen und vom italienischen Baumeister Hans Spatz durch einen Neubau mit Laubengängen ersetzt wurde. Am 17. März 1611 fand ein blutiges Abendmahl im Budweiser Rathaus statt. Nach der fehlgeschlagenen Eroberung Prags durch das Passauer Kriegsvolk unter der Führung von Laurentius Ramée lud dieser seine Offiziere zu einem Abendmahl ins Rathaus ein. Neun Offiziere wurden nacheinander ins Zimmer des Obersten gerufen und des Hochverrats bezichtigt. Angeblich hätten sie bei der Belagerung der Prager Kleinseite gemeinsame Sache mit den böhmischen Ständen und dem Grafen Heinrich Matthias von Thurn gemacht. In einem Nebenzimmer warteten die Henker, die jeden der neun Beschuldigten enthaupteten. Die Blutflecken sollen im Rathaus noch 1659 sichtbar gewesen sein. Die Leichname ließ Ramée mit einer angehefteten Beschreibung des Vergehens auf dem Budweiser Stadtplatz zur Schau stellen. In den Jahren 1641 und 1655 wurde das Rathaus durch Brände beschädigt. Im Juli 1727 begann der Neubau des Rathauses nach Plänen des Schwarzenbergischen Baumeisters Anton Erhard Martinelli mit dem Abriss des alten Eckturmes. Das neue Rathaus wurde 1730 fertiggestellt, wobei ein bedeutender Teil des ursprünglichen Gemäuers wiederverwendet worden war. Durch diesen gründlichen Umbau erhielt das städtische Rathaus seine heutige Gestalt und wurde zu einer bedeutenden Kulisse des Budweiser Stadtplatzes. Im Jahr 1825 wurde im hinteren Teil des Rathaushofes ein Haus für den Bedarf des Kreisgerichtes einschließlich der benötigten Gefängniszellen gebaut. 1877 kaufte der Stadtrat das benachbarte Gasthaus Zu den drei Kronen (U tři korun) und gliederte es dem Rathaus an. Literatur Baedeker Tschechien. 6. Auflage, Ostfildern 2014, ISBN 978-3-8297-1474-7, S. 197. Weblinks Einzelnachweise
Hôtel de ville de České Budějovice

L'hôtel de ville de České Budějovice (en allemand : Budweis), une ville de la région de Bohême du Sud en République tchèque, a été construit de 1727 à 1730. L'hôtel de ville, situé sur la place du marché (Place Przemysł Ottokar II) est un monument culturel protégé depuis 1988. Le bâtiment de style baroque a été construit selon les plans de l'architecte Anton Erhard Martinelli. Il possède trois tours et une façade élaborée. Notes et références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Rathaus (Budweis) » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Bibliographie Baedeker République tchèque, Ostfildern, 2014, 6e éd. (ISBN 978-3-8297-1474-7), p. 197 Liens externes Ressources relatives à l'architecture : MonumNet Structurae Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Tchéquie Portail de la protection du patrimoine
Ботанічний сад Праги

Ботанічний сад Праги (чеськ. Botanická zahrada hl. m. Prahy) — ботанічний сад у місті Прага (Чехія). Ботанічний сад розташований у празькому районі Троя на правому березі річки Влтава (на її схилах і річкових терасах). Лежить на висоті 200–288 метрів над рівнем моря. Неподалік ботанічного саду знаходяться Празький зоопарк і Тройський замок. Почав свою роботу у 1969 році і входить до числа наймолодших ботанічних садів Чехії. Директор ботанічного саду із квітня 2012 року — Віра Бідлова. Опис У ботанічному саду росте 15000 видів рослин (із яких близько 5000 у оранжереях і теплицях). У складі ботанічного саду: оранжерея тропічних рослин «Фата Моргана», виноградник Санта-Клара (3,56 га), японський сад (0,67 га), сад Середземномор'я і Туреччини (0,83 га), декоративні садові рослини, рослини на схилі пагорба (фрагменти первісної степової спільноти Трої), ліси Східної Азії та Північній Америці (у стадії створення), водно-болотні угіддя і ставок, соснові насадження, північноамериканська прерія, північноамериканські напівпустелі, колекція півоній, вічнозелені дерева і багаторічники. Цікаві види дерев у ботанічному саду Праги Найцікавіші хвойні види: сосна Джефрі (Pinus jeffreyi), яка відомі своїми великими сосновими шишками; араукарія чилійська (Araucaria araucana), щорічний приріст якої може досягати 45 см; Секвоядендрон (Sequoiadendron giganteum) або «гігантська секвоя», у ботанічному саду Праги секвоядендрони мають висоту майже 20 метрів, а в природі можуть виростати до 100 метрів; Calocedrus decurrens, який може виростати до 50 метрів (його також називають «річковий кедр благовонний», хоча до роду кедрів він не має відношення); Кедр атласький (Cedrus atlantica); Кипарис вічнозелений (Cupressus sempervirens), який може досягати висоти 25 метрів і цінна деревина якого йде на виготовлення меблів; Тсуга південнояпонська (Tsuga sieboldii). Галерея Посилання Офіційний сайт ботанічного саду Botany cz — Naše zahrady a parky: Botanická zahrada hlavního města Prahy [Архівовано 1 червня 2020 у Wayback Machine.] Denik cz — Botanická zahrada zůstane oplocena [Архівовано 24 лютого 2015 у Wayback Machine.]
Borůvkovo sanatorium

Borůvkovo sanatorium byl původní název soukromého zdravotnického zařízení pro movitější klientelu první republiky, které občas provádělo i nelegální potraty. Sídlilo v Praze na ulici Legerova č. 1627/61 a 1607/63. Budova je známá kvůli třídennímu pobytu Jana Palacha po upálení v roce 1969. Zemřel zde také farář Josef Toufar, a to na následky mučení StB. Obě budovy byly postaveny odděleně v roce 1882. V budově čp. 1627 si otevřel sanatorium přední český gynekolog a chirurg Jaroslav Hausman. Po jeho smrtí v roce 1923 sanatorium převzal chirurg a porodník Vladimír Borůvka. V roce 1931 koupil vedlejší dům čp. 1607 a sanatorium rozšířil i tam. Za Protektorátu v roce 1942 bylo sanatorium změněno na lékařskou kliniku určenou výhradně pro německé děti ubytované v Protektorátu v rámci akce Kinderlandverschickung. Po konci druhé světové války zde bylo opět sanatorium. Po únoru 1948 bylo sanatorium znárodněno. V roce 1950 zde v pokoji číslo 312 zemřel farář Josef Toufar na následky mučení StB. V roce 1953 zde ve čtvrtém patře bylo otevřeno Oddělení pro léčbu popálenin Kliniky plastické chirurgie, jakožto součást Fakultní nemocnice Královské Vinohrady. Oddělení vedl zkušený plastický chirurg František Burian. Na toto oddělení byl 16. ledna 1969 převezen Jana Palach po svém upálení a zde také o tři dny později zemřel. V roce 1983 se odsud oddělení popálenin odstěhovalo a budovu o rok později získala Akademie věd, která zde umístila Farmakologický ústav Akademie věd a Ústav experimentální medicíny Akademie věd. V 90. letech zde také sídlilo nakladatelství Academia, krátce zde také působila Fakulta humanitních studií UK. Později byla budova prázdná a v roce 2007 byla bezplatně převedena na Hasičský záchranný sbor, jehož pražská centrála leží za budovou a který chtěl budovu zrekonstruovat a využít. Později však k tomu určené peníze vložil do výstavby hasičské stanice v Modřanech a o budovu ztratil zájem. V roce 2014 při příležitosti výročí úmrtí Jana Palacha nainstaloval na fasádu chátrající budovy umělec Otakar Dušek improvizovaný ilegální památník, který připomíná právě Jana Palacha a Josefa Toufara. Hasičský záchranný sbor se pro něj nepotřebnou budovu rozhodl prodat. Ve výběrovém řízení v roce 2015 zvítězila společnost Reacabano s.r.o., která za budovy zaplatila 42 milionů Kč. Ta jej následně přeprodala společnosti United Corporation a. s., jež na adrese plánovala vybudovat hotel. Objekt byl nevyužívaný a chátral. Po roce 2018 o něj projevilo zájem nové vedení hl. m. Prahy. Zvažovalo také zařazení budovy do Muzea paměti 20. století. V roce 2020 společnost United Corporation koupila developerská společnost Artisa Real Estate CZ s.r.o., v roce 2022 byla přeprodána investičnímu fondu, Fond realit, který spravuje Generali Investments CEE, investiční společnost, a.s. V roce 2023 začala rekonstrukce budovy, mělo by zde vzniknout 109 bytů pro krátkodobé a střednědobé ubytování. Ohlasy v kultuře Budova byla inspirací pro sídlo vypravěččina pracoviště s literárním názvem „Ústav mezioborových studií člověka“ v románu Teorie podivnosti od české spisovatelky Pavly Horákové. Reference
Cibulka (vyhlídková věž)

Cibulka je vyhlídková věž ve stejnojmenném pražském parku. Věž je součástí uměle vytvořené zříceniny, jež byla postavena počátkem 19. století. Rozhledna tak je nejstarší v Praze. Z vyhlídky, která se nachází ve výšce 13 metrů a vede na ni 76 schodů, je možné pozorovat Motol, Řepy či Strahov. V roce 2014 prošla stavba rekonstrukcí, jež si vyžádala náklady ve výši dvou milionů korun. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Cibulka (vyhlídková věž) na Wikimedia Commons
Dorn Brno

Dorn Brno je dvanáctipodlažní kancelářská budova výšky 49 metrů, nacházející se v centru Brna mezi ulicemi Dornych a Plotní. Investorem projektu je tišnovská společnost Camastro a stavba byla dokončena během prvního čtvrtletí roku 2016. Projekt obsahuje téměř 8500 m² plochy, využívané jako kancelářské, obchodní, školicí a zasedací prostory i ateliéry. Od původního záměru z roku 2008 vybudovat hotel investor z ekonomických důvodů ustoupil. Specifikace Budova zahrnuje kancelářské prostory, recepci, ostrahu a centrální dispečink. Součástí budovy mají být také stravovací služby a relaxační zóny. Poloha a okolí Dorn Brno se nachází v centru Brna v blízkosti obchodního centra Vaňkovka, mezi vlakovým a autobusovým nádražím. Nedaleko objektu je zastávka městské hromadné dopravy Zvonařka. Do roku 2018 zde byla také nyní již zaniklá tramvajová smyčka Zvonařka s autobusovým obratištěm a parkovištěm. Na téměř trojúhelníkovém prostranství před budovou směrem ke křižovatce ulic Dornych a Plotní vznikla spolu s budovou trávníková úprava a kašna složená z litinových desek, které nesou jména dřívějších brněnských průmyslníků, např. Löw-Beer, Tugendhat, Hlávka, Redlich, Skene, Gomperz ad. V dlažbě před kašnou je vyveden reliéfní nápis v českém a německém jazyce: „Na památku zakladatelů průmyslové slávy města Brna. / Zum Gedenken an die Begründer der industriellen Berühmtheit der Stadt Brünn.“ Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dorn Brno na Wikimedia Commons Oficiální stránky Dorn Brno Polyfunkční objekt Dorn na Archiweb.cz
Husův sbor (Ostrava-Michálkovice)

Husův sbor Církve československé husitské v Ostravě-Michálkovicích je církevní stavba, která se nachází na jižním okraji Michalského náměstí v Ostravě-Michálkovicích. Plán stavby vypracoval stavitel Otmar Pazourek z Moravské Ostravy. Dne 10. listopadu 1924 byly zahájeny výkopové práce na výstavbě Husova sboru. Po vystavění podezdívky byl za mimořádné účasti občanů Michálkovic položen základní kámen 17. května 1925 s pamětní listinou. Samotná stavba kostela se potýkala se značnými finančními problémy, které se nepříznivě projevily na délce stavby. Bohoslužby vánočních svátků v roce 1926 se proto konaly v nedostavěné budově. V polovině roku 1927 se podařilo půjčkou zajistit dokončení stavby. Slavnostní otevření sboru se konalo 11. září 1927. Poblíž oltáře byla umístěna vitrína s pietně uloženou prstí ze tří legionářských bojišť 1. světové války: ukrajinského Zborova, italského Doss´ Alta a francouzského Terronu. Při bombardování 16. března 1945 byla silně poškozena východní část budovy se schodištěm, a musela být proto stržena. V průběhu roku 1946 byla poničená část opravena novou přístavbou, která je poněkud odlišná od původní stavby. V roce 1901 vysvětil pastor Michalík evangelickou část hřbitova v jeho spodní části. Vedl k ní zvláštní vchod nacházející se poblíž zadní části Husova sboru. Tuto událost připomíná kamenný kříž s veršem Janova evangelia v polském jazyce. Odkazy Poznámky Literatura Kašpárek Jiří, Kapitol z historie Michálkovic, Michálkovice, I. díl 2009, II. díl 2010 a III. díl 2013.. Související články Michalské náměstí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husův sbor v Ostravě-Michálkovicích na Wikimedia Commons
Hraniční vrch (rozhledna)

Rozhledna Hraniční vrch se nachází na vrcholu Hraničního vrchu (536 m n. m.). Přístup Pěšky nebo autem z Města Albrechtic (v okrese Bruntál) po modré turistické značce směrem k rozcestníku U Kapličky a k obci Piskořov. Přibližně 600 m před rozcestníkem U Kapličky je malé parkoviště, od kterého lze pokračovat pouze pěšky asi 700 m k rozhledně po trase Městského turistického okruhu. Další možná pěší trasa z Města Albrechtic vede kolem rybníka Celňák ke státní hranici, kde se lze napojit na Městský turistický okruh a červenou turistickou značku PTTK, které vedou až k rozhledně. Z Třemešné pěšky po červené až k rozcestníku Pod Kobylou, dále po modré přes rozcestník U Kapličky a po 600 m je malé parkoviště, od kterého to je asi 700 m k rozhledně. Výhled Z rozhledny lze spatřit Město Albrechtice a okolní vrcholy. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hraniční vrch na Wikimedia Commons http://www.mesto-albrechtice.cz/navstevnik/rozhledna-hranicni-vrch/ http://www.silesiatourism.com/www/cz/mesto-albrechtice/albrechticko/
Aussichtsturm Hraniční vrch

Der Aussichtsturm Hraniční vrch auf dem Hraniční vrch (Titzeberg) in der Gemarkung Biskupice bei Město Albrechtice (Moravskoslezský kraj, Tschechien) ist ein Aussichtsturm ungewöhnlicher Bauweise: Dieser 25 Meter hohe Turm besteht aus zwei 25 Meter hohen Stahlfachwerktürmen, welche zusätzlich mit vier Seilen verankert sind. Er wurde am 4. Oktober 2011 eröffnet und verfügt über 149 Treppenstufen. Die beiden Stahltürme des Bauwerks sind keine Neukonstruktionen, sondern wurden 1980 für Richtfunkverbindungen errichtet und waren ab 1999 ungenutzt. Weblinks http://www.jeseniky.net/rozhledna-hranicni-vrch-albrechtice?lang=de http://www.silesiatourism.com/www/cz/mesto-albrechtice/rozhledna-hranicni-vrch/ Aussichtsturm Hraniční vrch / Rozhledna Hraniční vrch