Lamberk (hospodářský dvůr)

Lamberk (Lamberg) je barokní hospodářský dvůr, který stojí asi 1 km severozápadně od města Olešnice v Jihomoravském kraji. Soubor budov na půdorysu šestiúhelníku vznikl kolem roku 1700 radikální přestavbou staršího dvora. Dvůr je chráněn jako kulturní památka. Historie Dvůr dal kolem roku 1700 postavit majitel kunštátského panství hrabě Karel Benedikt z Lamberka. Již tehdy tvořil spolu s hospodářskými budovami uzavřený komplex šestiúhelného půdorysu. Dvůr nahradil starší objekt tzv. Černohausova dvora, vystavěného úředníkem kunštátského panství Davidem Černohausem z Neudorfu na počátku 17. století. Zámek byl částečně přestavěn v průběhu třetí čtvrtiny 18. století a současně ztratil dosavadní rezidenční charakter. Nadále sloužil především jako lesní úřad kunštátského panství. V budovách bydlelo úřednictvo kunštátského velkostatku. Patrová barokní budova byla v minulosti částečně modernizována na byty, sklady a kanceláře, modernizace se však nedotkla interiéru přízemí, kde se dochovaly původní klenby z přelomu 17. a 18. století. Ve druhé polovině 20. století náležel dvůr JZD a značně zchátral. Poté byl v nájmu holandské rodiny, která ze střešní krytiny vyráběla květináče a prodávala je do Holandska.[zdroj?] Interiéry a prostor dvora byly na konci 90. let 20. století využity pro natočení jednoho z dílů známého televizního seriálu Četnické humoresky (Ferda Mravenec). Zde je možno spatřit klenutou místnost ve střední části dispozice (byt majitele statku) a polygonální hvězdicově zaklenutou prostoru ve zlomu křídel severně od hlavního vjezdu (byt děvečky).[zdroj?] V současné době je dvůr Lamberk v soukromém vlastnictví a veřejnosti nepřístupný. Stavební podoba Dvůr má téměř ideální tvar šestiúhelníku, který tvoří hospodářské budovy a z jihovýchodní strany pak jednopatrové obydlí správce statku. Z jejího vnějšího průčelí vystupuje trojosý rizalit s trojúhelníkovým štítem. Vedle něj je průjezd do dvora. Okna mají profilované šambrány, v patře s parapetní římsou. Vstup do budovy je z nádvoří, přes vstupním portálem s profilovaným zalamovaným kamenným ostěním, završeným segmentovým prolomeným štítem. Nad ním byl dříve umístěn litinový erb hrabat Honrichsů, posledních šlechtických majitelů kunštátského panství, v posledních letech odcizený. Stejný erb je vsazen také na ploše hlavního průčelí. K patrové budově správce statku navazují přízemní budovy s byty šafáře a deputátníků, za zlomem následují stáje a kolny, na opačné straně dvora je křídlo stodol. Průjezd a přízemí patrové obytné budovy má valené klenby s výsečemi, patro je plochostropé, stejně jako obytné křídlo na jihu. Stájová křídla nesou pozdější valené a plackové klenební konstrukce. Částečně se dochovala vjezdová brána, ústící do dvora od západu. Další ze tří původních bran v severní části dispozice zanikla při přestavbě dvora ve 20. letech 20. století. Architektonickou hodnotu objektu částečně znehodnotily modernizační úpravy a především dlouhodobě zanedbaná údržba. Vlastní budovy zámku a navazujících křídel stájí se však dochovaly téměř v autentické podobě. Odkazy Reference Literatura Mikroregion Olešnicko, PaedDr. Zdeněk Peša, 2005 J. Sadílek, Barokní dvůr a zámek Lamberk u Olešnice – historický přehled. Sborník muzea Blansko 2001, s. 3-18. Externí odkazy Slovníkové heslo Lamberk ve Wikislovníku Obrázky, zvuky či videa k tématu dvůr Lamberk na Wikimedia Commons Zámeček Lamberk, olesnice.cz