NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Mikulčice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám v Mikulčicích okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Mikulčice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o původně gotickou stavbu zřejmě ze 14. století. První zmínky pocházejí z roku 1353. Nejstarší částí kostela je presbytář pocházející z 15. století. Loď, presbytář a věž byly postaveny kolem roku 1500. Po požárech v roce 1605 a 1683 byl obnoven. V 30. letech 18. století prošel kostel většími stavebními úpravami. V 30. letech 18. století prošel kostel většími barokními stavebními úpravami, v 19. století byl přistavěn depozitář a roku 1981 proběhly stavební úpravy interiéru. V interiéru se nachází unikátní oltář z dubových kmenů nalezených v korytě Moravy. Stavební podoba Kostel je jednolodní orientovaná stavba na půdorysu obdélníku zakončena trojbokým kněžištěm. K západnímu průčelí navazuje hranolová věž (s čtvercovým půdorysem a zakončena jehlanovou střechou) a polygonálním schodištěm. Sakristie je přistavěna ke kněžišti na jižní straně. Kněžiště, které je zaklenuto křížovou a paprsčitou pozdně gotickou klenbou o jednom poli, je otevřeno do lodi vítězným obloukem. Žebra klenutí jsou klínové s výžlabkem dosedající na jehlanovité konzolky. V bočních stěnách jsou gotická okna zakončena půlkruhovým obloukem. V lodi při přestavbě byla původní plochostropá klenba nahrazena dvěma poli křížové klenby mezi pasy. Klenební pasy nasedají na mohutné polopilíře s pilastry. V západní části lodi je vestavěna kruchta nesena dvěma sloupy s archivoltami. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Co víme o našem kostele
Kostel svaté Kateřiny (Mutěnice)

Kostel svaté Kateřiny je římskokatolický chrám v Mutěnicích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Mutěnice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná zmínka o Mutěnicích pochází z roku 1348. V tuto dobu zřejmě existovala v obci komenda (klášter/tvrz) řádu johanitů, která měla v čele představeného – komtura. Během husitských válek Mutěnice velmi trpěly probíhajícími boji. Za třicetileté války zde zanikla farnost i škola a kostel byl zcela zpustošen. V následujících desetiletích (do roku 1718) byly Mutěnice spravovány z Kyjova a Hodonína. Zakládací listina duchovní správy v Mutěnicích je datována 5. dubna 1718, kdy zde vznikla Capellania localis, původně pouze expozitura. V březnu 1785 byla v Mutěnicích zřízena samostatná duchovní správa, tzv. Curatia localis, tedy lokálie (místní duchovní správce již nebyl závislý na hodonínském faráři). V roce 1769 dala královna Marie Terezie jako patronka hodonínského panství svým nákladem v Mutěnicích postavit na místě původního zchátralého kostela nový farní chrám. Stavba byla dokončena roku 1775. Současná podoba kostela pochází ovšem převážně až z padesátých let dvacátého století, kdy kostel prošel mnoha stavebními úpravami. např. byla rozšířena kruchta, přistavěna sakristie, vybudovány přístavby s oratořemi, zbourána kaple Božího hrobu, zvýšena kostelní věž. Hlavní oltář zdobí obrazy sv. Kateřiny a Nejsvětější Trojice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons O kostele na webu farnosti
Kostel svatého Martina a svatého Cyrila a Metoděje

Kostel svatého Martina a svatého Cyrila a Metoděje je římskokatolický chrám v Násedlovicích v okrese Hodonín. Je filiálním kostelem farnosti Žarošice a je chráněn jako kulturní památka. Projekt na kostel v Násedlovicích vypracoval již v roce 1887 lichtenštejnský architekt Johann Heidrich, k jeho realizaci ale nedošlo. Chrám byl na severním okraji vsi postaven v letech 1927–1928, autorem projektu moderně puristického kostela je architekt Antonín Mendl, rodák z nedalekých Ždánic. Jedná se o jednolodní sálovou stavbu obdélného půdorysu s podélnou osou severozápad–jihovýchod. Stavba je zakončena hladce zasazeným půlkruhovým závěrem kněžiště, u kterého se nachází čtyřboká sakristie. Jihovýchodní uliční průčelí je doplněno v ose stavby rizalitem s hlavním vstupem a předsíní. Jižně od vstupu se nalézá samostatně stojící hranolová zvonice, která je s kostelem spojena krytou chodbou vedoucí přes můstek na kruchtu. Zvon z roku 1837 ulil Karl Stecher z Brna a dříve se nacházel v obecní zvonici (nyní kaple svatého Václava). Sál kostela má rovný trámový strop, původně vyzdobený malbami Jano Köhlera, které byly při pozdějších úpravách odstraněny. Dřevěnou výzdobu oltáře, sestávající ze sousoší Proměnění Páně na hoře Tábor, dvojice reliéfních výjevů ze života svatého Martina a reliéfu Poslední večeře na obětním stole, vyřezal po roce 1957 Jan Florian. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Martina a svatého Cyrila a Metoděje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Cyrila a Metoděje (Ratíškovice)

Kostel svatého Cyrila a Metoděje je římskokatolický chrám v Ratíškovicích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Ratíškovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V polovině patnáctého století byl v obci postaven nejstarší kostel, o jehož zániku nejsou bližší zprávy. Další kaple byla v Ratíškovicích postavena v polovině století sedmnáctého. Mše v ní byly slouženy od roku 1797. Současný farní kostel byl vybudovaný v letech 1855 až 1857. Kostel byl postaven podle plánů hodonínského stavitele Josefa Lichta ve slohu historického romantismu. Ke kostelu přiléhá budova fary a hřbitov. Součástí mobiliáře kostela je dřevěná soška Panny Marie s Ježíškem v náručí, je jednou z nejhodnotnějších součástí chrámového mobiliáře. Jde o dílo datované kolem roku 1400, barokní korunka je instalována dodatečně. Původ sošky a cesta, jak se toto gotické dílo dostalo do ratíškovické farnosti, jsou neznámé. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Cyrila a Metoděje na Wikimedia Commons
Kostel Navštívení Panny Marie (Svatobořice-Mistřín)

Kostel Navštívení Panny Marie je římskokatolický farní kostel ve Svatobořicích-Mistříně v okrese Hodonín, v kyjovském děkanátu a olomoucké arcidiecézi. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Stará mistřínská obec stávala dříve o něco jižněji než dnes. Byla v majetku cisterciáckého velehradského kláštera. Toto vlastnictví potvrdil král Přemysl Otakar I. ve své listině z 27. listopadu 1228. Zdejší románský kostel patrně ze 13. století byl zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie, stejně jako klášterní kostel na Velehradě. Stála u něj i fara, která sloužila také jako farní škola. Poloha obce se průběžně měnila. Ve své historii byla třikrát vypleněna a postavena. Po třicetileté válce byl postaven Nový Mistřín a přifařen do sousedních Milotic. Starý kostel byl 8. července 1626 zrušen a odsvěcen. V roce 1672 se uvádí, že byl bez střechy. V roce 1717 byla podána žádost o zboření kostela a použití stavebního materiálu na nový kostel. Dochovala se pouze křtitelnice vytesaná z jednoho kusu pískovce. K úplnému zboření nakonec došlo v roce 1784 během josefinských reforem a připomíná jej dubový kříž v místech zvaných Kosteliska jižně od obce. Získaný stavební materiál byl použit na vybudování kostnice na nově založeném hřbitově. Nový jednolodní kostel byl postaven na návrší u hranic se Svatobořicemi v roce 1743 na místě starší dřevěné zvonice. Vysvěcen byl 2. července toho roku na svátek Navštívení Panny Marie. Věž se začala stavět v roce 1767 a spolu s nově založeným přilehlým hřbitovem byla vysvěcena 10. srpna 1770. Další přístavba proběhla v letech 1936 a 1937 a 17. listopadu 1940 byl kostel znovu vysvěcen. V roce 1949 byly pořízeny dva nové zvony. Původní varhany od těšínského varhanáře Johanna Haukeho byly v roce 1964 přesunuty do kostela sv. Floriána ve Skoronicích a do zdejšího kostela byly pořízené nové od krnovské firmy Rieger-Kloss za 270 000 korun. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Michaela archanděla (Šardice)

Kostel svatého Michaela archanděla je římskokatolický chrám v Šardicích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Šardice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je nejstarší stavbou v obci. Jedná se o raně barokní kostel zbudovaný na starším gotickém základě, přestavěný v 18. století. Kolem kostela byl od roku 1286 do 19. století hřbitov, na který připomíná kříž jižně od kostela. Na jeho podstavci je citát ze Starého zákona, knihy Pláč (1,12): Ó vy všichni, kteří jdete mimo, pozorujte a vizte, jestli bolest vaše jako bolest má. Druhý kříž je poblíž vchodu do kostela s nápisem Člověče zde málo stůj, rány moje rozvažuj, rány moje kynou léta tvoje hynou. Příjde smrt, soud tobě nastane, kam se duše tvoje dostane? Na zadní straně je donátorský nápis: Ke cti a chvále Boží věnovali manželé Jan a Anna Perutkovi. L.P. 1914. Kostel tvoří obdélníková loď, na kterou navazuje kněžiště o stejné šíři s půlkruhovým závěrem. V průčelí je představěná věž s přístavkem. Loď je zastřešena sedlovou střechou. Loď je osvětlena třemi páry oken ukončených obdélníkovým segmentem. Loď i kněžiště jsou zaklenuty valenou klenbou s lunetami. Klenba dosedá na vtažené polopilíře s předloženými pilastry s jednoduchou římsou. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Cyrila a Metoděje a zemských patronů

Kostel svatého Cyrila a Metoděje a zemských patronů je římskokatolický chrám ve Věteřově v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Věteřov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel byl vybudovaný v letech 1900 až 1902 z peněz věteřovských občanů podle návrhu kyjovského architekta Gustava Sonnevenda. Kostel byl vysvěcen 26. října 1902. V následujících letech byl Věteřov vyfařen z lovčické farnosti a duchovní správy v samostatné farnosti se ujal řád křižovníků. Později v roce 1908 vybudována na náklady tohoto řádu secesní fara. Jde o obdélnou jednolodní stavbu s hranolovou věží v západním průčelí a s odsazeným segmentovým závěrem. Průčelí s osově zakomponovanou hranolovou věží je členěno nárožními opěráky a prolomeno dvěma půlkruhově zaklenutými okny. Pod nimi se nacházejí v nikách sochy svatého Cyrila a svatého Metoděje. Plocha věže je prolomena půlkruhově zaklenutým vchodem, nad ním půlkruhově zaklenutým oknem. V úrovni korunní římsy je věž prolomena triforiem. Zvonicové patro je členěno nárožními pilastry s římsovou hlavicí, průběžná korunní římsa se vypíná nad kruhovým hodinovým ciferníkem. Nízká stanová stříška je završena štíhlou osmibokou věží s makovicí a jednoramenným křížem ve vrcholu. Loď je prolomena po třech půlkruhově zaklenutých oknech ve špaletě. Průběžná korunní římsa nese sedlovou střechu nad závěrem zvalbenou a opatřenou sanktusníkem. Interiér je členěn pilastry s římsovou hlavicí a je zaklenut plackami. Kruchta je nesena dvěma štíhlými sloupy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Cyrila a Metoděje a zemských patronů na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Vlkoš)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie ve Vlkoši je římskokatolický farní kostel postavený v pozdně barokním slohu v letech 1773–1780. Je chráněn jako kulturní památka. Historie V první písemné zmínce o obci z 18. října 1248 je zmíněno sloužení mše ve zpustošeném kostele. V roce 1397 byl patronem kostela Hynek z Ronova. Vlkoš byl součástí milotické farnosti a milotický kaplan Tomáš Fiala byl pověřen stavbou nového kostela v obci. Starý kostel byl rozebrán a František Ludvík Serényi na jeho místě položil 19. června 1773 základní kámen k novému kostelu. Výstavba s několika přestávkami trvala sedm let. Ludvík Serényi zemřel 4. března 1780 a jako patron byl v kryptě nedokončeného kostela pohřben. (Při pozdějším průzkumu krypty byly nalezeny kosterní pozůstatky dvou dospělých osob a jednoho dítěte společně se zbytky ozdobných tkanin.) V témže roce byl kostel vysvěcen milotickým děkanem Bartolomějem Goltmanem. Okolo kostela se nacházel hřbitov ohraničený kamennou zídkou, která je samostatně památkově chráněna. Po epidemii cholery v roce 1831 se zemřelí začali pochovávat na jiném místě. Kostel byl v roce 1856 celkově opraven. V roce 1860 byla při vichřici poničena střecha a shozen kříž. Rozsáhlou rekonstrukci kostela společně se stavbou fary provedl v letech 1903–1904 kyjovský stavitel Eusebius Cibulka. Ve 20. století byly instalovány věžní hodiny. Tři zvony byly rekvírovány během první světové války. V roce 1927 byly pořízeny nové, ale za druhé světové války byly opět zabaveny. Současné zvony pochází z roku 1973. Při osvobozování obce na konci druhé světové války v dubnu 1945 byl kostel během 10 dnů těžce poškozen, když dostal 56 dělostřeleckých zásahů. Roku 1989 byla opravena fasáda a v roce 1996 instalováno plynové vytápění. Celková rekonstrukce kostela proběhla v letech 2001–2003, při níž byla opravena střecha, fasáda a vymalován interiér. Bylo také zřízeno venkovní osvětlení. V roce 2019 se pravidelné bohoslužby konaly v neděli v 9:00 hodin a ve čtvrtek v 18:00 hodin. Popis Pozdně barokní jednolodní kostel byl postaven na mírném návrší uprostřed obce a tvoří dominantu okolí. Vede k němu schodiště o 25 stupních, na jehož konci jsou umístěny sochy sv. Cyrila (vlevo) a sv. Metoděje (vpravo). Na schodišti stojí kříž s textem "Já jsem cesta, pravda a život" (Jan 14, 6 (Kral, ČEP)). Asi 15 metrů před schodištěm je kaple sv. Floriána. V těsné blízkosti kostela se přes cestu nachází budova přízemní fary. Hlavní oltář, kazatelna a křtitelnice pocházejí z dílny brněnského sochaře Ondřeje Schweigla. Obraz na hlavním oltáři namaloval jezuitský malíř Ignác Raab. Odkazy Poznámky Reference Literatura VLASÁKOVÁ, Olga. 750 let obce Vlkoš. [s.l.]: Obecní úřad Vlkoš, 1998. 131 s. CVRKAL, Marek. Varhany kyjovského děkanátu. 2007 [cit. 2019-10-19]. Master's thesis. Masaryk University, Faculty of Education. Vedoucí práce doc. Mgr. Ivo Bartoš. s. 63–68. Dostupné online. Související články Římskokatolická farnost Vlkoš u Kyjova Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie ve Vlkoši na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost Vlkoš u Kyjova
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Ždánice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický chrám ve Ždánicích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Ždánice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Raně barokní mariánská kaple z roku 1672 byla v roce 1701 přestavěna na kostel Nanebevzetí Panny Marie. Ten byl po vysvěcení povýšen na kostel farní. Původní středověký farní kostel svatého Bartoloměje stával na západním břehu potoka přibližně uprostřed ždánické návsi, tvořené ulicemi Hrubá strana a Malá strana podél Ždánického potoka. Zbořen byl v roce 1795. Jedná se o jednolodní obdélnou stavbu na křížovém půdorysu a půlkruhově uzavřeným kněžištěm a hranolovou věží vystavěnou nad presbytářem. Fasády kostela jsou členěny rámujícími lizénami. Průčelí je ukončeno nízkým trojúhelníkovým štítem a prolomeno obdélníkovým oknem se záklenkem s kamenným ostěním. Nad hlavním vchodem je letopočet 1701. Střecha je sedlová. Stěny lodi jsou členěny dvojicemi pilastrů s hlavicemi nesoucími průběžnou římsu. Nad vstupem je umístěna zděná kruchta. Loď je zaklenuta valenou klenbou s lunetami. Mezi loď a kněžiště jsou vsunuty půlkruhové kaple s nikami. Stěny kněžiště jsou členěny obdobně jako loď. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Želetice, okres Hodonín)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám v Želeticích v okrese Hodonín. Jde o farní kostel farnosti Želetice u Kyjova. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. K založení kostela došlo v polovině 13. století. V 16. století přestal být kostel udržován, obnoven byl roku 1606. Během třicetileté války a za vpádů Kuruců na začátku 18. století byl kostel opakovaně vypleněn a poničen. Opraven byl v letech 1721–1732. Tuto podobu měl až do roku 1925, kdy došlo k přístavbě bočních kaplí. Gotický presbytář s gotickým vítězným obloukem je nejstarším zbytkem původního kostela. Loď stojí z neznámých důvodů k presbytáři šikmo. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Domanín)

Kostel svatého Václava je římskokatolický chrám v obci Domanín v okrese Hodonín. Je farním kostelem farnosti Domanín. Historie Kostel byl vystavěn v letech 1786–1788 nákladem Náboženského fondu. V roce 1932 byl východním směrem rozšířen a byla postavena hudební kruchta. Popis Jednolodní stavba, ke které přiléhá na jižní straně čtyřboká sakristie. Loď má obdélníkový půdorys, na obou stranách se k ní přimykají čtyřboké kaple. Nad západním průčelím lodi se zvedá hranolová zvonice. Fasády člení vpadlé výplně prolomené okny se segmentovým záklenkem. Kněžiště i loď jsou zaklenuty valenou klenbou, sakristie a boční kaple jsou plochostropé. V západní části je hudební kruchta s rovným podhledem, nesená sloupy. Zařízení Mramorový oltář s oltářním obrazem od Ignáce Raaba pochází z roku 1933. Na obraze je zachycena sv. Ludmila s knězem Kaichem, jak vyučují sv. Václava. Ve dvou bočních kaplích, které vznikly při přestavbě, jsou umístěny další čtyři Raabovy obrazy s výjevy ze života sv. Bernarda. Tyto obrazy patrně pocházejí z Velehradského kláštera. Menší obraz Vincence z Pauly je od stejného autora. Dva boční oltáře jsou zasvěceny Panně Marii a Božskému Srdci Páně. Sochy sv. Cyrila a Metoděje za hlavním oltářem a kazatelna s reliéfy evangelistů pochází z roku 1899. Ve věži jsou zavěšeny tři zvony. Umíráček o váze 45 kg z roku 1794 byl ještě v letech 1808 a 1893 přelit. Je na něm vyobrazen sv. Josef. Další dva bronzové zvony z roku 1973 odlila firma Dytrychova v Brodku u Přerova. Zvon sv. Václav s nápisem "S námi truchli, jásej, zpívej, volej nás k Bohu a věčné spáse" váží 491 kg. Na zvonu Panny Marie o váze 300 kg je nápis: "Vypros pokoj duším, rodinám a celé naší farnosti". Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 404.
Kostel Všech svatých (Lipov)

Kostel Všech svatých je římskokatolický chrám v Lipov v okrese Hodonín. Jde o farní kostel lipovské farnosti. Historie V první polovině 15. století byl v Lipově vybudován jednolodní kostel. Tento gotický kostel byl silně poškozen za tureckých vpádů v roce 1663, později provizorně opraven a roku 1790 k němu byla přistavěna věž. Když chátrající budova hrozila zřícením, bylo rozhodnuto o nové stavbě a tak v roce 1878 byl na místě strženého gotického kostela postaven kostel současný. Popis Jde o jednolodní stavbu s vestavěnou dřevěnou emporou. Čtvercová věž je postavena nad předsíní, přístupná je dvěma bočními schodišti. Presbytář má klenutý portál, loď kostela je zastropena plochým stropem. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons
Statue of Judah Loew ben Bezalel

The statue of Judah Loew ben Bezalel (Czech: Socha rabiho Löwa) is an outdoor sculpture by Ladislav Šaloun, installed at New City Hall in Prague, Czech Republic. A replica from 1914 by Ladislav Saloun is in the Maisel Synagogue in Prague. The replica has a plaque, which states that the statue’s theme is the Maharal’s death. His death is symbolized by the nude young girl holding out a rose “whose scent brings about his end”. There is a small dog on the statue’s other side, but no description of the meaning of the dog is given. References External links Media related to Rabbi Löw by Ladislav Šaloun at Wikimedia Commons
Kostel Božského Srdce Páně (Terezín)

Kostel Božského Srdce Páně v Terezíně je římskokatolický kostel zasvěcený Nejsvětějšímu Srdci Páně. Je filiálním kostelem farnosti Hovorany. Historie Stavba kostela začala dne 28. září 1930 slavnostním položením a požehnáním základního kamene na místě, na kterém do té doby stávala kaple se zvonicí. Dne 26. září 1932 byl kostel slavnostně posvěcen tehdejším brněnským biskupem Mons. Josefem Kupkou. Roku 1943 byla v kostele instalována elektroinstalace a roku 1970 i vytápění. Exteriér Kostel stojí uprostřed hřbitova. Před chrámem se kromě misijního kříže, vztyčeného na paměť svatých misií roku 1943 nachází také kamenný kříž, postavený na paměť místních obětí první světové války. Za kostelem stojí kaplička se soškou Panny Marie Bolestné, která byla požehnána dne 7. října 2012 P. Milanem Těžkým. Nedaleko chrámu se také nacházejí dvě kapličky, požehnané generálním vikářem brněnské diecéze Mons. Jiřím Mikuláškem dne 22. června 2003. Jedna je zasvěcena Panně Marii Lurdské a ta druhá Božskému Srdci Páně. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Božského Srdce Páně na Wikimedia Commons
Kostel Všech svatých (Staré Hvězdlice)

Kostel Všech svatých ve Starých Hvězdlicích je římskokatolický kostel zasvěcený Všem svatým (v literatuře se uvádí též zasvěcení sv. Cyrilu a Metodějovi, zřejmě dle jejich zpodobení na oltářním obraze z roku 1854). Je filiálním kostelem farnosti Hvězdlice. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Pozdně románský kostel pochází z poloviny 13. století. V 17. století prošel chrám barokní přestavbou, přičemž původní jádro kostela bylo zachováno. Roku 1827 byl kostel opraven. Okolo roku 2012 prošel chrám celkovou obnovou. Vybavení Ve věži je zavěšen renesanční zvon, odlitý roku 1568 vyškovským mistrem Filipem. Exteriér Kostel stojí na vyvýšeném místě v obci uprostřed hřbitova s některými cennými náhrobky. Při bočním vstupu na hřbitov se nachází litinový kříž. Za hřbitovem stojí památný strom (dub letní). Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Hvězdlice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Královopolské Vážany)

Kostel svatého Filipa a Jakuba je římskokatolický chrám v Královopolských Vážanech v okrese Vyškov. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Královopolské Vážany. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Kostel Všech svatých (Dobročkovice)

Kostel Všech svatých je římskokatolický chrám v obci Dobročkovice v okrese Vyškov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Dobročkovice. Historie Kostel pochází ze začátku 14. století. Zřejmě v polovině 17. století byla loď prodloužena k východu a přistavěna věž. V závěru 18. století bylo zbudováno nové kněžiště a sakristie, rovněž vestavěna nová kruchta. Popis Jde o jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, ke kterému přiléhá čtyřboká sakristie. V hladkých fasádách jsou prolomena velmi nízká, půlkruhem završená okna. Hlavní vstup do kostela je mírně lomným portálem s kamenným ostěním. Kněžiště je zaklenuté valenou klenbou s výsečemi. Sakristie a loď mají ploché stropy. V západní části lodi je kruchta s rovným podhledem. Její parapet spočívá na hranolových pilířích. Zařízení Oltářní obraz Všech svatých pochází z roku 1877, zvon zavěšený ve věži byl ulitý roku 1716. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons