NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Parc Letná

Le parc Letná (en tchèque : Letenské sady) est un grand parc d'environ 47 hectares situé sur la colline de Letná, sur un plateau au-dessus de la rivière Moldau à Prague, en Tchéquie. L'altitude de Letná permet des vues dominantes sur la Vieille Ville (Staré Město). On y trouve le château de Letná. Histoire En 1955, un grand monument à Joseph Staline est érigé au bord du parc Letná. Cette statue est détruite en 1962, et le Métronome occupe désormais le site. Au cours de la Révolution de Velours, une plaine située près du parc de Letná (Letenská pláň) est le lieu d'importantes manifestations contre le gouvernement communiste. Le 25 et le 26 novembre 1989, environ 750 000 personnes protestent ici. Ces manifestations sont suivies par une grève générale le 27 novembre 1989. Le 23 juin 2019, plus de 250 000 personnes se sont rassemblées dans le parc, appelant à la démission le Premier Ministre Andrej Babiš. Evènements La popstar Michael Jackson a commencé son HIStory World Tour au parc le 7 septembre 1996, et environ 127 000 personnes assistent au concert. Les Rolling Stones y ont eu aussi attiré en 2003 plus de 120 000 spectateurs. Bâtiments, monuments et attractions Le Pavillon Hanavský est une structure en fonte, construite en 1891 dans le style néo-baroque pour le Jubilé de la Foire mondiale. Le plus vieux carrousel d'Europe se trouve dans le parc de Letná. Il est construit en 1892 et se trouvait à l'origine dans une autre partie de la ville. Il est déplacé dans le parc en 1894. Le carrousel a été reconstruit et rouvert après 16 ans en juillet 2022. Un grand piédestal de marbre avec Métronome intégré qui servait de base à une grande statue de Staline, et fait encore référence au Monument à Staline. La partie nord du parc est délimitée par le stade du Sparta Prague avec sa façade fonctionnaliste. Galerie Notes et références Liens externes Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail du jardinage et de l’horticulture Portail de Prague
Letenské sady

Letenské sady - park w centrum Pragi, na wzgórzu Letná, dogodny punkt widokowy na położone na przeciwnym brzegu Wełtawy Stare Miasto, a także praski Hrad i wzgórze Petřín. W latach 1955–1962 stał tutaj największy na świecie pomnik Stalina. Podczas aksamitnej rewolucji, 25-26 listopada 1989 odbywały się tutaj wielkie demonstracje przeciwko władzom komunistycznym, w których brało udział około 750 tysięcy ludzi. 7 września 1996 w parku dał koncert przed 127 tysiącami widzów Michael Jackson, który właśnie tym koncertem rozpoczął trasę HIStory World Tour. Znajduje się tu oprócz tego najstarsza działająca karuzela, Hanavský pavilon z 1891 wybudowany przy okazji wystawy jubileuszowej, marmurowy cokół będący pozostałością pomnika Stalina, oraz tzw. Bruselský pavilon, powstały z okazji wystawy Expo 1958.
Letná Park

O Letná Park (Em checo: Letenské sady) é um espaçoso parque localizado na cidade de Praga, capital e maior cidade da República Tcheca (Ou "Checa", dependendo da grafia). É o maior parque da cidade e se estende pelo Rio Vltava. Em 1955, um monumento em homenagem a Josef Stalin foi erguido na margem do parque. Esta estátua, que tinha 15 metros de altura e 22 metros de comprimento, foi destruída em 1962. Em 7 de Setembro de 1996, foi palco do mega-show do megastar Michael Jackson, abrindo a sua HIStory World Tour. Referências
Fakulta regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně

Fakulta regionálního rozvoje a mezinárodních studií (FRRMS) Mendelovy univerzity v Brně je fakulta zaměřená na aspekty regionálního rozvoje v národním i mezinárodním kontextu. Založena byla v roce 2008. Budova FRRMS se nachází na třídě Generála Píky, tedy mimo společný areál univerzity v Zemědělské ulici. Popis Fakulta vznikla jako odpověď na rostoucí poptávku po odbornících, kteří by uměli propojit ekonomický vývoj regionů se souvislostmi se zemědělstvím, lesnictvím, navazujícím zpracovatelským průmyslem a dalšími sociálními aspekty, které vývoj regionů ovlivňují. V akademickém roce 2008/2009 tak byla zahájena výuka čtyř bakalářských studijních programů: Regionální rozvoj (v češtině), Regional Development (v angličtině), Mezinárodní teritoriální studia a International Territorial Studies. V akademickém roce 2011/2012 bylo plynule otevřeno i studium navazujících magisterských programů. V prosinci 2020 byly na fakultě vyučovány studijní programy: Regionální rozvoj a Mezinárodní teritoriální studia. Studium je možné též v anglickém jazyce. Fakulta nabízí též doktorský studijní program Rozvoj venkovských regionů. Obsahem výuky je interdisciplinární studium ekonomických, hospodářsko-politických, environmentálních a sociálních souvislostí rozvoje regionů jak v národním, tak i mezinárodním kontextu. V prosinci 2020 tvořilo fakultu šest ústavů. První děkankou fakulty se stala Iva Živělová, dalším děkanem byl zvolen Libor Grega a od roku 2016 je děkanem Jiří Schneider. Pro období 15. 12. 2024 – 14. 12. 2028 je akademickým senátem zvolen děkanem Ondřej Konečný. Studijní programy Bakalářské studium Regionální rozvoj Mezinárodní teritoriální studia International Territorial Studies Magisterské studium Regionální rozvoj Mezinárodní teritoriální studia International Territorial Studies Doktorské studium Rozvoj venkovských regionů Děkani Organizační struktura - ústavy fakulty Ústav regionální a podnikové ekonomiky Ústav sociálních studií Ústav teritoriálních studií Ústav environmentalistiky a přírodních zdrojů Ústav regionálního rozvoje Ústav jazykových a kulturních studií Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Fakulta regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Stránov

Stránov is castle in Jizerní Vtelno in the Central Bohemian Region of the Czech Republic. The original Middle Ages castle was reconstructed by Joseph Schulz to the Neo-Renaissance look it has today. History In place of the present castle originally stood a wooden fortress, which is noted in 1429 by lord Bohuněk of Stránov. A solid Gothic castle Nový Stránov ('new Stránov') was built on its site by Jaroš of Sovojovice in 1463–1468. From 1545 to 1589 the castle was owned by the Berka of Dubá family. In 1589, Karel of Bieberstein, the Imperial Council and the highest mint master Kingdom of Bohemia, acquired the castle. Later the castle belonged to Michael Slavata from Chlum. During the rule of the family Bieberstein or Slavata, the castle was rebuilt in the Renaissance style. Around 1642, the owner became the nobleman Jan of Lisov. Later Jan's son, Rudolf Adam of Lisov, lived in the castle with his wife Elizabeth Lidmila and she spent many years of her life in the castle. In 1746, the ruler of the castle become by marriage Jan Václav Příchovský of Příchovice. This knight from the leading aristocratic family left around the castle manny visible traces – Stránov was rebuilt in the Baroque style, the castle garden was added (which has since disappeared), sandstone Baroque fountain was built in the castle courtyard and in 1767 Church of Saint Wenceslaus in front of the castle. From 1794, it was owned by free lord Jan Herites, and after his death Václav Vojtěch Herites, and until 1864 Knight Bedřich Neubauer. Present romantic appearance was made during the Neo-Renaissance reconstruction in the late nineteenth century, which was performed in 1890–1894 on project designed by Joseph Schulz builder J. Mráz on order of Countess Marie of Waldstein-Wartenberg. In 1917 the castle was bought by the Škoda Works President and Senator in Parliament Josef Šimonek, who was for a contribution to the development of industry promoted to the baron status. His son František Šimonek and his family lived on Stránov until castle was nationalized in 1950. After the nationalization of the castle was used as a children's home (in front of the chateau was located Common Agricultural cooperation), which led to a corresponding all non-sensitive adjustments (toilets and washing facilities were built into the main corridors and state rooms, etc.). Since 2003, the castle is back in the hands of the Šimonek family. In 2004, after partial reconstruction of the interiors and exteriors of the castle, the castle was opened to the public for the first time in its history. In summer, the castle hosts many cultural events. References External links Official website
Stranov

Stranov je dvorac u Češkoj iz vremena nove renesanse u općini Jizerní Vtelno kod grada Mlada Boleslav, izgrađen je iz srednjovjekovnog grada prema nacrtu arhitekta Josefa Schulza. Povijest Na mjestu današnjeg dvorca bila je u početku drvena tvđava, koju prvi put spominje godine 1429. gospodin Bohunek iz Stranova. Na njezinom mjestu dao je Jaroš iz Sovojovica izgraditi u razdoblju od 1463. – 1468. godine silni gotički dvorac, koji je nazvan Novi Stranov. U razdoblju od 1545. – 1589. godine dvorac je bio u vlasništvu poznate obitelji Berk iz Dube. Godine 1589. vlasnikom je postao Karel iz Biberštejna, kraljevski savjetnik i glavni blagajnik kraljevine Češke. Kasnije je grad dobio vjenjčanjem Michal Slavata iz Chluma. Obitelj Biberštejn ili Slavat je dvorac preuredila u renesansni dvorac. Tijekom 1642. godine dvorac je prešao u vlasništvo Jana iz Lisau člana braniborskog plemstva – plemički čin stekao je kao nagradu za hrabrost u bitki kod Nordlingena, kasnije postaje najviši zapovjednik Chebu. Njegovi potomci su se nakon tri generacije izjasnili kao česi i nazivali se vladarima iz Lise. Onda je u dvorcu živio Janov sin, Rudolf Adam iz Lise, sa suprugom Alžbetom Lidmilom (praunukom astronoma Tycha Brahe), koja je u dvorcu proživjela veliki dio svog života. Godine 1746. preko braka stječe ga plemić Jan Vaclav Prichovski iz Prichovica. Taj barokni kavalir iz jedne od najvećih aristokratskih obitelji ostavio je u okolini dvorca do današnjeg dana vidljive tragove - Stranov je uređen u baroknom stilu, pridan je dvorski vrt (koi je na žalost cijeli nestao), izgrađena je barokna fontana u dvorskom arealu a 1767. godine pred dvorcem i crkva sv. Vaclava (autor je poznati praški architekt Filip Heger). Od 1794. godine vlasnik je bio slobodni gospodin Vaclav Vojtech Herites (među ljudima poznat kao Herodes), nakon njegove smrti Jan Herites, a od 1864. godine vitez Bedrich Neubauer. Svoj današnji izgled dobio je dvorac pri novorenesansnoj rekonstrukciji i današnji romantični izgled ima od rekonstrukcije na kraju 19. stoljeća, koju je izveo u razdoblju 1890. – 1894. godine graditelj J. Mraz prema naruđbi Marije iz Valdštejna i Vartemberka prema projektu Josefa Schulza. Dvorac je 1917. godine kupio predsjednik Škodinih tvornica i senator u parlamentu Josef Šimonek, koji je za zasluge učinjene na području industrije imenovan barunom. Njegov sin František Šimonek s obitelji je živio u dvorcu Stranov sve do nacionalizacije godine 1950. godine. Nakon nacionalizacije je dvorac korišten kao dječji dom (pred dvorcem je bilo sjedište Jedinstvenog zemljoradničkog društva, što je vidljivo iz svih bezosjećajnih rekonstrukcija (zahodi i kupaone su izgrađene i na hodnicima i glavnim reprezentativnnim prostorijama i sl.). Od 2003. godine je Stránov opet vlasništvo obitelji Šimonek. Dvorac je 2004. godine prvi put u svojoj povijesti otvoren javnosti, postupno se provode djelomične rekonstrukcije interijeru i eksterijeru dvorca. Ljeti se u dvorcu održavaju i kulturne akcije. Vanjske poveznice Zámek Stránov Službene stranice dvorca Informacije o dvorcu i drugim mjestima u blizini Arhivirana inačica izvorne stranice od 21. srpnja 2011. (Wayback Machine)
Église Sainte-Marie-Madeleine de Karlovy Vary

L'église Sainte-Marie-Madeleine de Karlovy Vary est une église paroissiale catholique romaine, construite en style baroque dans les années 1732-1736. L'église, conçue par l'architecte Kilián Ignace Dientzenhofer, est un monument architectural de la colonnade thermale de Karlovy Vary. Il est protégé en tant que monument culturel tchèque. Historique La première mention de l'église Sainte-Marie-Madeleine remonte à 1485. L'église était gérée par des chanoines réguliers. L'église est devenue paroisse en 1491. La nouvelle église baroque a été construite sur l'emplacement de l'ancienne église gothique du XIVe siècle portant la même dédicace et qui, dans la première moitié XVIIIe siècle, ne répond plus aux besoins en termes de capacité. Elle était également dans un très mauvais état et menaçait même de s'effondrer. En 1732, l'empereur Charles VI dédia mille ducats pour la construction d'une nouvelle église. Le célèbre architecte pragois Kilián Ignác Dientzenhofer s'est vu confier la construction de la nouvelle église, qui a débuté en 1732. L'église a été achevée en 1736 et le coût total de la construction était de 95 000 florins. En 2010, l'église a été inscrite sur la liste des monuments culturels nationaux. Galerie Notes et références (cz) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en tchèque intitulé « Kostel svaté Máří Magdaleny (Karlovy Vary) » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Bibliographie Bohumír Mráz, Ladislav Neubert, Karlovy Vary, Panorama Prague, 1983 Anton Gnirs, Topographie der historischen und kunstgeschichtlichen Denkmale in dem Bezirke Karlsbad. Anna Gnirs (éd.) Prague 1933 (réimpression : Munich 1996) Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Kostel sv. Máří Magdaleny na Hrady.cz Farnost sv. Máří Magdalény na farnost-kv.cz Portail de l’architecture chrétienne Portail du catholicisme Portail du baroque Portail de la Tchéquie Portail de la protection du patrimoine
Kościół św. Marii Magdaleny w Karlowych Warach

Kościół św. Marii Magdaleny (cz. Kostel svaté Máří Magdaleny) – barokowa świątynia rzymskokatolicka znajdująca się w czeskim mieście Karlowe Wary, wzniesiona wg projektu Kiliana Ignaza Dientzenhofera. Historia Pierwsza wzmianka o świątyni pochodzi z 1485 roku, od tej pory administrował ją Zakon Krzyżowców z Czerwoną Gwiazdą przy wsparciu rodziny Schlików. W 1491 został on siedzibą parafii. W 1518 świątynię przebudowano w stylu renesansowym. W pierwszej połowie XVIII wieku gotycki kościół nie był wystarczająco duży, by pomieścić wszystkich wiernych, w dodatku był w słabym stanie technicznym. Wzniesienie nowego kościoła poparł m.in. Franz Matthias Böhm, wielki mistrz zakonu, a w 1732 pieniądze na budowę przekazał cesarz Karol VI Habsburg. Projekt sporządził Kilian Ignaz Dientzenhofer. Kamień węgielny położono 27 kwietnia 1733, a prace budowlane ukończono w 1736 roku. W 1784 zlikwidowano przykościelny cmentarz, część szczątków przeniesiono pod pobliski kościół św. Andrzeja. W 1861 przebudowano wieże kościoła. W 2010 roku świątynię wpisano na listę narodowych zabytków kultury Republiki Czeskiej. Architektura Świątynia barokowa, wzniesiona na planie podłużnego owalu, z dostawionymi kaplicami bocznymi i prezbiterium. Nawę wieńczy kopuła z latarnią. Fasadę flankują dwie wieże. Pojemność wnętrza powiększają empory. Pod kościołem znajduje się krypta, pierwotnie służąca jako kostnica. Galeria Przypisy
Praha–Bubny railway station

Praha-Bubny (Czech: Železniční stanice Praha-Bubny) is a railway station located in Prague 7 in the Holešovice cadastral area. It is located on track 120, leading from Prague to Kladno - Rakovník and on track 091, leading from Prague-Hostivař to Kralupy nad Vltavou, near to the entry to Vltavská metro station on line C. There is a modern building with barrier-free access. The railway station has four tracks and platforms. In connection with the modernization of the line to Kladno and the new branch to Václav Havel Airport, the station underwent a complete reconstruction between 2023 and 2025. The platforms were relocated closer to the vestibule of the Vltavská metro station, and the station now serves passengers boarding and alighting trains on the Prague – Kralupy nad Vltavou route, replacing the discontinued halt Praha-Holešovice zastávka. Services References Praha-Bubny (Želpage) Praha-Holešovice zastávka (Želpage) Citations
Praha-Bubny

Praha-Bubny egy csehországi vasútállomás, Prágában. A Negrelli-viadukt felújítása alatt a személyszállító vonatok 2017 júliusa és 2020 júniusa között nem érintették, helyette Praha-Bubny Vltavská ideiglenes végállomás fogadta a vonatokat. Története Megközelítés helyi közlekedéssel Busz: 156 Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Prága–Rakovník-vasútvonal Prága–Děčín-vasútvonal Szomszédos állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Praha Masarykovo nádraží (Praha Masarykovo nádraží, Prága–Rakovník-vasútvonal) Praha-Výstaviště (Rakovník (train station), Prága–Rakovník-vasútvonal) Praha Masarykovo nádraží (Praha Masarykovo nádraží, Prága–Děčín-vasútvonal) Praha-Podbaba (Ústí nad Labem hlavní nádraží, Prága–Děčín-vasútvonal) Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Praha-Bubny című lengyel Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Ez a szócikk részben vagy egészben a Praha-Bubny című cseh Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Hlučín-Darkovičky Czechoslovak Fortification Complex

The Hlučín-Darkovičky Czechoslovak Fortification Complex (Czech: Areál československého opevnění Hlučín-Darkovičky) is an exhibition of 1930's military fortifications in Hlučín-Darkovičky, Czech Republic. The forts MO S-18 "Obora", MO S-19 "Alej" and MO S-20 "Orel" are parts of the exhibition. They are part of a series of five different fortifications that were designed to sit on the Czech border during the first half of the 20th century. They are an important example of the defences available during the World War II and the consequences of the Munich Agreement. The fortification complex has been under the management of the Silesian Museum in Opava since 1992. See also Hlučín Region Czechoslovak border fortifications References
Museo de las fortificaciones de Hlučín

El Museo de las fortificaciones de Hlučín es un museo sobre las fortificaciones militares de los años 1930 cerca de la ciudad de Hlučín, en la Silesia Checa. Los fuertes MO S-18 «Obora», MO S-19 «Alej» y MO S-20 «Orel» son parte del museo.​ Fueron construidos entre 1935 y 1938. Son los mejores conservados de Europa y su conjunto defensivo total se compone de cuatro elementos de diferentes tipos y grados de resistencia. Referencias Wikimedia Commons alberga una galería multimedia sobre Museo de las fortificaciones de Hlučín. Enlaces externos Información y fotografías acerca de las fortificaciones de Hlučín-Darkovičky (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). Eventos conmemorativos Hlučín Darkovičky-2011 del 73 aniversario de la liberación movilización de mayo
Obszar Umocnień Czechosłowackich Hlučín-Darkovičky

Obszar Umocnień Czechosłowackich Hlučín-Darkovičky (czes. Areál československého opevnění Hlučín-Darkovičky) – oddział Muzeum Śląskiego w Opawie obejmujący obszar „betonowej granicy” – czechosłowackich fortyfikacji zbudowanych w latach 1935-1938. Budowle poddawane były gruntownej renowacji od połowy lat 80. XX wieku i udostępnione zostały zwiedzającym w 1992 roku. Muzeum znajduje się w Hlučínie-Darkovičkach. Linki zewnętrzne strona główna Muzeum Śląskiego w Opawie (cz)
Pohořelec (Hradzsin)

A Pohořelec tér (utca) Prága Hradzsin nyugati külvárosa. Egyes szerzők területéhez számolják a strahovi kolostort is. A háromszögletű, középen parkosított tér (utca) nyugati végéről indul a Fehér-hegyre vezető út (ulice Dlabačov, majd annak folytatásaként a Bělohorská ulica). Közvetlen folytatása a Loreto tér. Története Helyén a 11. században még egy piac állt, de ez leégett, és a tűzvész után a Moldva jobb partjára költözött. A lakónegyedet Hradzsin külvárosaként 1375-ben alapították. Maga a külváros is többször leégett; utoljára a francia katonaság perzselte föl 1752-ben. Ekkor kapta a „Pohořelec”, azaz „kiégett, tűvész pusztította” nevet. Nevezetességei A negyed legszebb háza a rokokó Kučera-palota (114/22.), amit Jan Josef Wirch épített 1760–1765 között. 1960 óta itt van az Állami Műemlék- és Természetvédelmi Hivatal székhelye. A tér alsó végén, az Újezd fölött áll az 1664-ben alapított Szent Erzsébet-ispotály (155/15.). Az előtte álló Kálvária 1726-ban épült. Nepomuki Szent János szoborcsoportját 1742-ben állították fel a Kučera-palota elé. Jegyzetek Források ↑ Idegenvezető: Jindřich Pokorný et al.: Prága. Idegenvezető. (Sportovní a turistické nakladatelstcí) Praha, 1957. p. 62. ↑ Szombathy: Szombathy Viktor: Prága (Panoráma, Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest) p. 257. További információk RUTH, František. Kronika královské Prahy a obcí sousedních. Praha: Pavel Körber, 1903-1904. 1246 o. online. 1078–1080. oldal (csehül) POCHE, Emanuel. Prahou krok za krokem. 2. vyd. Praha: Panorama, 1985. 470 o. 73. oldal
Loreto tér

A hradzsini Loreto tér (Loretánské náměstí) Prága egyik legszebb tere. Építményei Nyugati oldalán áll az impozáns Černín-palota (most külügyminisztérium). A palota előtt van egy terasz nagy parkolóval. Keletin oldalán épült a Loreta. Az északi oldalon áll az Angyalok Boldogasszonya templom, közötte és a Loreta között pedig a kapucinus kolostor. A tér déli oldalán kezdődik a Loreto utca (Loretánská ulice) számos történelmi házzal. Keleti része a Loreta előtt parkosított. Az ott álló vaskereszt Krisztus szenvedésének eszközeivel állítólag az a hely, ahol véget ért Drahomíra hercegnő, Szent Vencel édesanyjának zarándoklata. A déli oldalon (Loretánské náměstí 1) működik a híres A fekete ökörhöz (U Černého vola) címzett kocsma, amelynek bevételét a látássérültek Jaroslav Ježekről elnevezett iskolájának támogatására fordítják. A szomszédos négyszintes, reneszánsz árkádos házon (U Drahomířina slupu) látható nagy bronztáblát Zdenek Preclík akadémikus szobrászművész jellegzetes, kalapos hölgyet ábrázoló domborműve díszíti. A tábla felirata arra emlékeztet, hogy ebben a házban (Loretánské náměstí 2/108.) lakott a köztársaság első hölgye, Hana Benešová asszony. Ebben a házban rendezték volna be a Václav Havel Könyvtárat. Az 1950-es években az U Pešků nevű házban kapott helyet a Matematikai Gépek Kutatóintézete, itt épült az első csehszlovák programozható számítógép. 2005-ben állították fel a téren, az egykori Szent Máté-kápolna helyén Karel Dvořák szobrászművész Edvard Benešről készült szobrának bronz másolatát. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Loretánské náměstí című cseh Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek Források Jindřich Pokorný et al.: Prága, Idegenvezető, (Sportovní a turistické nakladatelstcí) Praha, 1957, p. 60.