NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ostravar Aréna

L'Ostravar Aréna è un palazzetto dello sport, principalmente utilizzato nelle gare di hockey su ghiaccio, nel distretto di Vítkovice a Ostrava (Repubblica Ceca). Storia Nel 1979 la municipalità di Ostrava approvava la costruzione di un palazzetto dello sport da erigere al posto del quartiere residenziale di Ruské ulice. Il progetto veniva affidato all'architetto Vladimír Dedeček, aderente alla corrente del brutalismo. L'inaugurazione del Palác kultury a sportu (Palazzo della cultura e dello sport) è stata nel 1986, l'edificio è entrato in piena attività nel 1988. Nelle adiacenze è stato costruito anche l'Atom Hotel (ora Clarion Hotel). Il costo complessivo è stato di 300 000 000 di corone ceche. Tra il 2003 e il 2004 è avvenuta la completa ricostruzione dell'impianto, per il costo di 690 000 000 di corone. La nuova inaugurazione è stata il 6 aprile 2004 con un concerto del tenore José Carreras. Il palazzetto così ricostruito è stato rinominato ČEZ Aréna a motivo della sponsorizzazione da parte della compagnia energetica České Energetické Závody. Nel 2012 sono stati fatti ulteriori lavori di ammodernamento dell'impianto per l'hockey su ghiaccio e l'aggiunta di nuove tribune telescopiche d'angolo portando la capacità dell'arena a 10 109 posti. È stato anche installato un video wall LED a 4 facce. Terminata la sponsorizzazione, da luglio 2015 a inizio 2016 il palazzetto è stato temporaneamente denominato Ostrava Arena. Dall'inizio del 2016 l'impianto prende il nome Ostravar Aréna dal nuovo sponsor, il birrificio Ostravar. Manifestazioni Sportive L'impianto, predisposto per l'hockey su ghiaccio e il pattinaggio di figura, è anche utilizzato per le gare di pallavolo, pallacanestro, pallamano, floorball, calcio a 5, tennis, tennistavolo. Nel corso degli anni sono state organizzate varie gare di carattere internazionale: Campionato mondiale femminile di pallavolo 1986 Campionato mondiale maschile di pallamano 1990 Campionato mondiale juniores di hockey su ghiaccio 1994 Campionato europeo maschile di pallavolo 2001 Campionato mondiale di hockey su ghiaccio maschile 2004 UEFA Futsal Championship 2005 Campionato mondiale di floorball maschile 2008 Campionati europei di tennistavolo 2010 Campionato mondiale femminile di pallacanestro 2010 Campionato mondiale di floorball femminile 2013 Campionato mondiale di hockey su ghiaccio maschile 2015 Campionati europei di pattinaggio di figura 2017 Campionato mondiale juniores di hockey su ghiaccio 2020 J&T Banka Ostrava Open 2020 Campionato europeo maschile di pallavolo 2021 Musicali Nel corso degli anni l'Ostravar Aréna ha ospitato concerti di star internazionali (Sting, Bryan Adams, Peter Gabriel, Bobby McFerrin, José Carreras, José Cura, Joe Cocker, Roxette, Rammstein, Kiss, Scorpions, Deep Purple, Manowar, Judas Priest, Slayer, Black Sabath, Aerosmith, Jethro Tull) e musical come Disney on Ice e Holiday on Ice. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ostravar Aréna Collegamenti esterni Sito ufficiale, su arena-vitkovice.cz.
Ostravar Aréna

De Ostravar Aréna is een multifunctioneel overdekt stadion in de Tsjechische stad Ostrava. Het stadion, vernoemd naar de lokale bierbrouwer Ostravar, wordt vooral gebruikt voor de thuiswedstrijden van de ijshockeyclub HC Vítkovice Ridera, maar ook concerten en tenniswedstrijden vinden in het stadion plaats. 500 meter ten oosten van het stadion ligt het voetbal- en atletiekstadion Městský stadion v Ostravě-Vítkovicích. Naamswijzigingen 1986 – Palác kultury a sportu 2004 – ČEZ Aréna 2015 – Ostrava Aréna 2016 – Ostravar Aréna Externe links (en) (cs) Officiële website (cs) hc-vitkovice.cz – Zakladní informace: Ostravar Aréna (Informatie: Ostravar Aréna)
Ostravar Aréna

Ostravar Aréna – hala sportowo-widowiskowa w Ostrawie (na osiedlu Zábřeh i w obwodzie miejskim Ostrava-Jih), wybudowana w latach 1979–1986, otwarta w 1986 r., przebudowana w latach 2003–2004. Od 1988 r. domowy obiekt klubu hokejowego HC Vítkovice (wcześniej drużyna ta występowała na zimním stadionie Josefa Kotase). Stanowi własność miasta, a jest zarządzana przez spółkę Vítkovice Aréna, a.s. Na przestrzeni lat kilkukrotnie zmieniano jej oficjalną nazwę: Palác kultury a sportu (1986–2004), ČEZ Aréna (2004–2015), Ostrava Aréna (2015–2016), od 2016 r. – Ostravar Aréna, na skutek zawarcia umowy sponsorskiej z tamtejszym browarem Ostravar. W styczniu 2016 r. w jej pobliżu otwarto halę lekkoatletyczną Vítkovice, również zarządzaną przez Vítkovice Aréna, a.s. Historia Na początku lat 70. XX wieku władze Ostrawy – wzorem wielu innych miast z bloku socjalistycznego – podjęły decyzję o budowie wielofunkcyjnego pałacu kultury i sportu. Sporządzenie dokumentacji budowlanej powierzono inż. arch. Vladimírowi Dedečkowi, których w latach 1974–1976 zaprojektował obiekt w nurcie brutalistycznym. W 1976 r. rozpoczęto rozbiórkę domów wzdłuż ulicy Ruskiej, na granicy Witkowic i Zábřehu nad Odrou. Z uwagi na fakt, że teren przeznaczony pod budowę hali – podobnie jak znaczna część Ostrawy - był częściowo zaminowany, obiekt postawiono na zwartej płycie żelbetowej. Właściwe roboty budowlane rozpoczęto w 1979 r., a ze względów organizacyjno-finansowych zakończono dopiero w połowie 1986 r. z myślą o kobiecych mistrzostwach świata w siatkówce. W 1990 r. obiekt ten był jedną z aren mistrzostw świata w piłce ręcznej mężczyzn, a w 2001 r. mistrzostw Europy w siatkówce mężczyzn. W latach 2003–2004, kosztem 690 mln koron czeskich (około 23,3 mln €), halę gruntownie zmodernizowano na mistrzostwa świata w hokeju na lodzie 2004. Kolejne tego typu turnieje rozegrano w niej w 2015 r. i 2024 r. Ostrawska arena była również gospodarzem mistrzostw Europy w futsalu 2005, mistrzostw świata w unihokeju mężczyzn 2008, mistrzostw świata w koszykówce kobiet 2010 oraz mistrzostw Europy w łyżwiarstwie figurowym 2017. W latach 2020–2022 rozgrywany był w niej żeński turniej tenisowy Ostrava Open. Arena ta gościła również wielu znanych artystów, występowali tu bowiem m.in.: Sting, Deep Purple, Aerosmith, José Carreras, Jean-Michel Jarre, Kiss i Scorpions. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa (cz. • ang.)
Ostravar Арена

Ostravar Арена (чеш. Ostravar Aréna) — многофункциональная арена в Остраве (Чехия). Арена является домашней площадкой для клуба Чешской экстралиги «Витковице Стил». В 1979 году в городе Острава было решено строить культурно-спортивный центр. Дворец культуры и спорта построили в 1986 году. В 2004 году перед проведением чемпионата мира по хоккею дворец спорта был полностью реконструирован за 690 миллионов крон и переименован в ČEZ Арену. Владелец акционерное общество «Витковице Арена», их мажоритарный акционер город Острава. Комплекс включает в себя отель, многофункциональную арену и футбольный стадион. Крупнейшие спортивные мероприятия Чемпионат мира по волейболу среди женщин — со 2 по 13 сентября 1986 года Чемпионат мира по тяжёлой атлетике — с 6 по 13 сентября 1987 года Чемпионат мира по гандболу среди мужчин — с 28 февраля по 10 марта 1986 года Чемпионат мира по хоккею с шайбой среди молодёжных команд — с 26 декабря 1993 года по 4 января 1994 года Чемпионат Европы по волейболу среди мужчин — с 8 по 16 сентября 2001 года Чемпионат мира по фигурному катанию среди юниоров — с 24 февраля по 2 марта 2003 года Чемпионат мира по хоккею с шайбой — с 24 апреля по 9 мая 2004 года Чемпионат Европы по мини-футболу — с 14 февраля по 20 февраля 2005 года Чемпионат мира по флорболу среди мужчин — с 6 по 14 декабря 2008 года Чемпионат Европы по настольному теннису — с 11 по 19 сентября 2010 года Чемпионат мира по баскетболу среди женщин — с 23 сентября по 3 октября 2010 года Чемпионат мира по флорболу среди женщин — с 7 по 15 декабря 2013 года Чемпионат мира по хоккею с шайбой — с 1 по 17 мая 2015 года Чемпионат Европы по фигурному катанию — с 24 по 30 января 2017 года Чемпионат мира по хоккею с шайбой среди молодёжных команд — с 26 декабря 2019 года по 5 января 2020 года Примечания Ссылки Официальный сайт Архивная копия от 4 мая 2015 на Wayback Machine
Остравар арена

Остравар арена (чеш. OSTRAVAR Aréna; раније ЧЕЗ арена из спонзорских разлога) вишенаменска је спортска дворана у граду Острави, на истоку Чешке Републике. Дворана је грађена у периоду између 1979. и 1986. Свечано је отворена 1986, а реновирана је 2004. за 23,3 милиона евра (око 300 милиона чешких круна). До 2003, дворана носила је име Дворана културе и спорта (рус. Palác kultury a sportu). Од те године, дворана је преименована у ЧЕЗ арена (чеш. ČEZ Aréna). Поседовала је то име све до 2015. када мења назив у Остравска арена, а коначан назив добила је по локалној пивари 2016. године — Остравар арена. Капацитет дворане за хокејашке утакмице је 10.157 седећих места, од чега је 9.568 места на трибинама, док се преостала места налазе у 18 ложа. Четврта је по величини спортско-концертна дворана у Чешкој Републици. Капацитет дворане за концерте је до 12.000 места. Користи се превасходно за утакмице хокеја на леду, а у њој своје домаће утакмице игра хокејашка екипа Витковице стила. Површина ледене плохе је 60 м x 30 м, док је висина унутар дворане 18 метара. Аутор пројекта дворане је био дипломирани инжењер архитектуре Владимир Дедечек. У овој дворани игране су неке од утакмица светских првенстава у хокеју на леду 2004. и 2015. године. Види још Острава Светско првенство у хокеју на леду 2004. Светско првенство у хокеју на леду 2015. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Ostravar Aréna

Ostravar Aréna (tidigare ČEZ Aréna) är en inomhusarena som ligger i Ostrava i Tjeckien. Arenan rymmer 9 568 personer och byggdes om 2003–2004 för en kostnad på 23,3 miljoner euro. Vid konserter kan arenan rymma 12 500. Hallen döptes om efter renoveringen 2003 till ČEZ Aréna men heter sedan 2016 Ostravar Aréna. Större evenemang Sportevenemang 1986 - Världsmästerskapet i volleyboll för damer 1986 1990 - Världsmästerskapet i handboll för herrar 1990 1994 - Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1994 2004 - Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2004 2005 - Europamästerskapet i futsal 2005 2008 - Världsmästerskapet i innebandy för herrar 2008 2010 - Europamästerskapen i bordtennis 2010 2015 - Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2015 2020 - Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2020 2024 - Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2024 Referenser Externa länkar Official website (tjeckiska)
ČEZ Арена (Острава)

ČEZ Арена (чеськ. ČEZ Aréna) — спортивна споруда в місті Острава, Чехія. Розташована у районі Вітковиці. Призначена переважно для хокейних матчів. Арену відкрито в 1986 році та реконструйовано у 2003-2004 роках за 23,3 млн євро. Місткість арени становить 9568 осіб, також є 18 скай-боксів, щоробить споруду четвертою найбільшою хокейною ареною у Чехії. Ігрове поле може бути конвертоване у місця для проведення концертом, і таким чином місткість арени збільшується до 12 тисяч осіб. Є домашньою ареною хокейного клубу «Вітковиці». У листопаді 2003 року арена отримала свою теперішню назву — ČEZ Aréna. У травні 2011 року заступник міського голови Острави з питань інвестицій Їржі Срба оголосив про залучення інвестицій в розмірі 10 мільйонів чеських крон у стадіон того ж року. Змагання На арені проводилась велика кількість спортивних змагань. Найголовнішим видом змагань є хокей. Проте організовуються змагання також з інших видів спорту. Хокей Першим важливим міжнародним змаганням з хокею, який приймала арена, був Юніорський чемпіонат світу з хокею 1994 року. У 2004 році на арені проводяться матчі чемпіонату світу з хокею. У 2015 році арена спільно з O2-Ареною у Празі знову приймають чемпіонат світу у найвищому дивізіоні. Інші змагання У 1986 році арена приймала Жіночий чемпіонат світу з волейболу. У 2005 році проводився Чемпіонат Європи з міні-футболу. У 2008 році тут відбулися матчі групового етапу чоловічого чемпіонату світу з флорболу. У 2010 році арена приймає Чемпіонат Європи з настільного тенісу та жіночий чемпіонат світу з баскетболу. На арені також проводила матчі Кубка Девіса збірна Чехії з тенісу. Джерела Офіційний сайт [Архівовано 12 лютого 2009 у Wayback Machine.] Примітки
Evangelický hřbitov v Návsí

Evangelický hřbitov v Návsí se nachází ve svahu nedaleko centra obce Návsí. Hřbitov byl založen roku 1841. Starší část hřbitova je ve vlastnictví Farního sboru Slezské církve evangelické a. v. v Jablunkově-Návsí; na církevní část hřbitova bezprostředně navazuje obecní část ve vlastnictví obce Návsí. K významným osobnostem, pohřbeným na náveském hřbitově patří senior Franciszek Michejda, pastor Jan Winkler či herec Władysław Niedoba. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Návsí na Wikimedia Commons Literatura 200 LET BUDOVY EVANGELICKÉ ŠKOLY V NÁVSÍ Související články Farní sbor SCEAV v Návsí Seznam protestantských hřbitovů v Česku Evangelický hřbitov v Hrádku
Malá synagoga ve Velkém Meziříčí

Malá synagoga ve Velkém Meziříčí byla menší obdélníkovou přízemní stavbou s valbovou střechou o rozměrech přibližně 7,5 x 6 metrů. Byla pozoruhodná tím, že nebyla orientována podle světových stran. Nacházela se mezi Starou synagogou a Novou synagogou a byla nejstarší z nich. V posledním období, tj. až do druhé světové války, sloužila jako zimní modlitebna, poté jako skladiště. V roce 1955 byla židovskou obcí prodána a přibližně v letech 1962–67 z větší části zbořena. Stále však z její konstrukce existují části obvodové zdi. Zbořena byla pravděpodobně proto, aby uvolnila prostor pro rozšíření sousedícího, bývalého rabínského domu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Malá synagoga ve Velkém Meziříčí na Wikimedia Commons
Hartigovská zahrada

Hartigovská zahrada patří spolu s Rajskou zahradou a zahradou Na Valech mezi jižní zahrady Pražského hradu; rozlohou je z nich nejmenší. Spolu s nimi je součástí národní kulturní památky Pražský hrad. Leží nad Hartigovským palácem (Thunovská 184/20), na parcelách č. 561 a 558. Někdy je nesprávně (i na mapách) jako součást Hartigovské zahrady uváděna sousední zahrada na parcele č. 569, která je ale větší (téměř 0,4 ha), je stavebně oddělena a patří do areálu Thunovského (Leslieovského) paláce (Thunovská 180/14) chráněného jako kulturní památka, ve kterém sídlí britské velvyslanectví v Praze a je majetkem Spojeného království. Základní informace Městský obvod a městská část: Praha 1 Katastrální území: Malá Strana, parcely 561 a 558 Rozloha: celkem 960 m² Historie Zahradu založila Isabella Amélia Švihovská, z rodu von Salm-Neuburg, po roce 1670. Patřila ke stejnojmennému paláci, který v roce 1720 nechal přestavět hrabě Josef Hartig. Zahrada je složena ze dvou malých teras, které se rozkládají pod opěrnou zdí zahrady Na Valech, ze které se sem lze dostat. Terasy jsou propojeny schodištěm a hudebním pavilonkem. Je zde pět plastik antických božstev od Antonína Brauna – synovce Matyáše Brauna. Čtyři plastiky jsou umístěny podél zdiva, ale pátá, Dionýsos – bůh veselí a vína, stojí uvnitř hudebního pavilonku. Je zde také umístěna socha Lev s korunou a putti, rovněž od Antonína Brauna. Sochy antických božstev, umístěné v Hartigovské zahradě Pražského hradu, byly sem přemístěny v roce 1945 ze zámku ve Štiříně. Pocházejí z druhé poloviny 18. století. Současnost Současná podoba zahrady vznikla roku 1965. Návrh vypracoval architekt Adolf Benš a architekt Richard Ferdinand Podzemný. V červenci 2007 zde proběhla rekonstrukce. Veřejné toalety v jižní části Hartigovské zahrady prošly kvůli koncertům, které se zde konají, v roce 2007 kompletní rekonstrukcí. I po rekonstrukci a kolaudaci zůstaly však uzavřeny. Celé obvodové zdivo porůstá břečťan popínavý a loubinec trojlaločný. V zahradě se nenacházejí žádné trávníkové plochy, místo nich se všude vine břečťan. Přístup do zahrady je skrytý v zahradě Na Valech. Dostupná je po schodišti při barokním hudebním pavilonku, který vznikl podle plánů, které vypracoval Giovanni Battista Alliprandi. V nejspodnější části zahrady je pod vstupním schodištěm hlubší nika. V ní byla původně umístěna drobná kašnička. Dnes je zde pouze vodovodní kohoutek. Časem se plánuje opětovné zprovoznění kašny. Hudební pavilonek Hartigovské zahrady, kterou hrad získal do svého majetku až v 60. letech, hostil řadu koncertů komorní vážné hudby. V roce 2010 hostila Hartigovská zahrada společně s dalšími jižními zahradami Pražského hradu – Rajskou zahradou a zahradou Na Valech známý Prague Food Festival. Odkazy Reference Literatura BAŠEOVÁ, Olga. Pražské zahrady. 1. vyd. Praha: Panorama, 1991. 248 s. ISBN 80-7038-109-4. S. 63, 148, 149, 213. POCHE, Emanuel. Prahou krok za krokem. 2. vyd. Praha: Panorama, 1985. 470 s. S. 115. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hartigovská zahrada na Wikimedia Commons
Hartigs Garten

Hartigs Garten (tschechisch: Hartigovská zahrada) gehört zum Ensemble der Gärten der Prager Burg im Prager Stadtteil Kleinseite. Der Garten besteht aus zwei kleinen Terrassen und nimmt eine Fläche von 757 m² ein. Der Garten, der früher zum Palais Hartig gehörte, wurde nach 1670 durch Isabela Švihovská angelegt; das Palais, ebenfalls um die Zeit gebaut, wurde 1720 durch den Grafen Ludwig Joseph von Hartig umgestaltet und später nach ihm benannt. Hartig erbaute auch den im Garten befindlichen Musikpavillon mit einer bemerkenswerten Innenstukkatur, in dem er, selbst ein Klavierspieler, Konzerte und andere musikalische Aufführungen veranstaltete. Das heutige Aussehen stammt aus 1965 und geht auf Entwürfe der Architekten Adolf Benš und Richard Podzemný zurück. 2007 kam es zu einer Rekonstruktion. Weblinks Palast mit Durchgang bei: Ahoj aus prag! Einzelnachweise
Hartig-kert

A Hartig-kert (csehül: Hartigovská zahrada) a prágai várat körülvevő kertek déli sorának legkisebb tagja. Története Nevét a Hartig-palotáról (csehül: Hartigovský palác) kapta. A kertet Isabela Švihovská ze Salmu kapcsolta a frissen épült palotához 1670-ben. A 17/18. század fordulóján franciakertté alakították át. Ekkor készült el a fölső és az alsó terasz — ezeket kőkorsókkal díszített lépcső köti össze. A következő átalakítást az 1720-as években a palota új tulajdonosa, Josef Hartig rendelte el. Az 1960-as években kapcsolták a Sánckert déli (alsó) oldalához; a két kertet lépcső köti össze. Jelenlegi arculatát 1965-ben kapta Adolf Bens és Richard Podzemny építészek tervei alapján. Építményei Fő nevezetessége a zenepavilon (csehül: Hudební pavilon). Az 1720-as években építtette Giovanni Battista Alliprandi építésszel Josef Hartig. Nevét arról kapta, hogy a kiváló zongorista Hartig rendszeresen koncertezett benne. A koncertek halála után folytatódtak (persze más előadókkal). Van esőbeálló is, a kaviccsal felszórt sétány mentén, a pavilon mellett álló négy szobrot Antonín Braun (Matyáš Braun unokaöccse) faragta a 18. század második felében, és ókori görög isteneket ábrázolnak. Az ötödik szobor (Dionüszoszé) bent van a pavilonban, puttószobrok társaságában. A kertben WC és ivóvíz nincs, közvilágítás van. A kert legalján a följáró lépcső mellett eredetileg egy díszkút állt. Most nem működik, de ígérik, hogy újra fogják indítani. Növényei Látogatása Nem látogatható. Jegyzetek Források Prague Castle for Visitors: The South Gardens Prague City Line: Hartigovská zahrada Pražského hradu Prahazelena: Hartigovská zahrada További információk A kert földrajzi helyzete, leírása és térképe (cseh szöveggel, [http://www.etranslator.ro/hu/cseh-magyar-online-fordito.php ez pedig az online fordító])
Ledeburská zahrada

Ledeburská zahrada v Praze je pražská historická zahrada, součást Ledebourského paláce, který se nachází na Malé Straně v městské části Praha 1. Popis Na nejspodnější terase zahrady se nachází dekorativní sala terrena. Naproti ní je umístěna bohatě členěná stěna s rozbíhajícím se schodištěm, jehož levé křídlo vede na horní zahradní terasy. V nice uprostřed stojí socha Herkula zápasícího s Kerberem, uprostřed terasy se nalézá fontána. Voda do ní byla původně přivedena až z kašny na Pražském hradě. Symetricky řazené terasy spojuje schodiště. Na vrcholu hlavní osy zahrady stojí otevřený pětiboký pavilón, který tvoří výraznou dominantu. Historie Palác a přilehlá zahrada je pojmenována po hraběti Adolfovi z Ledebouru, jenž přilehlý palác získal v roce 1852. Ledebourský palác vznikl již v roce 1601, zahradu založil v roce 1665 Jan Václav z Kolowrat. Zahrada postupně chátrala. S rekonstrukcí zahrady se začalo až v roce 1990. Společně s Malou Pálffyovskou zahradou byla otevřena pro veřejnost v roce 1995. Staticky i klimaticky exponovaná poloha na strmém svahu hřebene Pražského hradu spolu s nevhodně volenými či málo kvalitními stavebními materiály a zanedbáváním údržby jedním ze správců návštěvnického provozu vedly k poměrně rychlé degradaci omítek i částí zdiva. Dne 10. května 2016 tak Národní památkový ústav oznámil zahájení příprav nové komplexní rekonstrukce s tím, že zahrady budou po celou dobu veřejně přístupné. Od roku 1993 je správcem zahrad Národní památkový ústav. Zahrady jsou veřejnosti přístupné. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ledeburská zahrada na Wikimedia Commons Oficiální webová prezentace http://www.palacovezahrady.cz/ledeburska-zahrada.php Archivováno 2. 3. 2010 na Wayback Machine. http://botany.cz/cs/ledeburska-zahrada/ https://web.archive.org/web/20100312032308/http://www.matkamest.cz/trasy-a-doporuceni/palacove-zahrady.html
Čerťák

Čerťák is a ski jumping stadium with two hills in Harrachov in the Czech Republic. It was built in 1979 and both hill officially opened in 1980. The venue is most notable for being one of five ski flying hills in the world, though it also has three smaller hills close by. It is owned by the sports club TJ Jiskra Harrachov. Audience capacity is about 50,000. Despite being a flying hill, only two world records have ever set at Čerťák, both in the 1980s. It was also during this time, and into the early 1990s, that many horrific accidents occurred. The hills The hills are located on the north side of the mountain Čertova hora, not far from the border to Poland. The first hill in Harrachov was built in 1922, but at a different location in town. Later in the 1920s the first hill in Čerťák was built. It was eventually expanded and supplemented with more hills. The ski flying hill was built in 1979 and opened in March 1980. The large hill in Harrachov was built at the same time as the ski flying hill, and renovated in 1992. This hill has a K-point of 125 m and a hill size of 142 m. The official record is 145.5 m, set by Janne Ahonen on 12 December 2004 during the 2004–05 World Cup season. The unofficial record is 151 m set by Martin Koch (Austria) on 17 December 2004 in a Continental Cup event. The normal hill has K-point of 90 m, a hill size of 100 m and a hill record of 102.5 m. The two smaller hills have K-points of 70 m (hill record 77 m) and K-point 40 meters (hill record 43.5 m). The standard hill has plastic mats, allowing summer use. The ski flying hill in Harrachov garnered an early reputation of being quite dangerous from which to jump. In its early years, jumpers achieved a significant height over the knoll, up to 12 m. The result of this height was that a gust of wind or error from the jumper could end catastrophically, and there were indeed many injuries from bad falls. During the World Championship in 1983, injuries were suffered by Steinar Bråten, Horst Bulau and Jens Weißflog. In 1985, Pavel Ploc suffered a violent crash. The venue was eventually closed by the FIS and rebuilt between 1989 and 1992, and has since kept the requirements from FIS. Accidents have still occurred, however: in 1992, Andreas Goldberger fell out of the air at the highest point of his jump and crashed very hard. Events Normal hill Large hill Flying hill Hill record Large hill Flying hill References