Uhelný trh

Uhelný trh je náměstí trojúhelníkového tvaru v Praze na Starém Městě, severozápadně od Můstku, severně od Jungmannova náměstí a východně od Betlémského náměstí. Historický místopis Původně byl prostor součástí Nového tržiště, které se odtud táhlo severovýchodním směrem v délce 0,5 km až na dnešní Ovocný trh. Kolem něj bylo od 30. let 13. století vybudováno Havelské město, které se koncem téhož století stalo součástí Starého Města opevňovaného hradbami. Název pochází z poloviny 14. století, kdy se sem přesunul z nedalekého Kozího plácku prodej dřevěného uhlí. Náměstí se proto také někdy označovalo jako „Nový trh uhelný". Uhlí se sem zčásti přiváželo z venkova, část se pálila ve zdejší uhlířské huti. Kupovalo se jednak do domácností, jednak je potřebovali řemeslníci (kováři, zvonaři, zámečníci aj.). Teprve v první polovině 19. století prodej dřevěného uhlí klesal, protože bylo postupně nahrazováno uhlím kamenným. V sousedství huti na náměstí stávala (až do 19. století, kdy byla zbourána) kovárna. Na Uhelném trhu se následně prodávaly hlavně řezané květiny a také pohřební věnce. Podobně jako na Ovocném trhu, i zde se rozložily četné pouliční vývařovny. Až do 1. světové války se prodávala za jednotnou cenu dvou krejcarů -„za dva na dlaň“ – např. sběračka horkých brambor, nudlí, hrnek polévky anebo velká kobliha. Jediným zachovaným z celé řady starobylých domů s podloubím, které lemovaly západní stranu náměstí je dům U tří stupňů (č. p. 424) původně kavárna. Ostatní byly zbourány. Na jejich místě byl postaven činžovní dům U Šturmů (na rohu Skořepky) a v roce 1883 budova školy. Kavárnu, zvanou U sester kafíčkových, navštěvovaly na přelomu 19. a 20. stol. hlavně zelinářky a trhovkyně. Nabízela kávu za 8 krejcarů čili 16 haléřů v době, kdy např. známka na pohlednici stála 5 haléřů. Šlo o bílou kávu a dle ceny půllitrový „kafáč“. Vedle kavárny byl krám s obnošeným šatstvem, na náměstí s trhem neměl nouzi o zákazníky. Na místě kovárny byla koncem 30. let 19. století postavena čtvercová kašna. Ta byla zbořena v roce 1894. Na její místo byla v roce 1951 přenesena klasicistní Wimmerova kašna, která již předtím vystřídala v Praze několik stanovišť. Její hlavní sousoší (interpretované nejčastěji jako alegorie vinařství a zemědělství) bylo v roce 1974 vážně poškozeno vandaly. Opravený originál byl umístěn do Lapidária a na kašnu byla v roce 1979 osazena jeho kopie. V roce 1989 byla z důvodu výstavby kolektoru odstraněna a na své místo se vrátila v roce 1998. 19. března 2011 skupina opilých mladíků (mj. také syn bývalého primátora Pavla Béma) sousoší na kašně opět poškodila. Od roku 1888 zde jsou na náměstí veřejné toalety, které patřily k síti toalet provozovaných v letech 1890–1937 Marií Procházkovou. V roce 1925 byla dřevěná bouda přenesená do Michle nahrazena dnešními podzemními toaletami. Osvětlení na náměstí je replikou původních lamp z roku 1867. Budova základní školy na Uhelném trhu je zkušebním prostorem Pěveckého sdružení pražských učitelek. 15. března 1939 školní budovu obsadili členové Národní obce fašistické (NOF), svolávali sem své příznivce a mínili paralelně s německými okupanty obsazovat významné veřejné státní budovy v centru Prahy. V pozadí stál Radola Gajda. Proti akci na Uhelném trhu se postavily německé úřady a po rozkazu generála Johannese Blaskowitze, vrchního velitele německých vojsk v Čechách, byla akce po třech dnech rozpuštěna. Uhelný trh je také spojen s filmovými místy. V restauraci U Dvou koček se natáčely záběry s Josefem Abrhámem do filmové komedie Vrchní, prchni. Před budovou základní školy se natáčel 15. díl (Kvadratura ženy) seriálu 30 případů majora Zemana. Budovy a objekty Dům U Cibulků Palác Platýz Dům U Dvou koček Dům U Tří stupňů Základní škola Brána jazyků s rozšířenou výukou matematiky Dům U Tří zlatých lvů – s pamětní deskou na pobyt W. A. Mozarta roku 1787 Wimmerova kašna Veřejné toalety – s původní venkovní úpravou z roku 1925 Uhelný trh v dílech malířů, fotografů a spisovatelů Jan Bedřich Plaček (1890-1980), nedatovaný malířův obraz Uhelný trh. Dnes ve sbírkách Galerie hlavního města Prahy (GHMP). Tavík František Šimon (1877-1942), malířův obraz Uhelný trh (Perlová ulice) (1908). Antonín Slavíček (1870-1910), malířův obraz Uhelný trh (1908). Dnes ve Sbírkách Pražského hradu. Zdenka Braunerová (1858-1934), malířčin obraz Uhelný trh (asi 1897). Jan Bedřich Minařík (1862-1937), malířův obraz Uhelný trh (1916). Jaroslav Kysela (1913-2003), fotograf snímku Jitro na Uhelném trhu v Praze (z cyklu Pražské ráno) (1942). Dnes ve sbírkách Moravské galerie v Brně Karolína Světlá (1830-1899), spisovatelka popisovala staropražské centrum ve svých povídkách. Fotogalerie (minulost) Fotogalerie (současnost) Reference Literatura RUTH, František. Kronika královské Prahy a obcí sousedních. Praha: Pavel Körber, 1903-1904. 1246 s. Dostupné online. Kapitola Uhelný trh, s. 1065–1066. Externí odkazy Galerie Uhelný trh na Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu Uhelný trh na Wikimedia Commons