NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Michaela archanděla (Michalovice)

Římskokatolický filiální kostel svatého Michaela archanděla v Michalovicích je sakrální stavba v příkré stráni nad Jizerou proti hradu uprostřed hřbitova v sousedství hospodářského dvora. Od roku 1967 je kostel chráněn jako kulturní památka. Historie Původně raně gotický kostel by ve vrcholné gotice 14. století přestavěn a v roce 1893 Ludvíkem Láblerem v duchu novorománského a novogotického slohu. Architektura Jedná se o obdélnou jednolodní stavbu z tesaných kvádrů se západní pseudorománskou hranolovou věží a čtvercovým raně gotickým presbytářem s nárožními gotickými opěráky. Na kostele se nachází profilované pseudorománské okénko. U tohoto okénka se autor přestavby nechal inspirovat oknem románského kostela v blízkém Vinci. Po severní straně je barokní sakristie ze 17. století. Původní křížová žebrová klenba v presbytáři pochází ze druhé poloviny 13. století. Klínová žebra jsou nasazená na kruhové podpěry s naturalistními hlavicemi. Ze 13. století pochází i sanktuář a sedile. Triumfální oblouk, který odděluje presbytář od lodi, je pásový, hrotitý. Loď má plochý strop. Na severní straně je loď opatřená pseudorománským oknem, které je kopií okna presbytáře. Zařízení Zařízení kostela je pseudoslohové. V kostele se však nachází umělecky hodnotný barokní krucifix a soška Panny Marie. Obojí pochází z období kolem roku 1730. Okolí kostela Na silnici směrem do Bukova je socha sv. Donáta. Jedná se o poničené barokní dílo z roku 1780. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Michaela archanděla (katalog biskupství litoměřického) Kostel Archanděla Michaela v Michalovicích u Mladé Boleslavi na webu Hrady.cz
Kostel svatého Jakuba Staršího (Jakubov)

Kostel svatého Jakuba Staršího je farní kostel farnosti Jakubov u Moravských Budějovic. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Jde o románský kostel pocházející z poloviny 13. století. Tomu nasvědčuje stavební dispozice jednolodního kostela s plochým stropem, patrovou emporou a čtvercovým chórem uzavřeným apsidou. Ve své historii prodělal gotické i barokní úpravy a také prošel rozsáhlou rekonstrukcí během 19. století. Na věži se nachází zvon z roku 1474, uvnitř kostela se nacházejí mj. dva náhrobní kameny z let 1740 a 1755, dvě gotická sanktuária nebo románská křtitelnice. Popis Jedná se o jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm a odsazenou apsidou. K severní zdi přiléhá čtyřboká sakristie (pod ní je valeně zaklenutá kostnice, přístupná zvnějšku úzkým strmým schodištěm. V hladkých fasádách jsou prolomena široká okna. Apsida je zaklenuta konchou. Sakristie má lomeně valenou klenbu. Interiér V lodi se nachází dvojice klasicistních oltářů. Románská kamenná křtitelnice kalichovitého tvaru přibližně z poloviny třináctého stoleté zdobí plastický prstenec Zvon ve věži je datován rokem 1454. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Evangelický hřbitov v Hlubokém

Evangelický hřbitov v Hlubokém na Třebíčsku se nachází v jižní části obce na kraji lesa Chvojky. Historie Hřbitov byl založen roku 1885, kdy je o něm první písemná zmínka. Toho roku Josef Sklenář se svou ženou požádali o převedení pozemku na hřbitov. Na tomto místě se pravděpodobně pohřbívalo již dříve a toleranční patent z roku 1781 umožnil vznik evangelického hřbitova. V květnu 1945 zde byli pohřbeni tři sovětští vojáci, ale již v prosinci téhož roku byly jejich ostatky převezeny na hřbitov v Ořechově u Brna do společného hrobu. Jedná se o malý lesní hřbitov, na kterém se nachází sedm hrobů a jehož kamennou hřbitovní zeď lemují staleté stromy. Zeď byla roku 2006 opravena. Zajímavosti Hřbitov je se svou rozlohou 102 m² nejmenším v Česku, což 5. ledna 2007 potvrdila Agentura Dobrý den v Pelhřimově. Šířka hřbitova je 8,9 metru, délka jedné strany 11,04 a druhé strany 11,9 metru. Odkazy Reference Související články Hluboké Seznam protestantských hřbitovů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Hlubokém na Wikimedia Commons Kraj Vysočina: Hřbitov evangelický, Hluboké. Archivováno 31. 7. 2013 na Wayback Machine.
Kostel svatých Tří králů (Mnichovo Hradiště)

Římskokatolický filiální kostel svatých Tří králů v Mnichově Hradišti je raně barokní sakrální stavba. Od 31. prosince 1967 je kostel, spolu s areálem kapucínského kláštera, chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kapucíni vybudovali v Mnichově Hradišti pro řád kapucínů typický prostý komplex budov bez zdobných prvků po polovině 17. století. Klášter je tvořen třemi křídly budov, které obklupují dvůr. Klášter je napojen na presbytář kostela. Projekt kostela vypracoval člen řádu P. Jiří z Mnichova. Kostel se začal stavět v roce 1694 a dokončen byl v roce 1699. Od roku 1966 je v kostele instalováno lapidárium středočeské barokní plastiky. Celkem je zde vystaveno asi 50, hlavně pískovcových soch. Architektura Jedná se o obdélnou stavbu s hladkými nezdobenými fasádami a s kaplí Panny Marie nacházející se na jižní straně. Má obdélný presbytář. Po jeho severní straně se nachází oratoř. Na hladkém průčelí, které je vyvršeno do trojhranu, je po portál s rozeklaným štítem. Vnitřek lodi, presbytáře a kaple Panny Marie je sklenut valenou klenbou s lunetami. Zařízení Zařízení kostela je barokní z období kolem roku 1700. Ze zařízení vynikají obrazy svatých Tří králů na hlavním oltáři, a sv. Antonína a sv. Františka na bočních z roku 1699 od Jana K. Lišky. Ze stejného roku je i triptych od M. Světeckého. Nachází se zde také pozoruhodná socha sv. Jana Nepomuckého od Josefa Jelínka, která pochází z roku 1740. Okolí kostela Ke kostelu přiléhá v líci průčelí na východní straně velká kaple sv. Anny, přistavěná v letech 1723–1724. Odkazy Reference Související články Kaple svaté Anny (Mnichovo Hradiště) Kapucíni – Mnichovo Hradiště Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Tří králů na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Tří králů; ul. V Lípách, Mnichovo Hradiště (katalog biskupství litoměřického) Klášter kapucínů s kostelem Tří králů a kaplí sv. Anny na webu Hrady.cz
Evangelický hřbitov v Kutné Hoře

Evangelický hřbitov v Kutné Hoře se nachází na severozápadním okraji města při ulici Gruntecká, vlevo ve směru na obec Grunta, severovýchodně od obecního hřbitova. Historie Hřbitov byl založen roku 1913, posvěcení proběhlo 28. září téhož roku. Postavil jej na žádost kutnohorského evangelického sboru stavitel F. Hrivka. Roku 1886 byl v Kutné Hoře postaven evangelický kostel a roku 1891 vznikl farní sbor evangelické reformované církve. Poté kutnohorští evangelíci začali jednat o založení vlastního hřbitova. Do té doby byli pohřbíváni na evangelickém hřbitově v Libenicích a na městském římskokatolickém hřbitově Všech svatých, kde pro ně bylo vyhrazeno oddělení podél zdi v dolní části hřbitova. Na jaře roku 1896 bylo o založení vlastního hřbitova rozhodnuto, byl vybrán pozemek pod městským hřbitovem, který evangelická obec roku 1908 zakoupila za 2600 Korun a roku 1909 pro něj získala povolení pro stavbu. Vlastní stavba se uskutečnila roku 1913. Hřbitov má obdélníkový tvar o rozloze přibližně 2000 m². Je obestavěný cihlovou zdí a vede k němu od gruntecké silnice stoupající přístupová cesta. Uprostřed přední, delší strany jsou kovaná železná vrata, od nich vede centrální cesta ke hřbitovní kapli. Jedná se o čtverhrannou budovu se dvěma okny se sedlovou střechou pokrytou břidlicí, která je postavena v secesním slohu. Na předním štítě nad dřevěnými dvoukřídlými dveřmi je umístěn kalich s nápisem „Pokoj vám!“. Roku 2018 došlo k opravě ohradní cihlové zdi. Na hřbitově jsou pohřbeni ruští, rumunští a maďarští vojíni z 1. světové války. Odkazy Reference Související články Seznam protestantských hřbitovů v Česku Externí odkazy Město Kutná Hora: Řád veřejného pohřebiště. Archivováno 8. 6. 2020 na Wayback Machine. 2003.
Kostel Nalezení svatého Kříže (Jamné)

Kostel Nalezení svatého Kříže se nachází v Jamném, v okrese Jihlava. Od roku 1972 je chráněn jako kulturní památka. Jde o farní kostel farnosti Jamné u Jihlavy. Kostel stojí na místě bývalého gotického kostela zbořeného po požáru. Ten současný byl postaven v letech 1727–1747 a byl téměř zničen při dalším požáru v roce 1760, jeho obnova se pak protáhla až do roku 1784. Jde o jednolodní stavbu s věží a barokní výzdobou s odsazeným kněžištěm. K jeho bokům přiléhají útvary sakristie a depozitáře s oratořemi v patře. Východní průčelí je hladké, boční fasády v příčné ose lodi dělí příčné pilastry Značně protáhlá okna jsou završena odsazeným záklenkem. V západní části lodi se nachází hudební kruchta, podklenutá plackami mezi pasy, nesenými hranolovými pilíři. Barevné vitráže v oknech pochází z roku 1894. Nejcennější předměty, křtitelnice, ciborium a věčné světlo pochází ještě od Hynka Brtnického a jeho manželky, tedy přibližně z konce 16. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nalezení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kaple Nejsvětější Trojice (Království)

Kaple Nejsvětější Trojice je nejstarší sakrální stavbou v Království, místní část města Šluknov v okrese Děčín. Polní kaple pochází z roku 1748, roku 2010 byla obnovena. Historie Na stavbu malé barokní polní kaple, zasvěcené Nejsvětější Trojici, přispěli sedláci ze vsi Království. Místo pro první svatostánek ve vesnici bylo vybráno u cesty, která spojovala Království s Rumburkem, zároveň byl od kaple výhled na horní část vsi. Každoročně se tu slavil svátek Nejsvětější Trojice spojený s poutní mší. Tradici přerušila druhá světová válka. V poválečném období přestala být kaple využívána a také udržována. Vnitřní vybavení postupně zmizelo (bylo rozkradeno a zničeno), na počátku 21. století se propadla střecha a začalo se bortit zdivo. Snahy o obnovu památky vzešly z iniciativy obyvatel Království, seskupených v občanském sdružení Šluknovské Království. Celkové náklady na opravu činily 69 660 Kč, z toho částkou 46 600 Kč přispěla Nadace Via. Na rekonstrukci se dále podílely Technické služby města Šluknov a také Střední lesnická škola Šluknov (úprava okolí). Kaple byla obnovena v září 2010, její slavnostní žehnání provedl šluknovský administrátor (zároveň administrátor excurrendo pro farnost Království) P. Pavel Procházka dne 19. září 2010. Vlastníkem kaple je město Šluknov. Stavba není památkově chráněna. Popis Jednoduchá stavba téměř čtvercového půdorysu je bez oken. Omítky jsou s bílým nátěrem, hladké, nečleněné. V průčelí je umístěn jednoduchý vstup zakončený segmentovým obloukem, nad ním je v trojúhelníkovém štítu zasklená nika se soškou Ježíše Krista. Střecha je krytá břidlicí. Dubové římsy jsou původní, restaurovány byly při záchraně kaple. Na podlaze je položena nová cihelná dlažba, strop je klenutý. Zasklený obraz zobrazuje Pannu Marii s Jezulátkem. Původní vybavení se nedochovalo. Galerie Odkazy Poznámky Reference Literatura FIEDLER, Josef. Heimatskunde des politischen Bezirkes Schluckenau. 1. vyd. Rumburg: Bezirkslehrerverein, 1898. 488 s. (německy) Související články Římskokatolická farnost Království Království (Šluknov) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons kaple Nejsvětější Trojice v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice Oficiální stránky farnosti Šluknov Archivováno 16. 8. 2016 na Wayback Machine.
Letiště Břeclav

Veřejné vnitrostátní letiště Břeclav (ICAO: LKBA), leží 3,5 km severně od města Břeclav v ulici Letiště, na souřadnicích 48° 47' 27" N, 16° 53' 33" E. Letiště v Břeclavi je vybaveno travnatou dráhou ve směru 26/08 o délce 740 m, na letišti je poskytována služba Břeclav RADIO na frekvenci 119,655. Provozovatelem letiště je spolek Aeroklub Břeclav z.s. Letiště Břeclav je vybaveno pro lety VFR den. Provozovatel letiště Aeroklub Břeclav nabízí lety motorovými i bezmotorovými letouny. V nabídce má letouny Zlin Z143, Cessna 172 a L23 Blaník.
Letiště Chomutov

Letiště Chomutov (ICAO: LKCH) je veřejné vnitrostátní a neveřejné mezinárodní letiště v okrese Chomutov v Ústeckém kraji. Leží 3,5 km východně od centra Chomutova u silnice II/251, mezi obcemi Otvice a Pesvice, v jejichž katastrálních územích se také nachází. Má dvě travnaté vzletové a přistávací dráhy. Provozovatelem letiště je zapsaný spolek Aeroklub Chomutov. Letiště vzniklo v říjnu 1938 jako provizorní vojenské letiště. Po skončení druhé světové války se na něm školili začínající piloti. Řádné letiště bylo vybudováno v letech 1946–1947 zásluhou členů nově vzniklého aeroklubu. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Chomutov na Wikimedia Commons
Flugplatz Chomutov

Der Flugplatz Chomutov (ICAO-Code: LKCH) ist ein Flugplatz in der Nähe der Stadt Chomutov im Ústecký kraj in Tschechien. Er wird durch den Aeroklub Chomutov betrieben. Lage Der Flugplatz liegt etwa 3,5 km östlich von Chomutov in den Gebieten der Gemeinden Otvice und Pesvice. Flugbetrieb Der Flugplatz Chomutov ist gemäß der Klassifikation im Luftfahrthandbuch der Tschechischen Republik als öffentlicher nationaler Flugplatz (public domestic aerodrome) und als privater internationaler Flugplatz (private international aerodrome) klassifiziert. Er darf daher von Flügen aus Tschechien und aus dem Schengen-Raum ohne vorherige Genehmigung durch den Betreiber angeflogen werden. Flüge von außerhalb des Schengen-Raums können den Flugplatz hingegen nur nach vorheriger Genehmigung durch den Betreiber anfliegen (PPR). Der Flugplatz verfügt über eine 1200 m lange und 40 m breite Start- und Landebahn (Richtung 04/22) sowie über eine 830 m lange und 40 m breite Start- und Landebahn (Richtung 14/32), beide aus Gras. Es findet Flugbetrieb mit Flugzeugen bis 5700 kg höchstzulässiger Abflugmasse, Ultraleichtflugzeugen und Segelflugzeugen sowie Fallschirmspringen statt. Weblinks Website des Aeroklub Chomutov, z.s. Einzelnachweise
Letiště Hodkovice

Letiště Hodkovice (ICAO: LKHD) je veřejné vnitrostátní letiště na katastru města Hodkovice nad Mohelkou, poblíž vesnice Vrchovina na náhorní plošině Kostelního vrchu. Vzletová a přistávací dráha je travnatá, orientovaná 01/19 a s únosností 5700 kg. Frekvence stanoviště RADIO je 120.905 MHz a je k dispozici pouze pro lety ve dne, za viditelnosti a dle pravidel VFR. Provozovatelem letiště je Aeroklub Hodkovice nad Mohelkou. Pokusy s plachtěním se na místě konaly od roku 1936, zázemí bylo dále budováno za války a využíváno Nationalsozialistisches Fliegerkorps a posléze i Luftwaffe. Po válce bylo letiště předáno ČNA, který zde zřídil Zemskou plachtařskou školu. Od roku 1954 bylo letiště upraveno i pro provoz motorových letadel. V současné době na letišti probíhají národní plachtařské soutěže a letní kempy plachtařů ze zahraničí. Aeroklubem je organizován plachtařský a motorový výcvik k získání kvalifikací: SPL(A), ULL(A), PPL(A) a LAPL(A). Pro veřejnost jsou k dispozici okružní lety na letounech Robin DR400-180R „Remo“ a WT-9 „Dynamic“, případně na větroních L13 Blaník a DG500/22M. V jižní části vzletové a přistávací dráhy žije kolonie sysla obecného, jde o nejsevernější místo výskytu sysla obecného v Evropě. Kolonie na pokraji vyhynutí byla posílena vypuštěním nových syslů v letech 2017 a 2018 z odchovů v zoologických zahradách (každý rok 20 jedinců). Z původních několika jednotek syslů před rokem 2017 vzrostla početnost kolonie na několik stovek jedinců k roku 2023. Odkazy Reference Související články Seznam letišť v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Hodkovice na Wikimedia Commons hodkovice.info – stránky Aeroklubu Hodkovice nad Mohelkou, provozovatele letiště LKHD Hodkovice – karta na rlp.cz
Letiště Jindřichův Hradec

Letiště Jindřichův Hradec je veřejné vnitrostátní letiště v Jihočeském kraji, jež provozuje Aeroklub Jindřichův Hradec. Nachází se přibližně 2 km na západ od centra města ve výšce 512,98 metrů nad mořem. Popis Letecké základna o rozloze více než 10 hektarů umožňuje motorové, ultralehké a bezmotorové létání i paraprovoz. Provozu letiště slouží jedna asfaltová a jedna travnatá dráha. Další aktivity Na letišti se od 1. do 8. září 2018 konalo 21. Mistrovství Evropy v letecké akrobacii v nejvyšší kategorii Unlimited. Český pilot Martin Šonka vyhrál disciplínu freestyle. Letiště nabízí možnost přespání ve čtyřech pokojích a využití kuchyně. Aeroklub pořádá příměstské tábory pro děti. Historie Zajímavostí je, že Jindřichův Hradec se 28. července 1912 stal místem posledního veřejného vystoupení Jana Kašpara, kdy se ani po druhém vzletu nepodařilo překonat více než 12 metrů výšky. Neúspěch byl zčásti zaviněn nepříznivým počasím, dalším důvodem byla nezkušenost pilota. V létě roku 1927 ve městě založila přechodné letitě, před koncem roku pak zde byla zřízena odbočka Masarykovy letecké ligy, která tu roku 1930 zřídila tzv. „plachtový odbor”. O šest let později se místo stalo Pomocným vojenským letištěm a začala zde působit 2. letka pozorovacích letadel Š-328, přemístěná z polního letiště Zbraslavice. Parašutismus zde začal být provozován v roce 1954 pod vedením vojska. Roku 1957 byla se souhlasem Místního národního výboru v akci Z započata stavba zděného hangáru, který byl v letech 1958–1959 rekonstruován na provozní budovu. Řídící věž byla vystavěna v roce 1984, a to v akci Z stejně jako později nový hangár. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Lapangan Terbang Jindrichuv Hradec na malajské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránky
Letiště Křižanov

Letiště Křižanov (LKKA), nacházející se asi 3 km jihovýchodně od městyse Křižanov u silnice I/37 směrem na obec Ořechov a město Velká Bíteš, je sportovní letiště provozované Aeroklubem Křižanov z. s. Na letišti je poskytována letištní letová informační služba (anglicky Aerodrome Flight Information Service; AFIS) na Křižanov RADIO na frekvenci 133,155 MHz ATZ. Na letišti probíhá v letním období častý víkendový bezmotorový provoz a občasný provoz přes týden, za dobrého počasí i bezmotorový, jinak nejčastěji motorový, protože je letiště využíváno i leteckou školou Elmotex Air k výcviku motorových pilotů. Reference Související články Seznam letišť v Česku
Letiště Panenský Týnec

Letiště Panenský Týnec je veřejné vnitrostátní civilní letiště ležící mezi obcemi Panenský Týnec a Telce v okrese Louny, které je určeno pro provoz letounů, vrtulníků, kluzáků, ultralehkých letadel, volných balónů a vzducholodí. Letiště disponuje jednou asfaltovou ranvejí o délce 2505 metrů, přičemž přistávání jsou koncipována tak, aby nedocházelo k leteckému provozu nad nedalekými obcemi Vrbno nad Lesy a Telce. Historie Letiště, s původně travnatou ranvejí, vzniklo jako armádní v polovině padesátých let 20. století. K vybudování zpevněného povrchu přistávací dráhy došlo až v průběhu let sedmdesátých. Po celou dobu sloužilo s volacím znakem „kravata“ jako záložní letiště pro 11. stíhací letecký pluk ze Žatce. Současný provozovatel (Aeroklub Panenský Týnec) na letišti působí od roku 2000, kdy došlo k jeho pronájmu od Ministerstva obrany. Na letišti se konaly hudební festivaly Open Air Festival (2010–2013) a Aerodrome (2013–2018), nebo autotuningové srazy. Reference
Flugplatz Staňkov

Der Flugplatz Staňkov (ICAO-Code: LKSA) ist ein Flugplatz in der Stadt Staňkov im Plzeňský kraj in Tschechien. Er wird durch den Aeroklub Staňkov betrieben. Lage Der Flugplatz liegt etwa 2,5 km nordwestlich von Staňkov. Flugbetrieb Der Flugplatz Staňkov ist gemäß der Klassifikation im Luftfahrthandbuch der Tschechischen Republik als öffentlicher nationaler Flugplatz (public domestic aerodrome) klassifiziert. Er darf daher von Flügen aus Tschechien und aus dem Schengen-Raum angeflogen werden. Der Flugplatz verfügt über eine 660 m lange und 40 m breite Start- und Landebahn aus Gras (Richtung 07/25). Es findet Flugbetrieb mit Flugzeugen bis 5700 kg höchstzulässiger Abflugmasse, Hubschraubern, Segelflugzeugen, Motorseglern, Ultraleichtflugzeugen und Flugmodellen sowie Fallschirmspringen statt. Weblinks Website des Aeroklub Staňkov, z.s. Einzelnachweise
Vodní nádrž Kamýk

Vodní nádrž Kamýk je přehradní nádrž na řece Vltavě u obce Kamýk nad Vltavou v okrese Příbram. Přehrada byla postavena jako součást tzv. Vltavské kaskády v letech 1957–1962, pro vyrovnání kolísavého odtoku ze špičkové elektrárny Orlík. Jejími dalšími účely jsou ochrana před povodněmi, vyrovnání průtoků, energetika (vodní elektrárna Kamýk), nalepšení průtoků a rekreace. Hlavním projektantem díla byl inženýr Karel Švarc. Vlastní projekční práce byly zahájeny v roce 1950 státním podnikem Hydroprojekt Praha. Hlavním geologem byla RNDr. Schütznerová. Základové poměry: žulový masiv Středočeského kraje. Vlastní hornina byla tektonicky zdravá a schopná přenést namáhání betonové hráze do zdravé žulové báze. Dílo bylo navrženo v celé délce s přelivem do nezabetonovaného podloží a sloupec vody si sám při přelití vytvořil vhodné podjezí. Výstavbu zajišťovaly Vodní stavby České Budějovice. Celá koruna hráze byla přelévána 4 hraženými přelivy, každý o rozměru 10 x 7 metrů. Provizorní hražení přelivů bylo zajišťováno odnímatelnými tabulemi těchto rozměrů. U levého břehu byla vystavěna hydrocentrála. Čtyři soustrojí Kaplanových turbín (4 x 90 m3/s, výrobce ČKD Blansko). Přes celou korunu hráze byla provedena jeřábová dráha sloužící pro eventuální opravy hradicích segmentů. Tyto ocelové segmenty dodalo rovněž ČKD Blansko. Statistiky kvalita vody – dobrá – známka 2 (podle obsahu chlorofylu) výška hráze: 17 m délka hráze: 158 m rozloha hladiny: 195 ha max. hloubka: 14 m Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodní nádrž Kamýk na Wikimedia Commons Prezentace na stránkách ČEZ
Wasserkraftwerk Kamýk

Die Wasserkraftwerk Kamýk liegt an der Moldau nahe dem tschechischen Ort Kamýk nad Vltavou und ist Teil der Moldau-Kaskade. Das Wasserkraftwerk wurde zeitgleich mit der zehn Kilometer flussaufwärts befindlichen Orlík-Talsperre erbaut. Die Anlage bei Kamýk dient hauptsächlich dazu den unregelmäßigen Abfluss der Talsperre zu puffern und einen gleichmäßigen Wasserfluss zu erreichen. Neben dieser Funktion dient das Werk auch zur Trinkwasserversorgung und der Stromerzeugung. Das Stauwerk besteht aus einer Gewichtsstaumauer. Im Stauwerk integriert sind vier Drucksegmentwehre mit einer Breite von je 18 m. Über die vier Wehre können bis zu 2000 m³ Wasser pro Sekunde abgeführt werden. Das im nördlichen Teil der Anlage befindliche Wasserkraftwerk hat eine Maximalleistung von 48 MW. Siehe auch Liste von Kraftwerken in Tschechien Weblinks http://www.visitvltava.cz/de/wasseranlage-kamyk/26/
Vodní nádrž Lipno II

Vodní nádrž Lipno II je vyrovnávací nádrž u Vyššího Brodu, která slouží k vyrovnávání odtoků z elektrárny na přehradní nádrži Lipno I, což je největší vodní plocha v Česku. Lipno II bylo budováno v letech 1952 až 1959, od velkého Lipna je vzdáleno vzdušnou čarou 4 kilometry. Nachází se na kótě 562,7 m n. m., tedy o 160 metrů níže než Lipno I. Hráz Hráz je sypaná zemní a skládá se z betonových gravitačních funkčních bloků. Zemní hráz má střední jílové těsnicí jádro, navazující na betonovou clonu vedenou až do zdravé skály. V gravitační betonové hrázi jsou dva korunové přelivy, hrazené klapkami, násoskový přeliv, štěrková propust a vtok do průběžné vodní elektrárny. ř. km: 319,120 kóta koruny: 564,11 m n. m. délka koruny: 224,0 m šířka koruny: 4,0 m výška hráze nade dnem: 11,5 m výška hráze nad základy: 19,5 m Elektrárna typ turbíny: Kaplan počet turbín: 1 hltnost: 20 m³/s spád: max. 9,55 m výkon: 1,6 MW Odkazy Reference Související články Vodní nádrž Lipno Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodní nádrž Lipno II na Wikimedia Commons