NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Jana Evangelisty (Blovice)

Kostel sv. Jana Evangelisty v Blovicích byl zbudován v letech 1760–1767. Dnes je stále v provozu, interiér je možno vidět jen v době bohoslužeb. Historie Zmínka o první zdejší svatyni je z roku 1374. Na místě gotického kostela ze 14. století byl v letech 1760–1767 postaven nynější barokní kostel sv. Jana Evangelisty, který postavil rod Kolovratů. V následujícím roce bylo do jeho průčelí umístěno šest soch českých patronů od E. Maxe. Kolem kostela býval hřbitov a zde v r. 1833 byla postavena kaple s hrobkou rodu Kolovratů a Pálffyů. Od doby vzniku proběhly na kostele dvě poměrně rozsáhlé opravy. Tu první v roce 1844 vedl Ing. J.F. Jöndl, druhá proběhla v roce 1939. Dvojici bílých oken navrhl v roce 1932 restaurátor František Fišer z Prahy. Struktura Obdélníková loď má výrazný centrální prostor ve své východní části. Ten je rozšířen bočními kaplemi a půlkruhovým presbytářem. Po jeho stranách jsou oratoře a sakristie. Nad západním průčelím je hranolová věž s cibulovou bání. Průčelí je rozčleněné pilastry a je na něm šest nik se sochami českých patronů. Sochy zhotovil E. Max v roce 1845. Vnitřní zařízení je z období výstavby kostela a je ve slohu rokoka a klasicismu. Před jižní stěnou je železný kříž z roku 1873, na jižní stěně kostela jsou sluneční hodiny. U kostela na severní straně je empírová hrobka Kolovratů z roku 1833. Přístup ke kostelu Kostel je v severní části města, s náměstím jej spojuje Americká ulice a je přístupný pouze v době bohoslužeb. U kostela se nachází malé parkoviště. Původní poloha kostela byla daleko výraznější než dnes. Kostel stál na skále přímo nad řekou, v místě soutoku řeky Úslavy s malým potokem. Dnešní prostranství mezi řekou a kostelem je důsledkem narovnání toku řeky počátkem 20. stol. Potok z prostoru bývalé cihelny na Dubí je dnes veden od nádraží až do řeky potrubím a jeho hluboké koryto je zavezeno ve prospěch silnice. Kamenná zeď kolem kostela a hřbitova kolem něho, datovaná nejméně z 16. století, opakovaně opravovaná, z velké části zanikla při terénních úpravách okolí kostela v 70. letech 20. století. Definitivně byla zeď odstraněna při úpravách okolí kostela na počátku 21. století a zbytky do té doby viditelné skály byly zakryty půdou a zelení. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Evangelisty na Wikimedia Commons kostel 1883[nedostupný zdroj] Výzkum hřbitova u kostela sv. Jana Evangelisty v Blovicích
Kostel svatého Jana Evangelisty (Malé Březno)

Kostel svatého Jana Evangelisty je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Janovi Evangelistovi v Malém Březně v okrese Most. Jeho současná barokní podoba vychází z přestavby v letech 1723–1725. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel s farou se ve vsi připomíná již k roku 1334, kdy patřil k žateckému děkanství. V roce 1597 byla přistavěna věž. Kostel vyhořel během třicetileté války a poté byl obnoven v barokním slohu (výstavba skončila v roce 1644). Další rozsáhlá barokní přestavba proběhla v letech 1723–1725, kdy kostel získal dnešní podobu. V roce 1998 skončila renovace kostela. Vybavení V kostele se nachází křtitelnice z doby kolem roku 1600, oltář sv. Floriána z první poloviny 18. století a dále sochy sv. Vojtěcha, sv. Víta a sv. Jana Nepomuckého. Varhany z roku 1790 byly přeneseny z kostela v Buškovicích. Na severní straně kostela se nachází socha sv. Floriána, která sem byla převezena ze zbořené obce Ervěnice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Evangelisty na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Jana Evangelisty, Malé Březno (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve filiálním kostele sv. Jana Evangelisty, Malé Březno na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Malé Březno, kostel sv. Jana Evangelisty Kostel na stránkách mosteckého děkanství
Kostel svatého Jana Křtitele (Brenná)

Kostel svatého Jana Křtitele (německy Kirche des hl. Johannes des Täufers) v Brenné u Zákup v okrese Česká Lípa byl postaven v 18. století místo staršího dřevěného kostela. Přibližně od roku 2010 je kostel v havarijním stavu a neslouží proto svému účelu. V posledních letech je postupně pomalu opravován. Kostel je uveden na seznamu kulturních památek pod e.č. 31091/5 – 2856. Historie V původně samostatné obci Brenná existoval od 14. století kostel dřevěný a byla u něj časem postavena i fara. Po jejím zrušení byl kostel přidán pod správu děkanské fary v 5 km vzdálených Zákupech. Další kostel byl vystavěn v roce 1566 a znovuvysvěcen v roce 1621. V době, kdy byla vlastníkem rozsáhlého zákupského panství bohatá a zbožná velkovévodkyně Anna Marie Františka Toskánská, nechala v Brenné postavit v letech 1723 až 1725 nový zděný kostel. Kostel z roku 1566 byl zbořen a jeho makovice byla roku 1727 usazena na věž nového kostela. Stavbu, která je zřejmě dílem barokního architekta Václava Špačka, realizoval s pomocníky zednický mistr J. Cikán. Postupně byl kostel dovybaven zvony, oltářem, varhany a obrazy. Štukovaný oltář věnovala Anna Marie Františka Toskánská. Kazatelna byla přenesena z děkanského kostela v Zákupech. V roce 1855 byla poblíž postavena nová fara a zřízen nový farní obvod zahrnující mimo Brenné i Vlčí Důl, Veselí a Heřmaničky. V roce 1863 byl kostel díky v Zákupech přebývajícímu excísaři Ferdinandovi I. zrenovován v novogotickém slohu a vybaven i novými varhanami a obrazy. V průběhu první světové války byly vídeňskou vládou zabaveny zvony. Po odsunu německého obyvatelstva v roce 1945 kostel postupně zpustl. Vylidněná obec byla roku 1961 připojena k Zákupům. V roce 1990 bylo vybavení kostela rozkradeno, vyhořela věž a v roce 2003 se propadla střecha. Do dezolátního stavu se dostal celý areál, tedy i vstupní brány a přilehlé kaple. Postupná obnova Až v roce 2004 se podařilo sehnat z různých zdrojů peněžní prostředky a zahájit pozvolnou opravu stavby. V roce 2004 byl provizorně opraven strop a střecha. Na celkovou rekonstrukci bylo peněz málo. Do shánění peněz se zapojilo sdružení Drobné památky severních Čech, počátkem roku 2015 jej vystřídala farnost v Zákupech. Popis a vybavení stavby Brennský barokní kostel je jednolodní stavba s věží a obdélníkovými okny. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Brenná Římskokatolická farnost – děkanství Zákupy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Jana Křtitele, Brenná (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Jana Křtitele, Brenná na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ, Zákupy-Brenná, kostel sv. Jana Křtitele Na webu Hrady Web Památky Česká Lípa
Kostel svatého Jana Křtitele (Babice nad Svitavou)

Římskokatolický kostel svatého Jana Křtitele v Babicích nad Svitavou pochází z roku 1448. Je farním kostelem babické farnosti a je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Jádro kostela, pocházející z roku 1448, je postaveno v gotickém slohu. Přestavba, která pochází z roku 1765, je již slohu barokního. V roce 1876, při další přestavbě, byla nízká kostelní věž zvýšena o 5,5 metru. Kolem kostela se nachází hřbitov. Celý areál je obehnán 2 metry vysokou zdí. V roce 1881 namaloval Emil Pirchan starší obraz na hlavním oltáři, na kterém je znázorněn křest Ježíše Krista sv. Janem Křtitelem. V roce 1994, při opravě střechy kostela, byl vyjmut z věžové báně balík, který zde byl uschován 118 let. V balíku se nacházely listiny z let 1792, 1822, 1828 a 1850, dále 21 rakouských mincí z let 1691–1849, 3 mince francouzské, které neměly vyraženy letopočty, a další mince z let 1858–1870. Po dokončení rekonstrukce, byly do báně navráceny staré listiny a mince. Nově tam byly vloženy mince a listiny z roku 1994. Zpráva obsahovala základní informace o opravách obce, jména zastupitelů obce a jméno zdejšího faráře. Pod listinu se podepsal farář a starosta obce. Báň byla zaletována a zalepena silikonem. Varhany Jednomanuálové varhany pocházejí pravděpodobně z některé brněnské synagogy z počátku 2. světové války. V roce 2010 byla provedena jejich generální oprava. Dispozice: manuál (rozsah C až c3, rejstříky Principál 8', Kryt 8', Salicionál 8', Oktáva 4', Superoktáva 2' a Mixtura 1 1/3'), pedál (rozsah C-h, rejstříky Subbas 8' a Oktávbas 4'). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Historie Archivováno 18. 1. 2013 na Wayback Machine., babice-nad-svitavou.cz
St. Johannes der Täufer (Babice nad Svitavou)

St. Johannes der Täufer (tschechisch Kostel svatého Jana Křtitele) ist die römisch-katholische Pfarrkirche von Babice nad Svitavou im Okres Brno-venkov in Tschechien. Sie steht unter Denkmalschutz. Zur Pfarrei gehören die Gemeinden Babice nad Svitavou, Kanice und Řícmanice. Geschichte Der gotische Kern der Kirche datiert auf das Jahr 1448. Ursprünglich war das Gotteshaus zu Ehren des Apostels Bartholomäus geweiht. Ab 1630 versahen Prämonstratenser des Klosters Zábrdovice die seelsorgerliche Betreuung. Am 20. April 1763 stiftete der Abt des Klosters eine Expositur. Zwischen 1764 und 1766 erfolgte ein barocker Umbau: Das Kirchenschiff wurde erweitert, ein Presbyterium mit Hochaltar, eine Kanzel und eine Sakristei angebaut sowie auf den alten Fundamenten ein niedriger Kirchturm errichtet. Die Kirche wurde neu mit dem Patrozinium des heiligen Johannes des Täufers versehen. Nach Aufhebung des Klosters ging der Kirchenbesitz an den Religionsfonds. 1788 wurde eine Lokalkaplanei eingerichtet. 1857 erhielt Babice den Status einer eigenständigen Pfarrei. 1876 wurde der Kirchturm um etwa 5,5 Meter erhöht und ein neuer Dachstuhl eingebaut. Architektur und Ausstattung Die Kirche ist ein einschiffiger, längsorientierter Bau mit eingestelltem Turm in der Fassade, halbrundem Chorabschluss und einer Sakristei mit rechteckigem Fenster. Das Kirchenschiff steht auf rechteckigem Grundriss und ist durch zwei hohe, halbrund überwölbte Fensterachsen und eine kleinere, segmentbogig überwölbte Fensterachse gegliedert. Das eingezogene Presbyterium wird durch zwei halbrund überwölbte Fensterachsen belichtet. Der Turm bildet als quaderförmiger Risalit die Mittelachse der Fassade. In seiner Achse liegt der segmentbogig überwölbte Haupteingang, zu beiden Seiten je ein entsprechendes Fenster. Im zweiten Turmgeschoss befindet sich mittig ein segmentbogenförmiges Fenster, seitlich ergänzt durch je eine weitere Öffnung gleichen Typs. Das Glockengeschoss ist durch ein halbrund überwölbtes Fenster geöffnet. Über diesem Fenster sitzt ein rundes Zifferblatt, darüber eine spitz gebrochene Traufzone. Der Turm trägt einen vierseitigen, mit Blech gedeckten Helm mit Kugel und Kreuz. Das Satteldach ruht auf einem profilierten Traufgesims und ist mit Biberschwanzziegeln und Blech gedeckt. Das Kirchenschiff ist in drei Feldern mit Kappenwölbung überwölbt. Diese ruhen auf Pilastern mit Gesimsaufsatz. Unter dem Turm liegt eine Tonnenwölbung. Die Sakristei hat eine flache Decke. Der Hauptaltar zeigt das Bild der Taufe Jesu durch Johannes den Täufer. Das Bild stammt von Emil Pirchan d. Ä. Weitere bedeutende Inventarstücke sind ein Taufbecken aus dem 17./18. Jahrhundert, ein Messkelch mit Patene von 1758 sowie mehrere Bilder und Plastiken aus dem 18. Jahrhundert. Die einmanualige Orgel wurde vermutlich aus einer Brünner Synagoge übernommen. Eine Generalüberholung wurde 2010 durchgeführt. Weblinks Pfarrei Johannes der Täufer – Babice nad Svitavou
Kostel svatého Jana Křtitele (Jedlí)

Kostel svatého Jana Křtitele v Jedlí je pozdně barokní stavba z let 1782–1786. Historie Současný kostel byl vystavěn v letech 1782–1786 na místě staršího, připomínaného poprvé v roce 1411. Původní kostel byl dřevěný a stál na místě současného hřbitova, za třicetileté války vyhořel a byl obnoven v roce 1647. V roce 1669 byl v obci ustavena administrátor, roku 1776 katolická lokálie, povýšená na farnost v roce 1843. V roce 1912 byly pořízeny věžní hodiny a v r. 1932 dvoumanuálové varhany od Jana Tučka z Kutné Hory. V roce 2012 byla provedena kompletní rekonstrukce interiéru kostela: vysušení zdiva, položení nové podlahy, instalace vytápění a nového osvětlení, výmalba. V dalších letech byl restaurován oltářní obraz sv. Jana Křtitele z roku 1867 a boční oltáře. Popis kostela Exteriér Kostel je postaven na severním okraji obce nad hřbitovem. V blízkosti hlavního vstupu stojí kamenný kříž. Orientovaná podélná jednolodní sálová stavba, půdorys obdélný se zaoblenými rohy, na východě čtyřboká sakristie, na západě hranolovitá věž. Fasády jsou pokryté novodobou tvrdou omítkou, prolomené okny se segmentovými záklenky. V západním průčelí je představěna nízká předsíň, za vstupními dveřmi je schodiště do podvěží a hlavní lodi. Loď kostela má délku 33 metrů a výška i šířka lodi je 11 metrů. Věž je vysoká 70 metrů , zakončená cibulí s lucernou, makovicí a dvojitým křížem. Ze tří stran jsou ve věži prolomena okna, v jejichž záklencích jsou instalovány ciferníky hodin. Střecha kostela je sedlová, nad presbytářem zvalbená. Interiér V sále jsou pruské klenby na pasech nesených přízedními pilíři, završenými úseky římsového kladí. V západní části sálu hudební kruchta, podklenutá plackami a nesená hranolovitými pilíři. Zařízení Oltář je dvoudílný, klasicistní, z doby vzniku stavby se zděným retabulem, v něm štukové reliéfy sv. Zachariáše a Alžběty. Ostatní výzdoba je novodobá. Zvon ve věži, s reliéfem sv. Trojice, ornamenty a nápisem, ulil Leopold František Stanke v Olomouci v roce 1839. Součástí výzdoby interiéru jsou práce sochařů a řezbářů Ignáce Tomáška a Františka Floriána Tomáška z Jedlí z druhé poloviny 18. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons https://www.youtube.com/watch?v=MWDAo9CQRw4 https://www.turistika.cz/mista/jedli-kostel-sv-jana-krtitele/detail
Kostel svatého Jana Křtitele (Jihlava)

Kostel svatého Jana Křtitele je filiální kostel farnosti Jihlava-sv. Jakub a kulturní památka v Jihlavě. Na místě původní románské stavby byl kostel postaven v polovině 13. století ve stylu gotiky, přestavěn byl v roce 1695, posléze byl barokizován. Popis Kostel svatého Jana Křtitele stojí volně na stejnojmenném Jánském kopečku při levém břehu řeky Jihlavy, poblíž křižovatky ulice Havlíčkovy a Polenské. V těsné blízkosti vede železniční trať, ulicí Havlíčkovou pak linky městské hromadné dopravy se zastávkou Pod Jánským kopečkem; před západní stranou stojí sousoší Kalvárie ze zaniklé Křížové cesty. Kostel je majetkem Římskokatolické farnosti u kostela sv. Jakuba, Jihlava; v kostele se pravidelně slouží mše svaté. Kostel je orientovaný, má jednu loď, sakristie přiléhá ke kněžišti ze severní strany. Při jihozápadním nároží je venkovní kazatelna. Do kostela vedou dva vchody: ze západu a z jihu; vedle jižního vchodu je patrný portál raně gotického vchodu. Na severní straně lodi jsou zaslepena tři původní štěrbinová okna. Nad kněžiště se tyčí čtyřboká dřevěná věžička. Z doby baroka pocházejí tři oltáře: oltář svatého Jana Křtitele, svatého Norberta a svatého Jana Nepomuckého. Jako svého času populární se z historického inventáře kostela uvádí obraz spícího horníka s nápisem „Bylo, a už není“, německy Es war und ist nicht mehr. Historie Kostel svatého Jana Křtitele byl postaven v polovině 13. století na místě někdejší románské zástavby, snad budovy zeměpanské správy. Pozdněgotické kněžiště, včetně žebrové klenby je datováno kolem roku 1500. Z roku 1559 pochází přístavba sakristie. Hudební kruchta byla zřízena koncem 17. století a z ní vstup na venkovní kazatelnu. Generální opravy kostela proběhly v letech 1905 a 1984. Kostel se zmiňuje poprvé v roce 1233 v souvislosti s výčtem třinácti poplatných vsí slovanského jména. Býval kostelem farním, než se farním kostelem stal kostel svatého Jakuba Staršího (1257) v nově založeném kolonizačním městě Jihlavě na protější straně řeky. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Svatý Jan Křtitel: Z historie kostela sv. Jana Křtitele
Kostel svatého Jana Křtitele (Kroměříž)

Kostel svatého Jana Křtitele v Kroměříži je římskokatolický filiální kostel kroměřížské farnosti při kostele svatého Mořice. Kostel stojí v historickém jádru Kroměříže na Masarykově náměstí. Objekt kostela i se sochou sv. Jana Nepomuckého, stojící u boční zdi kostela vlevo od vchodu, je veden V Ústředním seznamu kulturních památek České republiky pod číslem 35733 / 7-6009. Historie Současný barokní kostel, vybudovaný v letech 1737–1768 řádem piaristů podle projektu biskupského architekta Ignáce Josefa Cyraniho z Bolleshausu (1700–11. října 1758 Hodonín) a zasvěcený sv. Janu Křtiteli, stojí na místě románského kostelíka s gotickými prvky, který postavili johanité. Vnitřní rozměry kostela jsou 42 metrů na délku a 15 metrů na šířku. Výška kopule je 35 metrů. Na atice fasády nad znakem piaristů je osazeno sousoší Kristova křtu od Ondřeje Zahnera. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele v Kroměříži na Wikimedia Commons Informace o kostele na webu farnosti Archivováno 15. 11. 2022 na Wayback Machine. Profesionální fotografie z kostela Informace o kostele na turistika.cz Informace o kostele na stránkách města Kroměříže Reference
Kostel svatého Jana Křtitele (Pardubice)

Kostel svatého Jana Křtitele se nachází v Pardubicích v ulici Bratranců Veverkových. Založen byl roku 1510 pány z Pernštejna. Dostavěn byl v letech 1563–1570. Kostel má jednu loď a čtyřboký presbytář se sakristií na severním nároží. Jelikož kostel stojí v místě někdejšího hlavního pardubického hřbitova, lze v jeho blízkosti nalézt několik renesančních náhrobků ze 16. a 17. století. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Související články Jan Křtitel
Kostel svatého Jana Křtitele (Přibice)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám v obci Přibice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka. Je farním kostelem přibické farnosti. Historie Přibický kostel byl v románském slohu (je zachován portál v jižní zdi) postaven asi v prvních dvou desetiletích 13. století, poprvé je uváděn v roce 1222. Starali se o něj johanité, kteří vlastnili celou ves. V roce 1257 byl olomouckým biskupem Brunem znovu vysvěcen, zřejmě byl předtím poničen při tatarských nájezdech. Pravděpodobně mezi lety 1327–1348 si johanité u chrámu zřídili komendu, která zde fungovala do první poloviny 15. století. Nacházela se asi jižně od kostela. Samotný kostel byl v pozdějších staletích upraven barokně. V roce 2019 pořídila obec s pomocí dotace od Jihomoravského kraje nové schodiště do kostela se zábradlím, vyřezané z mrákotínské žuly. Opraveno a rozšířeno bylo také blízké parkoviště. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Raškov)

Kostel svatého Jana Křtitele v Raškově je barokní stavbou z 18. století, výrazně dotvářenou v klasicismu. Kostel byl v roce 1958 zapsán na seznam kulturních památek. Historie Farní kostelík stál v Raškově již ve 14. století. Na jeho místě vybudovali místní evangelíci ve druhé polovině 16. století dřevěnou modlitebnu. Fara zřejmě zanikla za třicetileté války. Současný kostel se začal stavět v r. 1711 na popud a za finančního přispění Josefa Jana Adama z Lichtenštejna. Stavba probíhala až do r. 1733, ale již v r. 1725 byl slavnostně vysvěcen. Ve třetí čtvrtině 18. století byla vybudována zvonice a zřejmě i předsíň, v roce 1802 sakristie. Teprve z této doby jsou známá některá jména stavitelů a umělců, kteří se na stavbě a obnově podíleli. Byl to knížecí stavitel Egidius Zbítek z Úsova a malíř Josef Kail ze Šumperka. V roce 1877, při požáru sousedního domu, shořela část střechy a věže. Nová střecha byla pokryta kamennou břidlicí v r. 1878. V roce 1784 byla při novém kostele obnovena i fara. Popis Areál Kostel stojí v areálu hřbitova, který je obehnán ohradní zdí se dvěma kruhovými kaplemi v západních nárožích. Kaple na levé straně je spojena s márnicí. Před areálem stojí na pravé straně kamenný kříž s tělem Ježíše Krista. Kostel Kostel je orientovanou podélnou jednolodní sálovou stavbou na půdorysu tvořícím uvnitř ovál, na vnějšku obdélník s konkávně vykrojenými nárožími, jimiž je naznačeno trojboké kněžiště s masivními opěráky. Čtyřboká sakristie s oratoří je umístěna na severní straně kněžiště. Z jižní strany lodi je přizděna malá předsíň se sedlovou střechou. Na západní straně lodi je představěna věž se zvonicí, v jejímž průčelí je druhotně osazen kamenný znak knížete Josefa Jana Adama z Lichtejnštejna. Hlavní vstup do kostela je chráněn předsíní s trojúhelníkovým štítem, který má do omítky vyrytý chrismon ve tvaru JHS. V jižním rohu věže a lodi je přístavek se schodištěm na kruchtu a věž. Sál lodi je zaklenut valeně s výsečemi mezi pasy, které jsou naznačeny v omítce plastickými pruty. Mezi nimi probíhají reliéfní akantové rozviliny. Ve vrcholu klenby je čtyřlistý zrcadlový rám. V západní části sálu je hudební kruchta se vzácnými varhanami z r. 1875 z dílny Franze Kolba z Pekařova. Zařízení obsahuje bohatě zdobenou kamennou křtitelnici kalichového tvaru ze 3. čtvrt. 18. stol. Reference Literatura MELZER, M., SCHULZ, J. : Vlastivěda šumperského okresu. Šumperk: OÚ Šumperk a OVM Šumperk, 1993. ISBN 8085083027 SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska 1. (A-I), Praha: Academia, 1994. ISBN 8020004742 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons http://www.pamatkovykatalog.cz/ http://www.bohdikov.cz/ https://commons.wikimedia.org/wiki/