NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaplička v Kornu

Kaplička v Kornu je situována u silnice z Korna do Litně ve Středočeském kraji v okrese Beroun v České republice. Kaplička je zapsána v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky pod číslem ÚSKP 45026/2-331. Popis Kaplička má triagonální půdorys. Ve výklencích jsou tři nápisy. Směr na Liteň, Vlence: „L.P. 1941 Bože smiluj se nad lidem naším.“ Směr na Korno: „Tato kaple k cti Panny Marie Pomocnici křesťanů, sv. mučedníků Jana a Pavla a svatého Vojtěcha byla postavena L.P. 1771 nákladem Matěje Jirasa, kováře z Korna a Pavla Kozlíka Jirase, zahradníka z Litně. Posvětil ji P. Martin Salač, administrátor liteňský 28. července toho roku. Hospodine, pomiluj ny.“ Směr k Měňanům: „L.P. 1941 Dávná bolest postavila + nová žalost obnovila“. U kapličky je instalován informační panel zastavení D4 Naučné stezky Liteň a lavička. Historie a současnost Údaj o historii kapličky je uveden v nápise na ní ve směru na Korno: „Tato kaple k cti Panny Marie Pomocnici křesťanů, sv. mučedníků Jana a Pavla a svatého Vojtěcha byla postavena L.P. 1771 nákladem Matěje Jirasa, kováře z Korna a Pavla Kozlíka Jirase, zahradníka z Litně. Posvětil ji P. Martin Salač, administrátor liteňský 28. července toho roku. Hospodine, pomiluj ny.“. P. Martin Salač byl v letech 1763–1777 administrátorem v Litni.Kaplička je jako typická ukázka drobné venkovské sakrální architektury zapsána v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky pod číslem ÚSKP 45026/2-331. Velkou bolestí je pravděpodobně míněn hladomor 1770–1772. Ke vzniku kapličky se vztahuje místní pověst o třech karbanících, kteří prohráli své peníze v hospodě ve Vleních a zapřisáhli se, že už karty nebudou hrát. Tři stěny kaple jsou obráceny k obcím, odkud pocházeli: Liteň, Měňany, Korno. Od roku 2013 je kaplička zastavením Naučné stezky Liteň (žluté stezky). Kaplička mezi Litní a Kornem Odkazy Reference Literatura KREISINGER, Josef. Liteň a přifařené k ní obce. Liteň: nákladem autora, 1896. 79 s. S. 1–79. ŠVESTKOVÁ, Ludmila. Boží muka. Naše řeč [online]. [cit. 2014-12-10]. Roč. 79 (1996), čís. 6. Dostupné online. Související články Naučná stezka Liteň Korno Kaple Boží muka Křížová cesta Zvonička Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaplička v Kornu na Wikimedia Commons C3 Kapličky v Litni [online]. Karlštejnsko, 2014 [cit. 2016-04-07]. Dostupné online. B 4 Leč [online]. Karlštejnsko, 2014 [cit. 2016-04-08]. Dostupné online. Kaplička v Kornu
Kaple v Leči

Kaplička v Leči je vesnická výklenková kaplička na návsi v obci Leč ve Středočeském kraji v okrese Beroun v České republice (Leč je součástí městyse Liteň).Kaplička je zastavení B4 žluté stezky Naučné stezky Liteň. Popis Kaple je situována ve středu návsi v Leči. Má obdélníkový půdorys. Na střeše kaple je zvonička se zvonkem. Ve výklenku kaple stojí na soklu kovový kříž s Kristem. Kříž je natřen černě a okraje jsou zlatě zdobeny.Na spodní části kříže je elipsoidní štít s ozdobným zlaceným okrajem a na černém poli je nápis: Ó vy všichni, kteří jdete cestou, pozorujte a vizte, zda je bolest, jako bolest Má! (Pláč Jerem. I/12) Posvětil: Václav Beneš Třebízský 31. X. 1875 Z niky je protaženo lanko ke zvonci na zvonici.Kaple je chráněna nízkým plotem. V prostoru před kaplí jsou jehličnaté keře. Historie a současnost V Leči je dle farní kroniky doložen dřevěný kříž vysvěcený o prosebné neděli 12. 5. 1765 mezi chalupami 6 a 7 P. Martinem Salačem, který byl v letech 1763 – 1777 administrátorem v Litni. Později – možná během války byl zničen. Nový kříž byl osazen a vysvěcen 31. 10. 1875. Vysvěcení kříže provedl výpomocný kněz v Litni významný spisovatel Václav Beneš Třebízský. Třebízský na liteňské faře působil jako kooperant od 8. září 1875 do 28. listopadu 1875, kdy onemocněl a z Litně odešel. . Poslední přestavba do současné podoby byla dokončena v roce 1998 a kříž vysvěcen 21. 11. 1998. Kaple v Leči je jednou ze 3 dochovaných kaplí a božích mukv Litni a jejích místních částech.Poblíž kaple je informační panel zastavení B 4 Naučné stezky Liteň s informacemi o historii kapličky. Pohledy na kapličku Detaily Zastavení B4 Naučné stezky Liteň Odkazy Reference Literatura KREISINGER, Josef. Liteň a přifařené k ní obce. Liteň: nákladem autora, 1896. 79 s. S. 1–79. ŠVESTKOVÁ, Ludmila. Boží muka. Naše řeč [online]. [cit. 2014-12-10]. Roč. 79 (1996), čís. 6. Dostupné online. Související články Naučná stezka Liteň Muzeum Svatopluka Čecha a Jarmily Novotné Kaple Boží muka Křížová cesta Zvonička Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple v Leči na Wikimedia Commons C3 Kapličky v Litni [online]. Karlštejnsko, 2014 [cit. 2016-04-07]. Dostupné online. B 4 Leč [online]. Karlštejnsko, 2014 [cit. 2016-04-08]. Dostupné online.
Hostinec U Kaštanu

Hostinec U Kaštanu je barokně-klasicistní budova čp. 201 v Břevnově v Praze. Nachází se v ulici Bělohorské, u křižovatky s ulicí Patočkova. Hospoda je chráněna jako kulturní památka. Historie a založení ČSDS Zájezdní hostinec zbudovaný při staré cestě nedaleko břevnovského kláštera a pivovaru sloužil jako výletní restaurace a místo setkání různých organizací a spolků. Nejvýznamnější byla schůze českých socialistů v čele s Josefem Boleslavem Peckou a Ladislavem Zápotockým dne 7. dubna 1878, kdy zde byla založena Českoslovanská sociálně demokratická strana. K odkazu této strany se hlásila Komunistická strana Československa, za jejíž vlády byl hostinec prohlášen za národní kulturní památku a krátce po nastoupení Zápotockého syna Antonína do funkce prezidenta zde bylo 7. dubna 1953 k 75. výročí schůze otevřeno Muzeum počátků československého dělnického hnutí. V roce 1955 došlo k zbourání levého křídla budovy kvůli rozšíření ulice Bělohorské. Současnost Od devadesátých let slouží dům jako kulturní centrum Prahy 6, které od roku 2003 spravuje Unijazz, občanské sdružení hlásící se k tradici Jazzové sekce. Nachází se zde divadelní sál pro různé kulturní akce, muzeum populární hudby Popmuzeum, výtvarný výukový ateliér a kavárna. Několik sezón zde hrála šachová ligová družstva oddílu Unichess své domácí zápasy první a druhé ligy. Nedaleko domu se nachází zastávka U Kaštanu na tramvajové trati z Malostranské na Bílou horu. Odkazy Reference Literatura VLČEK, Pavel, a kol. Umělecké památky Prahy. Velká Praha, A-L. Praha: Academia, 2012. 1080 s. ISBN 978-80-200-2107-6. S. 92–93. Související články Seznam zájezdních hostinců v Praze Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hostinec U Kaštanu na Wikimedia Commons O Kaštanu Archivováno 9. 12. 2015 na Wayback Machine. na stránkách Unijazzu
Antonstál

Antonstál je lovecký zámek v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Stojí v Bílých Karpatech, dvanáct kilometrů od Nemšové, nedaleko hranic s Českem. Zámek patří mezi účelová zařízení lesní pedagogiky a rekreace. Historie V přírodním prostředí chráněné krajinné oblasti Bílé Karpaty, na území bývalého brumovského panství postavila na konci 19. století rodina pivovarníka Antona Drehera dřevěný lovecký zámeček Antonstál. Anton Dreher se jako vášnivý myslivec věnoval chovu divokých prasat a jelení zvěře ve více oborách a završením jeho aktivit bylo v letech 1937–1943 vybudování mysliveckého zámku. Stavbu navrhl architekt Augustin Danielis a vedla ji Edeltruda Kulmerová Dreherová. Po dokončení se zámek stal místem zimních honů podnikatelů, významných osobností a šlechty, dokud ho v padesátých letech 20. století nezkonfiskoval československý stát. Byla zde zřízena učňovská škola pro dřevorubce a v současnosti je objekt ve správě státního podniku Lesy Slovenskej republiky. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Antonstál na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Lovecký zámek Antonstál
Obchodní dům Centrum (Brno)

Obchodní dům Centrum je funkcionalistická budova architekta Vladimíra Karfíka v centru Brna z let 1930–1931. Jde o jedinou Karfíkovu meziválečnou stavbu v Brně. Dům byl plánován jako 28patrová budova s výškou přesahující 100 m. Stavba je od roku 1988 památkově chráněna. Historie Původní plán počítal s 28patrovým mrakodrapem, ovšem kvůli nestabilnímu terénu byl počet pater snížen na 23 a později na pouhých 8. Stavba obchodního domu pro firmu Baťa proběhla v letech 1930–1931, prodejna sem byla přemístěna z nedalekého paláce Morava. Po druhé světové válce ji vystřídal obchodní dům Centrum, pro jehož potřeby byla budova v roce 1966 necitlivě stavebně upravena, čímž ztratila charakteristické střídání horizontálních pásů čirého a bílého skla. Objevilo se několik návrhů na dostavbu nehotového mrakodrapu, jeden z nich od architektky Evy Jiřičné z roku 2008, který měl navázat na meziválečnou estetiku a dostavět jedenáct nových pater s byty a zelenými terasami. Z realizace ale nakonec sešlo kvůli nesouhlasu brněnského Národního památkového ústavu. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Obchodní dům Centrum na Wikimedia Commons
Dřevěná zvonice (Hostivař)

Hostivařská zvonice je dřevěná stavba hranolového tvaru asi ze 16. století. Nachází se na křižovatce ulic Selská, Mezi Potoky a Chalupnická, v Hostivaři v městské části Praha 15. Objekt není veřejně přístupný. Historie Hostivařská dřevěná hranolová zvonice na podezdívce stojí u vnější jižní zdi bývalého hřbitova při kostele Stětí svatého Jana Křtitele. Je zřejmě jednou z nejstarších svého druhu v Čechách. Původně zde byly dva zvony z let 1823 a 1853, které však byly za první světové války zrekvírovány. Nové zvony přibyly až v roce 1957: svatý Václav s nápisem „Svatý Václave, nedej zahynouti nám“ a Panna Marie s nápisem „Mír lidem, bohu slávu“. Literatura Karel Kuča in: České, moravské a slezské zvonice, Libri, Praha 2001, 16.5. 2014 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dřevěná zvonice u kostela Stětí sv. Jana v Hostivaři na Wikimedia Commons http://www.hrady.cz/?OID=11729
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Radlice)

Kaple svatého Jana Nepomuckého v Praze Radlicích je prostá barokní kaple z roku 1722. Kaplička se nachází na adrese Radlická 150/333, v Praze 5-Radlicích, vedle nové kancelářské budovy u tramvajové zastávky a smyčky u stanice metra Radlická linky B. Historie Kaple postavená v roce 1722 stojí v nejstarší části Radlic na bývalé návsi uprostřed někdejší samostatné obce. Dala ji postavit převorka Konventu dominikánek u svaté Anny a svatého Vavřince na Starém Městě pražském Marie Eleonora Ernestina, hraběnka von Schützen und Leopoldsheim za přispění řádových sester a svého otce.. Kaple je zároveň jedinou stavbou dochovanou z původní zástavby radlické návsi. V roce 2007 byla dokončena výstavba kancelářského komplexu ČSOB architekta Josefa Pleskota, která také financovala zároveň rekonstrukci kaple. Popis Stavba kaple je architektonicky poměrně prostá na obdélníkovém půdorysu s jednoduchým portálem s kamenným erbem a sanktusovou věžičkou. Okolí kaple V malém parčíku na prostranství před kaplí stojí rovněž kopie barokní sochy svatého Jana Nepomuckého z 19. století. Kaple i socha byly citlivě opraveny v letech 2006-2007 společně s výstavbou kancelářského komplexu podle návrhu architekta Josefa Pleskota na náklady ČSOB. Restaurovaný originál sochy byl předán místní farnosti. V těsné blízkosti kaple se nachází pomník se jmény radlických občanů, kteří zahynuli při náletu na Prahu 14. února 1945. Reference Literatura Milan Caha (zdroj: Škoda, E: Pražské svatyně, Libri, Praha 2002) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons http://www.hrady.cz/?OID=7631 http://praga-magica.blog.cz/1503/radlicka-kaple-sv-jana-nepomuckeho Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. https://web.archive.org/web/20160304134336/http://kultura-praha5.cz/index.php/promeny/126-historicke-centrum-radlic Kaple sv. Jana Nepomuckého v Radlicích se dočkala rekonstrukce 31. října 2008 Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. Pozvánka ke slavnostnímu odhalení restaurované sochy svatého Jana 4. listopadu 2008 na apha.cz[nedostupný zdroj]
Kaple svatého Vavřince (Libochovice)

Kaple svatého Vavřince (liturgicky), nazývaná též obecně kostel svatého Vavřince, je barokní sakrální stavbou stojící na hřbitově v Libochovicích. Od roku 1964 je chráněna jako kulturní památka. Historie Kaple byla postavena v letech 1720–1722 roudnickým stavitelem Petrem Pavlem Columbanim na místě staršího kostela z roku 1601. V roce 1868 byl kostel zásadně opraven. Další velké opravy proběhly na počátku devadesátých let 20. století. Architektura Exteriér Kaple je jednolodní, orientovaá, obdélná, s hladkým oblým závěrem. Jako stavební materiál byl použit lomový kámen, který je omítnutý. Boční fasády jsou s hladkými pilastry a polokruhově zakončenými okny. Východní nároží jsou vyhloubena, na stěnách mezi nimi a závěrem se nachází dvojice lizén. Na hlavním průčelí se středním vyžlabeným rizalitem a bočními, dvakrát konkávně prohnutými částmi, jsou lizénové rámce, obdélný portál a segmentově zakončené slepé okno. Prohnutý štít je s lizénami, vpadlým polem a nikou se sochou sv. Vavřince zakončen zalamovaným trojúhelným nástavcem. Portál je opatřen Ježíšovým monogramem IHS. Interiér Uvnitř je valená klenba s lunetami. Na stěnách jsou dvojice pilastrů s úseky kladí. V závěru se nachází mělká apsida. Zděná kruchta spočívá na dvou sloupech. Kruchta má hladkou, zprohýbanou poprsnici. Vybavení Hlavní oltář je barokní z počátku 18. století s obrazem sv. Vavřince v bohatém akantovém rámu a obrazem Nejsvětější Trojice v nástavci. Na predelle je obraz Poslední večeře z roku 1605 se znakem hejtmana Jana Kavkovce (Kavky). Varhany jsou raně barokní s boltcovým ornamentem. Okolí Na starém hřbitově se nachází klasicistní náhrobník z roku 1834, náhrobek Josefa Kruchiny ze Švanbergu z roku 1844, kamenný kříž na soklu zdobeném reliéfem z roku 1707 a pomník zoologa F. Klapálka s bustou od Rudolfa Březy z roku 1929. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost – děkanství Libochovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Vavřince na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Vavřince, Libochovice (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Vavřince v Libochovicích na webu Hrady.cz Kostel sv. Vavřince, hřbitovní Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. na webu Depositum.cz Archivováno 10. 1. 2016 na Wayback Machine.
Stanice Pavlov

Stanice Pavlov je záchranná stanice pro hendikepované živočichy nacházející se v obci Pavlov nedaleko Ledče nad Sázavou. Stanice byla založená v roce 1989 pod původním názvem Stanice ochrany fauny v Pavlově Agenturou ochrany přírody a krajiny ČR, která byla zřizovatelem do roku 2009. Od téhož roku přešla stanice pod obecně prospěšnou společnost. Zakladateli obecně prospěšné společnosti jsou obec Pavlov, Ing. Václav Hlaváč a Ing. Jiří Hladovec. Hlavním posláním záchranné stanice je přijímat a starat se o zraněná zvířata a případně mláďata, která potřebují pomoc. Dále zajišťuje environmentální výchovu vzdělávání a osvětu. Zapojuje se i do záchranných programů. V rámci areálu byla zrekonstruována vilka, která slouží mimo jiné jako ubytování. Základní organizační údaje je členem Národní sítě stanic pro handicapované živočichy působí na území obcí s rozšířenou působností: Havlíčkův Brod, Chotěboř, Jihlava, Moravské Budějovice, Náměšť nad Oslavou, Světlá nad Sázavou, Telč, Třebíč. Stanice Pavlov tak zajišťuje činnost po celém území kraje Vysočina. V některých místech se však dubluje s jinými stanicemi. Projekty Přírodou krok za krokem (od 1. 3. 2014 do 31. 1. 2015) Mapování výskytu norka amerického (2012) Zajímavosti Ze záchranné stanice pochází večerníčková postava Vydrýsek. Veřejnost má možnost si adoptovat zvíře v záchranné stanici, a tím přispět na jeho stravu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stanice Pavlov na Wikimedia Commons Stanice Pavlov o.p.s. Dobré dopoledne - Zbyšek Karafiát, stanice Pavlov. 25. 4. 2018 Apetýt. 1. 4. 2017 Do přírody na Vysočině přibyla káňata. Po zotavení a léčbě je vypustili ochranáři z Pavlova. 16. 3. 2017 V Pavlově u Ledče nad Sázavou se zotavuje vzácný včelojed lesní. Čeká ho cesta do teplých krajin. 6. 10. 2016 Ochránci v Pavlově díky teplému počasí vypouští ježky i netopýry. 19. 12. 2014[nedostupný zdroj] V Pavlově mají zvířata druhou šanci, denně do ní volají desítky lidí. 31. 8. 2013 Adoptujte si zvířátko, nabízí stanice Pavlov. 2. 10. 2012 Stanici v Pavlově, odkud pochází Vydrýsek, opravili za miliony. 7. 5. 2012
Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky

Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky (anglicky Czech Institute of Informatics, Robotics and Cybernetics, zkratkou CIIRC) je vědecko-výzkumný ústav, který je součástí Českého vysokého učení technického v Praze. Založen byl 1. července 2013 s cílem vytvořit mezinárodně uznávané výzkumné pracoviště, podílející se na výuce studentů a na přenosu informačních technologií do průmyslu. Někdy je také nazýván Český ústav robotiky a kybernetiky. Zkratka (ČÚRAK) se nepoužívá. Sídlo CIIRC sídlí v objektu tvořeném dvěma budovami v pražských Dejvicích v areálu ČVUT. Budova A je desetipodlažní objekt se třemi podzemními podlažími, budova B je rekonstruovaná původní Technická menza, přestavěná na sedmipodlažní budovu. Výstavba podle návrhu architekta Petra Franty probíhala od 7. listopadu 2013, prováděly ji společnosti HOCHTIEF CZ a. s. a VCES a. s. Budovy byly osídleny v dubnu 2017, po dobu výstavby působil CIIRC v provizorních prostorách, také ve spolupráci s dalšími institucemi a fakultami ČVUT.[zdroj?] Činnost CIIRC se skládá z osmi výzkumných oddělení, jimiž jsou: AI: Oddělení umělé inteligence INTSYS: Inteligentní systémy IIG: Průmyslová informatika RMP: Robotika a strojové vnímání IPA: Průmyslová výroba a automatizace COGSYS: Kognitivní systémy a neurovědy BEAT: Biomedicína a asistivní technologie PLAT: Vědecké řízení platforem Výzkumná oddělení jsou dále členěná na výzkumné skupiny. V čele CIIRC stál Vladimír Mařík, který byl v roce 2018 odvolán rektorem ČVUT Vojtěchem Petráčkem kvůli vzájemným konfliktům a rozporům uvnitř univerzity. CIIRC postupně získává vlastní výzkumné projekty a zvyšuje počet výzkumných pracovníků.[zdroj?] Odkazy Reference Související články Fakulta elektrotechnická ČVUT Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky na Wikimedia Commons Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky Kybernetici z ČVUT budují robotické centrum za miliardu Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky zaplatí stát Začala stavba institutu informatiky a robotiky ČVUT
Czech Institute of Informatics, Robotics and Cybernetics

The Czech Institute of Informatics, Robotics and Cybernetics (Czech: Český institut informatiky, robotiky a kybernetiky, CIIRC) was established as a part of the Czech Technical University in Prague on July 1, 2013. In the premises of the CTU in Dejvice there has been two new buildings for CIIRC built since November 2013. CIIRC will reside in a new building, which used to serve as a Technical University canteen and one of the biggest Billa hypermarkets. CIIRC consists of eight research departments, CYPHY: Cyber-physical systems, INTSYS: Intelligent systems, IIG: Industrial informatics, RMP: Robotics and machine perception, IPA: Industrial production and automation, COGSYS: Cognitive systems and neurosciences, BEAT: Biomedical engineering and Assistive technologies, PLAT: Research Management of Platforms. The head of CIIRC is Ondřej Velek. References External links Website
Benešův mlýn

Benešův mlýn, dříve zvaný též Vendulák nebo Bendulák, či mlýn Veselých je někdejší poměrně impozantní mlýn v Táboře-Klokotech stojící na pravém břehu řeky Lužnice, asi 2 km od centra města. Dějiny Benešův mlýn byl postaven roku 1855 na náklady Aloise Firstara. V roce 1884 mlýn již patřil mlynáři Bendulákovi (Vendulákovi). Do roku 1888 byl spolumajitelem mlýna také Jaroslav Jinota. Později pak přešel mlýn do vlastnictví rodu Benešů. Ti také postavili cestu nad mlýnem, která v současné době slouží jako pěší a cyklistická stezka vedoucí k restauraci Harrachovka a dále k nové lávce u Harrachovky (dříve dřevěná Thanabauerova lávka). Do doby druhé světové války byl mlýn zhruba poloviční. Poté však přestal kapacitně dostačovat, byl rozšířen a bylo nainstalováno nové, výkonnější zařízení mlýna. Došlo však k technickému naddimenzování. Dosavadní mlýnské vodní kolo kapacitně nestačilo na množství energetické výroby. Benešovi pak pravděpodobně mlýn prodali. V době po roce 1948 byl ve mlýně sklad nábytku a částečně bytové prostory, které však byly z důvodu špatného technického stavu vystěhovány. V 90. letech 20. století přešel objekt do soukromého vlastnictví a poté do majetku banky. 2. dubna 1996 mlýn od banky koupil jeho současný majitel Vítězslav Veselý, který jej zrekonstruoval a vybudoval malou vodní elektrárnu. Technické údaje Současný majitel Vítězslav Veselý v Benešově mlýně vybudoval malou vodní elektrárnu s pěti kaplanovými turbínami, která elektrickou energií zásobuje vilovou čtvrť v Klokotech. Zajímavosti Benešův mlýn se také objevil ve filmové komedii Petra Nikolaeva Proč bychom se netopili z roku 2007. Reference Související články Na Lužnici po proudu směrem od Tábora se nacházejí ještě další mlýny: Kvěchův mlýn Matoušovský mlýn Bredův mlýn Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Benešův mlýn na Wikimedia Commons Kvěchův, Žabkovský mlýn (Na Papírně) na vodnimlyny.cz
Kostel svatého Zikmunda (Králova Lhota)

Kostel svatého Zikmunda je římskokatolický filiální kostel v Králově Lhotě, patřící do farnosti České Meziříčí. Orientovaný kostel situovaný na vyvýšeném místě uprostřed hřbitova ve východní části obce je výraznou dominantou celé okolní krajiny. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně gotický kostel je připomínán roku 1344. Dle mínění faráře Spirocha byl postaven okolo roku 1366 za panování Karla IV., kdy bylo do Prahy přivezeno tělo sv. Zikmunda. Vyhořel roku 1641 a do roku 1644 byl obnovován. Další oprava byla provedena roku 1679. Poškozen byl opět v roce 1759 a obnoven do současné podoby byl v barokním slohu roku 1771. Dva kostelní zvony byly zrekvírovány za první světové války, roku 1934 darovali kostelu nový zvon – umíráček – manželé Rýdlovi. Architektura Jednolodní stavba s obdélníkovou sakristií, presbytář je zakončen pravoúhle. Presbytář, sakristie a loď jsou plochostropé, triumfální oblouk je gotický lomený a kruchta je uložena na dvou sloupech. Na jižní straně je předsíň se vstupním mírně hrotitým portálem. Hranolová třípodlažní věž s bedněným ochozem na krakorcích se nachází v západním průčelí a je kryta stejně jako kostel dřevěnými šindeli, členěna je horizontálními římsami. Okna jsou pravoúhlá, v první a druhém patře jsou úzká střílnová okénka. Interiér Na hlavním oltáři se nachází obraz patrona kostela s bohatě řezaným akantovým rámem se stuhou z roku 1679 a novější sochy světců. Varhany a kazatelna z období kolem roku 1700 jsou barokní. Okolí kostela Kostel je obklopen hřbitovem s historicky cennou hřbitovní zdí, která je také na seznamu kulturních památek. Roku 1880 byl nahrazen původní dřevěný kříž novým křížem pískovcovým. Bohoslužby Bohoslužby se konají první týden v měsíci v neděli od 14.00. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Zikmunda na Wikimedia Commons Králova Lhota - Památky a turistické zajímavosti Kostel sv. Zikmunda
Kostel svatého Bartoloměje (Boharyně)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický filiální, dříve farní kostel v Boharyni, patřící do farnosti Nechanice. Je dominantou obce. Historie Původní kostel je doložen roku 1384. Současný kostel dal po třicetileté válce postavit roku 1650 rytíř Jan Asterle. Roku 1783 byl přestavěn pozdně barokním slohu. Při další pseudoslohové přestavbě roku 1865 získal dnešní strohou podobu. Bohoslužby Bohoslužby se konají v sobotu od 15.00 třetí týden v měsíci. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Královéhradecká diecéze Archivováno 20. 6. 2017 na Wayback Machine. Turistika.cz