NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Starý židovský hřbitov v Hostouni

Starý židovský hřbitov u Hostouně leží asi 300 m jihozápadně od hřbitova nového v úzkém pruhu lesa na konci polní cesty vedoucí z ulice Na Obci, na pravém břehu Sulovického potoka. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Dochovalo se asi 51 náhrobků (v roce 1947 jich bylo přibližně 70) s nejstarším z roku 1786. Ze hřbitovní zdi a obřadní síně zůstaly alespoň nepatrné zbytky zdiva, ale márnice, jež stávala v jihovýchodním rohu hřbitova, zmizela zcela. Areál byl využíván až do roku 1848, kdy se začalo pohřbívat na novém hřbitově. Na hřbitově je pochován např. rabi Nattanael (1792), jehož zmiňuje ve svém díle Noda Bijehuda pražský rabín Ezechiel Landau. Zajímavostí také je náhrobek Sáry Reimann, rozené Altschul z České Lípy, jenž je nezvykle kompletně vyveden v latince, zcela prost hebrejských znaků. Reference Související články Hostouň (okres Kladno) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Hostouni na Wikimedia Commons Ceskatelevize.cz: Hádanky domů života : Hostouň a Kladno
Alter jüdischer Friedhof (Hostouň)

Der Alte jüdische Friedhof war bis 1850 Friedhof der jüdischen Gemeinde von Hostouň (deutsch Hostaun), einer tschechischen Gemeinde im Okres Kladno. Er steht unter Denkmalschutz. Geographische Lage Der alte jüdische Friedhof von Hostouň liegt ungefähr einen Kilometer südwestlich von Hostouň auf dem Südufer des Sulovický potok. Er befindet sich auf einem bewaldeten Hang. Geschichte Seit dem 16. Jahrhundert gab es Juden in Hostouň. Die von ihnen gebildete jüdische Gemeinde wuchs bis zum 19. Jahrhundert auf 64 Familien. Der alte jüdische Friedhof hatte eine Fläche von 0,12 ha. Es sind noch ungefähr 50 spätbarocke und klassizistische Grabsteine aus dem 18. und 19. Jahrhundert erhalten. Im Jahr 1947 waren es noch 70 Grabsteine. Der Friedhof ist einer der wertvollsten in der Region Kladno. Der älteste Grabstein stammt aus dem Jahr 1786. Der Friedhof wurde bis 1848 genutzt und dann durch einen neuen Friedhof ersetzt. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Starý židovský hřbitov v Liběšicích

Starý židovský hřbitov v Liběšicích se nachází asi kilometr jihovýchodně od centra obce Liběšice a je přístupný po polní cestě, vedoucí podél Liběšického potoka. Založen byl v 18. století (údajně roku 1776) a na celkové ploše 2949 m2 se nachází na několik desítek barokních a klasicistních náhrobků, z nichž nejstarší pochází patrně rovněž z 18. století. Hřbitov je opuštěný, neudržovaný a obklopuje jej masivní opuková ohradní zeď, která je však na několika místech narušena, díky čemuž je hřbitov přístupný. Hřbitov chráněn jako kulturní památka. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu starý židovský hřbitov v Liběšicích na Wikimedia Commons Atlas Česka.cz – Židovský hřbitov Liběšice
Alter Jüdischer Friedhof (Liběšice)

Der Alte Jüdische Friedhof in Liběšice (deutsch Liebeschitz) liegt etwa einen Kilometer südöstlich des Dorfes Liběšice und ist über einen unbefestigten Weg entlang des Liebeschitzer Baches (Liběšický potok) zu erreichen. Er wurde im 18. Jahrhundert (wahrscheinlich 1776) angelegt und hat eine Gesamtfläche von 2949 m². Auf dem Friedhof existieren noch viele barocke und klassische Grabsteine, von denen der älteste wohl noch aus dem 18. Jahrhundert stammt. Der Friedhof wird seit der Anlegung des Neuen Jüdischen Friedhofs im Jahre 1897 nicht mehr genutzt, er ist von einer massiven Mauer umgeben, die aber an mehreren Stellen unterbrochen ist, so dass der Friedhof praktisch frei zugänglich ist. Nach dem Pogrom von 1541 in Žatec (Saaz) siedelten sich vertriebene Juden auch in Liebeschitz an. Später gab es hier auch eine Synagoge. Die Jüdische Gemeinde in Liebeschitz bestand bis 1931, sie wurde dann aufgelöst, weil sich das jüdische Leben in Saaz konzentriert hatte. Grabsteine auf dem ehemaligen jüdischen Friedhof Literatur Ernst Mändl und Heinrich Schwenger: Die Geschichte der Juden in Saaz, S. 581 (aus Geschichte der Juden in Saaz, aus Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart I. Ein Sammelwerk herausgegeben von Hugo Gold, 1934, siehe Digitalisat) Weblinks Beschreibung und Karte (tschech.) (abgerufen am 27. Januar 2015) Bilder und Text (tschech.) (abgerufen am 27. Januar 2015)
Starý židovský hřbitov v Plzni

Starý židovský hřbitov v Plzni je druhým nejstarším židovským hřbitovem v Plzni, situovaným na Lochotíně východně od Lidické ulice, na severním konci ulice Bolevecká. Poslední pohřeb zde proběhl roku 1898. V témže roce byl otevřen nový židovský hřbitov ve východní části města. Úplně nejstarší zmínka o židovském hřbitově v Plzni pochází už z roku 1424. 25. ledna 1424 městská rada povolila prodej pozemku židovské obci. K samotnému prodeji ale došlo až o šest let později, a to 6. ledna 1432. Pozemek se nacházel na západním okraji Skvrňanského předměstí v místě, kde se dříve s největší pravděpodobností nacházel dům Matěje Kolona. Ten byl ale zničen při obléhání města husity. Není potvrzené, zda plzeňští židé dosud pohřbívali mrtvé na jiném místě, či zda v tomto místě probíhaly pohřební rituály tajně už dříve a oficiální koupí pozemku pouze rozšířili již existující hřbitov. Během následujícího roku k účelu rozšíření hřbitova koupila židovská obec od města další pozemek v sousedním dvoře, kde dříve bydlel obecní pastýř. V roce 1437 pak židovská obec zakoupila ještě jeden pozemek na předměstí na Kozinci u "židovské zahrady" na Skvrňanském předměstí. Všechny pozemky sloužily k rozšíření hřbitova. Bylo ku prospěchu, že se jim podařilo získat pozemky, které spolu navzájem sousedily. Starý židovský hřbitov, který se nachází v Bolevci, vznikl až v 19. století zásluhou Michaela Lederera. Městská rada vydala povolení o stavbě hřbitova 5. února 1856. Jeho umístění určila v Bolevci, kde se nacházelo nezastavěné území dál od města. Původní cesta ke hřbitovu vedla přes Saské předměstí (dnešní Roudná). Až později začala vznikat Lochotínská a Bolevecká ulice, které jsou dnes tomuto hřbitovu nejblíže. Jak hřbitov postupně pustl, z původních několika stovek stél zbylo jen devět. V 80. letech 20. století byly strženy ohradní zdi i dům hrobníka a většina náhrobků byla nahrnuta do rokle – zbylo jen několik nejcennějších. V areálu byla umístěna pamětní deska, jež však už nese stopy vandalismu stejně jako dochované náhrobní kameny. Na podzim roku 2011 byl areál oplocen a v jihozápadním rohu opatřen vstupní brankou. Rovněž zde byl instalován pomník rodiny Fürthových, kteří se proslavili po celém světě jako výrobci sirek značky Solo Sušice. Čtyřboký pomník z černého lesklého kamene byl na hřbitov instalován u příležitosti 100. výročí úmrtí Jindřicha (Heinricha) Fürtha. Ten vlastnil v Plzni papírnu, která byla zrušena v roce 1936. Podnět potomků rodiny Fürthových v podstatě odstartoval péči o toto památné, historicky cenné místo. Z dalších významných osobností plzeňska jsou zde pohřbení například rabíni Angelus Kafka či Salomon Graf. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Plzni na Wikimedia Commons
Starý židovský hřbitov v Praze-Libni

Starý židovský hřbitov v Praze-Libni byl založen asi koncem 16. století a poté několikrát rozšiřován. Rozkládal se zhruba v trojúhelníku mezi Libeňským mostem, bývalým nádražím Dolní Libeň a Vojenovou ulicí. Tento dnes již nenávratně zaniklý židovský hřbitov se stal „typickou obětí moderní doby“, když nejprve kolem roku 1875 přišel o jižní část pozemku kvůli stavbě nádraží Dolní Libeň, načež byla severní část zrušena v druhé polovině 20. let 20. století při stavbě východního předmostí Libeňského mostu. Došlo přitom i ke zbourání obřadní síně, jež v této části stála. Poslední ránu hřbitov utrpěl v letech 1964–1965, kdy byla jeho „největší část s cennými náhrobky ze 17., 18. a 19. století bezdůvodně zasypána“. Hřbitov, na němž se přestalo pohřbívat v roce 1892, kdy byl v Davídkově ulici na hranicích Libně a Ďáblic založen nový židovský hřbitov, dnes připomínají pouze zbytky hřbitovní zdi. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Praze Nový židovský hřbitov v Praze-Libni Nová synagoga (Libeň) Stará synagoga (Libeň) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Praze-Libni na Wikimedia Commons
Starý židovský hřbitov v Rožmberku nad Vltavou

Židovský hřbitov v Rožmberku nad Vltavou je situován ve svahu jižně od centra města. Protože se v současnosti nalezené náhrobky nalézají v soukromé zahradě domu čp. 103, není areál volně přístupný. Popis Hřbitov byl údajně založen kolem roku 1480. Protože jej po dlouhou dobu nebylo možné rozšířit, nachází se tu nad sebou alespoň dvě vrstvy hrobů. K prodloužení areálu došlo až v 19. století, do jehož konce zde probíhaly pohřby. V období nacistické okupace byl pak devastován a většina náhrobních kamenů byla odvezena pryč. Hranice hřbitova na parcele č. 45 dosud končí až u domu čp. 97. Při východní zdi je zde kolem třiceti náhrobků, z nichž poslední se ve městě podařilo objevit v roce 2006. Stély s původní západní orientací jsou dnes chybně orientovány k severu, na jednom z náhrobků orientovaných správným směrem je vidět zobrazení dvojstély. Část s náhrobky ze dvou stran obklopuje kamenná ohradní zeď s nízkou vstupní brankou s motivem menory. Dnes již velmi poškozený nápis v jižní zdi areálu vedle branky zmiňuje založení hřbitova. Z důvodu zaplnění hřbitova byl v roce 1883 vybudován nový hřbitov. Související články Nový židovský hřbitov v Rožmberku nad Vltavou Rožmberk nad Vltavou Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu starý židovský hřbitov v Rožmberku nad Vltavou na Wikimedia Commons Reference
Alter jüdischer Friedhof (Rožmberk nad Vltavou)

Der Alte jüdische Friedhof in Rožmberk nad Vltavou (deutsch Rosenberg), einer Stadt im Okres Český Krumlov in Tschechien, soll um 1500 angelegt worden sein. Der jüdische Friedhof liegt am linken Moldauufer im Zentrum Rosenbergs. Geschichte Die ältesten Grabsteine auf dem alten Friedhof stammen aus dem ausgehenden 16. Jahrhundert. Hier wurden die jüdischen Verstorbenen der südböhmischen Bezirke Krummau und Kaplitz bestattet. Bis zur Schaffung des Jüdischen Friedhofs Linz 1862 fanden auch zahlreiche Angehörige der Israelitischen Kultusgemeinde Linz hier ihre letzte Ruhe. Ende des 19. Jahrhunderts wurde der Neue jüdische Friedhof an der Krummauer Straße außerhalb des Stadtzentrums angelegt. Während der deutschen Besetzung des sogenannten Sudetengaus wurden die meisten Grabsteine von deutschen Nationalsozialisten zerstört. Auf dem alten jüdischen Friedhof befinden sich heute noch etwa 30 Grabsteine. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Berthold König: Geschichte der Juden in Rosenberg. In: Hugo Gold: Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn und Prag 1934, S. 577 (landesbibliothek.at, Landesbibliothek Oberösterreich). Weblinks Jüdische Friedhöfe in Rožmberk nad Vltavou. In: infoservis.ckrumlov.info. Město Český Krumlov (Stadtverwaltung Krummau); abgerufen am 1. Januar 1900 Einzelnachweise
Starý židovský hřbitov v Tachově

Starý židovský hřbitov v Tachově, založený ještě před rokem 1615, je situován na jihovýchodním okraji města Tachova v Chodské ulici napravo před křižovatkou s ulicí Plzeňskou. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Pohřbívalo se zde až do roku 1933, kdy byl asi 1 km jižněji zřízen nový židovský hřbitov. Hrob rabína Nachuma Sofera, jenž zemřel roku 1815, býval poutním místem, byl však zničen při rozšiřování Chodské ulice v 70. letech 20. století. Devastován byl už během nacistické okupace, v roce 1968 byly navíc zrušeny rabínské hroby v západní části areálu a byla zde postavena dnešní budova Pozemních staveb. V roce 1988 byly nejcennější náhrobní kameny přesunuty na hřbitov v Mariánských Lázních, ale naplánovaná likvidace hřbitova byla v roce 1990 zrušena. Hřbitov byl následně dosti laickým způsobem rekonstruován – náhrobní kameny byly například umisťovány do pravidelných řad. Hřbitov je veden jako kulturní památka a patří k majetku Federace židovských obcí. V současnosti zde lze najít necelé dvě stovky náhrobků s nejstaršími z roku 1700. Necelý kilometr od areálu jihovýchodním směrem se nachází Nový židovský hřbitov. Nejstarší místní hřbitov, datovaný do 13. století, zanikl ve století sedmnáctém, ale ještě v devatenáctém bylo možné vidět nejstarší náhrobky použité po městě jako stavivo. V Muzeu Českého lesa v Tachově je umístěn památník obětem holokaustu. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Tachov Nový židovský hřbitov v Tachově Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Tachově na Wikimedia Commons
Alter jüdischer Friedhof (Tachov)

Der Alte jüdische Friedhof in Tachov (deutsch Tachau), einer tschechischen Stadt in der westböhmischen Region Pilsen, wurde um 1615 angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 2007 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befindet sich das Grab des 1815 gestorbenen Rabbiner Nachum Sofer, der als „Wunderrabbi“ von orthodoxen Juden verehrt wurde. Während der Novemberpogrome verwüsteten die Nationalsozialisten den Friedhof. Später wurde der Friedhof zu einem der größten Massengräber in Böhmen: Die Leichen von mehr als 600 KZ-Häftlingen wurden auf dem Gelände verbrannt und ihre Asche hier vergraben. Seit 1989 erinnert ein Mahnmal an das Massengrab. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Starý židovský hřbitov v Uherském Brodě

Starý židovský hřbitov v Uherském Brodě byl zřejmě založen nejpozději v 17. století. Památník na místě bývalého židovského pohřebiště se nachází asi 700 m jihozápadně od Nového židovského hřbitova v ulici Pod Valy na východ od uherskobrodského železničního nádraží. Po roce 1870, kdy byl založen nový hřbitov, pozbylo toto pohřebiště svoji funkci a během okupace bylo zdevastováno. Po skončení války byly zbylé náhrobky přemístěny na nový hřbitov. Nejstarší dochovaný náhrobní kámen maceva pochází z roku 1601. Na původním místě lze najít pouze torza zlomených a zapadlých náhrobků. Uherskobrodská židovská komunita přestala existovat v roce 1940. Z bývalého ghetta v jihovýchodní části hrazeného města se dodnes dochovaly pouze dvě budovy, stará i nová synagoga i ortodoxní modlitebna v ghettu byly zbořeny. Reference Související články Uherský Brod Nový židovský hřbitov v Uherském Brodě Seznam židovských památek ve Zlínském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov v Uherském Brodě na Wikimedia Commons Uherský Brod na www.holocaust.cz Židovská obec v Uherském Brodě
Alter jüdischer Friedhof (Uherský Brod)

Der alte jüdische Friedhof in Uherský Brod (deutsch Ungarisch Brod), einer tschechischen Stadt im Okres Uherské Hradiště der Region Zlínský kraj, wurde im 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof auf einer Anhöhe ist ein geschütztes Kulturdenkmal. In den 1870er Jahren wurde der neue jüdische Friedhof angelegt. Auf dem Friedhof sind nur noch Reste von wenigen Grabsteinen vorhanden. Siehe auch Neuer jüdischer Friedhof (Uherský Brod) Weblinks International Jewish Cemetery Project
Alter Jüdischer Friedhof (Česká Lípa)

Der Alte Jüdische Friedhof in Česká Lípa (deutsch: Böhmisch Leipa) in Tschechien ist einer von zwei jüdischen Friedhöfen in der Stadt: der Neue Jüdischer Friedhof, der 1905 den alten ersetzen sollte, wurde 1983 liquidiert. Geschichte Der alte jüdischer Friedhof wurde um 1479 gegründet. 1758 wurde er erweitert und bis 1905 benutzt, als in diesem Jahr der Neue Jüdische Friedhof angelegt wurde. Während des Zweiten Weltkriegs wurde der Alte jüdische Friedhof durch die Nationalsozialisten zerstört, ein Teil der Grabsteine wurde zu diversen Bauarbeiten verwendet. Heute findet man eta 140 übriggebliebene Grabsteine, die ältesten aus dem Jahr 1682. Besonders auffällig ist ein Grabstein, der wie ein schwarzer Spitzpfeiler aussieht und die Ruhestätte eines Rabbiners und 31 weiterer jüdischen Opfer eines Pogroms von 1745 markiert. In den Jahren 1994 bis 1999 wurde der Friedhof umfangreich rekonstruiert. Einzelnachweise Weblinks Siehe auch Neuer Jüdischer Friedhof (Česká Lípa)
Starý židovský hřbitov ve Švihově

Starý židovský hřbitov ve Švihově leží ve východní části města za silnicí I/27 Plzeň – Klatovy, v ulici Za Vodou před železničním viaduktem trati č. 183. Je situován v mírném svahu podél silnice vedoucí k nedalekému hřbitovu křesťanskému. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Švihovský Starý židovský hřbitov byl založen roku 1644 a naposledy rozšířen v roce 1828. V areálu o rozloze 1381 m2 se nachází asi 140 náhrobků, jež představují velmi cenný soubor náhrobních kamenů renesančního, barokního a klasicistního typu. Nejstarší čitelné náhrobky pocházejí z doby založení hřbitova, nejmladší kámen je z posledního pohřbu v roce 1913. Po roce 1940 byla zbourána vstupní márnice na jihozápadě areálu. Hřbitov vlastní a stará se o něj Federace židovských obcí. Kolem roku 2012 byla Židovskou obcí v Praze prostřednictvím společnosti Matana provedena renovace, při které byly povalené náhrobky opět vztyčeny, dále byly vyčištěny od břečťanu, byla opravena hradba, vykáceny stromy a vyřezány křoviska. Židovská komunita ve Švihově, která se datuje z doby před rokem 1570, přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Klatovech. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Nový židovský hřbitov ve Švihově Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý židovský hřbitov ve Švihově na Wikimedia Commons
Alter jüdischer Friedhof (Švihov u Klatov)

Der Alte jüdische Friedhof in Švihov u Klatov (deutsch Schwihau), einer Stadt im Okres Klatovy in Tschechien, wurde vermutlich um 1640/1650 angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich heute noch circa 140 Grabsteine. Auf dem Friedhof wurden auch die verstorbenen Juden aus den umliegenden Dörfern bestattet. Um 1875 wurde der Neue jüdische Friedhof angelegt, der kaum belegt ist. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Steinův rodinný dům

Steinův rodinný dům byl postaven ve funkcionalistickém stylu v letech 1925 a 1926 podle projektu architekta Ernsta Wiesnera. Nachází se v brněnském katastrálním území Stránice č. p. 23 (Masarykova čtvrť), ulice Barvičova č. o. 25 / Hlávkova č. o. 2. Historie a popis Stavebníkem domu byl obchodní ředitel Telefonní a elektrické společnosti v Brně Willy Leo Stein (1884–1937?) se svojí rodinnou: manželkou Margarete (1890–1942), synem Janem Petrem (1912–1930) a dcerou Margarete (1925–1942). Margarete se svojí stejnojmennou dcerou byla začátkem roku 1942 transportována do koncentračního tábora Terezín, jejich poslední stopa končí v transportu z 9. května 1942 do vyhlazovacího tábora Sobibor. Rodinný dům navrhl architekt Ernst Wiesner v době, kdy se stýkal s Adolfem Loosem, jehož vilami s polovalenými a kýlovými střechami byl ovlivněn. Realizace Steinova domu proběhla v letech 1925 a 1926. Jedná se o budovu ve tvaru prostého kvádru uprostřed zahrady na strmém jihozápadním svahu Žlutého kopce. Z ulice se proto dům jeví jako dvoupodlažní, ze zahrady třípodlažní. Hlavní vstup se nachází v severní straně budovy z ulice Barvičovy a je krytý nízkou polovalbovou střechou. Za malým zádveřím s dveřmi do přípravny jídel a kuchyně se nachází hala s vchody do pokoje sluhy, knihovny a velkého obývacího pokoje, který sloužil zároveň i jako jídelna. Spodní podlaží, přístupné schodištěm ze zádveří, sloužilo jako hospodářské zázemí domu se sklepem a garáží s vjezdem ze zahrady. Točité schodiště z haly v přízemí vede do centrální haly v horním podlaží. Odtud je přístupných pět ložnic (pro pána a paní domu, dceru, syna a hostinský pokoj) s koupelnou s WC a druhým samostatným záchodem. Schody z haly v horním podlaží vedou na půdu, která je kryta kýlovou střechou s lamelovým krovem. Jedním z mála výrazných prvků z vnějšího pohledu jsou komíny, které vystupují z atiky. Zahradní průčelí je členěno dvěma balkony z pokojů pána domu a dcery a částečně představenou garáží. Na její střeše se nachází terasa přístupná z obývacího pokoje a schodištěm ze zahrady. V roce 1937 došlo v zahradě k vybudování bazénu pro plavce s přiléhajícím dětským bazénkem. Vdova po staviteli, Margarete Steinová se svojí dcerou, musela svůj dům opustit zřejmě již na začátku druhé světové války. V budově následně sídlil vystěhovalecký fond pro Čechy a Moravu, v roce 1943 jej koupil Standartenführer SS Karl Schwabe, policejní ředitel a viceprezident země Moravskoslezské. Po válce byl dům v majetku národní správy, od roku 1948 Národní správy majetkové podstaty se sídlem v Praze. V současnosti je soukromým majetkem, částečně slouží jako obytný, část prostor zabírají kanceláře. Dne 3. května 1958 bylo průčelí domu zapsáno na seznam kulturních památek. Odkazy Reference Literatura SEDLÁK, Jan, a kol. Slavné brněnské vily. Brno: Foibos, Národní památkový ústav a Muzeum města Brna, 2006. ISBN 80-903661-5-5. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Steinův rodinný dům na Wikimedia Commons Vila Stein, archiweb.cz
Sterneggovský palác

Sterneggovský palác, zvaný též Thun(ov)ský, nebo dům U Zlaté husy, je budova na Malé Straně, která vznikla na gotických základech, byla přestavěna pozdně goticky, renesančně a raně barokně. Budova zapsaná na seznam kulturních památek, stojí na adrese Lázeňská 289/9 na Malé Straně v Praze 1. Dějiny Nejprve zde stála ochranná věž protějšího kláštera řádu maltézských rytířů a v ní mniši drželi stráž. Podle legendy dnes v těch místech straší duch mnicha, který z nešťastné lásky spáchal sebevraždu. Později zde byly postaveny dva domy, v letech 1535-37 byly přestavěny, další radikální přestavba se uskutečnila ještě koncem 16. století. Začátkem 17. století dům koupili Vratislavové z Mitrovic, v 30. letech byl poškozen během saské okupace Prahy a v roce 1639 jej zakoupili Lažanští z Bukové. Ti v roce 1673 přikoupili od majitele sousedního Domu U bílého jednorožce i věž někdejšího opevnění kláštera. Koncem 17. století byl dům, tehdy v majetku rodiny Thunů a označovaný jako dům U Zlaté husy, opět přestavěn na raně barokní palác. Z té doby je zachován portál s balkónem a kovaným zábradlím. V roce 1735 dům získali Sterneggové a následně byl několikrát upravován; když ho vlastnil Leopold Günther ze Sterneggu. Z roku 1774 pochází malířská výzdoba interiéru od Leopold Seidla a Jan Petra Molitora. Následně již dům nebyl výrazně přestavován. Dům se skládá z podélné hlavní budovy, jejíž součástí je i někdejší ochranná věž, obdélného dvora a za ním je hospodářské stavení. Ve věži se mimo jiné natáčel film Kolja. Okolní památky Ve vedlejším domě U Zlatého jednorožce (též Palác Beethoven), s nímž Sterneggovský palác svírá téměř pravý úhel, býval hostinec, kde při svém pražském pobytu v roce 1796 bydlel Ludwig van Beethoven. Tuto událost připomíná bronzová pamětní deska s reliéfem skladatele od Otakara Španiela z 20. března 1927. Na protější straně Lázeňské ulice je areál komendy řádu Maltézských rytířů. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sterneggovský palác na Wikimedia Commons Reference Literatura POCHE, Emanuel; PREISS, Pavel. Pražské paláce. 2. vyd. Praha: Odeon, 1978. 399 s. S. 46, 178, 183, obr. 73, 74.