Židovský hřbitov v Bečově nad Teplou

Židovský hřbitov v Bečově nad Teplou vznikl v 17. století a během druhé světové války byl zničen. V roce 2010 při archeologickém průzkumu nádvoří bývalého Horního Gängerova mlýna byly objeveny pozůstatky náhrobků ze židovského hřbitova. Část byla vrácena na místo původního židovského hřbitova. Historie První zmínky o bečovské židovské komunitě pocházejí ze 14. století, kdy za vlády Jana Lucemburského odváděli králi daň. Další zmínka je z roku 1570, kdy jsou ve městě Bečově nad Teplou uváděni tři dospělí muži. Na přelomu 16. a 17. století bylo vykazováno deset rodin a v roce 1793 zde žilo čtyřicet rodin čítajících 187 osob. Židovské ghetto se synagogou a obytnými domy, obchody a dílnami bylo situováno na západním okraji města za měšťanskými domy ve svahu nad řekou Teplou. Hřbitov Něž byl založen židovský hřbitov v Bečově nad Teplou byli zemřelí odváženi na židovské hřbitovy v Kynšperku nad Ohří, Krásné Lípě nebo Kynžvartu. Židovský hřbitov v Bečově nad Teplou byl založen na protilehlém svahu naproti ghetta, na území obtížně využitelném jiným způsobem, na území zaniklé výsypky důlní štoly u silnice na Mnichov. První písemná zmínka o židovském hřbitově pochází z roku 1662. V roce 1859 byl hřbitov rozšířen východním směrem. Podle dobové fotografie z roku 1880 měl hřbitov půdorys trojúhelníku. Po jeho zvětšení vyplnil celou plochu cípu mezi silnicí na Mnichov a odbočky silnice na Novou Ves, která stoupala strmě do svahu. Židovský hřbitov byl obehnán kamennou zdí s branku na východní straně. Předpokládá se, že pískovcové náhrobky otočené nápisem na východ byly postaveny v řadách, které stoupaly do svahu. Hřbitov byl židovskou náboženskou komunitou využíván až do roku 1938 a byl zcela zaplněn, odhaduje se, že zde bylo na 300 pískovcových náhrobků. Během druhé světové byl hřbitov nacisty zničen. Náhrobní kameny byly povaleny a porozhazovány po ploše hřbitova. Během druhé světové války pak ruští zajatci sbírali a vytrhávali náhrobky, které byly odváženy po okolí k stavebním účelům. Část kamenů odvezl mlynář František Marz, mlynář Horního Gängerova mlýna ve Vodné. Náhrobní kameny osekal (zbavil horního zaoblení se jménem zemřelého) a vydláždil jimi dvůr mlýna. Po druhé světové válce mlýn zanikl jeho ruiny byly zbourány v šedesátých letech 20. století. Při bourání byly náhrobky ponechány bez povšimnutí v zemi a zahrnuty sutinou. V roce 2010 byl zahájen záchranný archeologický výzkum na popud nového majitele pozemku a společnosti Matana, která zastupovala Federaci židovských obcí. V roce 2011 byly náhrobní kameny odkryty a ze dvora vyzvednuto 156 náhrobků a jejich zlomků. Mezi nejstarší nalezené náhrobky patří náhrobek nesoucí datum 3. dubna 1743 a 31. března 1844. V roce 2015 byla zahájena obnova původního židovského hřbitova. Po restaurování bylo 144 náhrobků postupně osazeno v místě původního hřbitova u bečovského nádraží při silnici do Nové Vsi. Na hřbitov byly navráceny tři náhrobky, které byly na bečovském zámku a další z obřadní síně karlovarského židovského hřbitova. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam židovských památek v Karlovarském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Bečově nad Teplou na Wikimedia Commons