NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Puente de los Héroes Sokolov

El Darkovský most es un puente sobre el Olsa en el distrito de Lázne Darkov (Bad Darkau) de Karviná (Karwin) en Moravskoslezský kraj en el este de la República Checa. Hoy solo lo utilizan peatones y ciclistas. Su nombre oficial es Most Sokolovských hrdinů (Puente de los Héroes Sokolov), que conmemora la Batalla de Sokolov los días 8 y 9 de marzo de 1943.​ El puente de arco de hormigón armado, originalmente conocido simplemente como el Puente de Olza, fue construido entre 1922 y 1925 según el diseño inusual del ingeniero vienés Franz Rabe. Tiene 55,8 m de largo y 5,6 m de ancho. Su calzada está suspendida de los arcos de hormigón de 6,25 m de altura con perchas revestidas de hormigón. Para el refuerzo, se disponen tres vigas Vierendeel con una varilla central vertical entre estos arcos. El puente fue catalogado como monumento histórico en 1989.​ Galería Referencias
Most bohaterów Sokołowa

Most bohaterów Sokołowa w Karwinie-Darków (znany również jako Darkowski Most) to żelbetowy most drogowy przeprowadzony przez rzekę Olzę. Most został uznany jako zabytek kultury Republiki Czeskiej. Historia Most został zbudowany w miejscu, gdzie najpierw znajdował się bród, a później do 1924 roku drewniany most. Wykopanie fundamentów rozpoczęło się 15 września 1924 roku, a budowę przekazano do użytku 5 listopada 1925 roku. W tym czasie obiekt ten nazywał się Mostem T.G. Masaryka. Autorem projektu był wiedeński architekt Franz Raabe. Do jego budowy użył tzw. belki Vierendeela, której wynalazcą był belgijski inżynier Arthur Vierendeel. Do znacznego uszkodzenia mostu doszło w 1997 roku, kiedy rzeka Olza w trakcie powodzi zalała most. Przebudowa mostu została zrealizowana w 2003 i 2004 roku. Most został podniesiony o 2 metry, żeby woda nie mogła go ponownie uszkodzić. Rekonstrukcja została przeprowadzona gruntownie, a most, po którym kiedyś przejeżdżały samochody, został przeznaczony dla pieszych i rowerzystów. Obecnie stanowi atrakcyjny element Żelaznego Szlaku Rowerowego. Opis Żelbetowy łukowy most drogowy z elementami neobarokowymi. Na dwóch podłużnych łukach zawieszony jest pomost mostu. Do budowy użyto lekkiej żelbetowej belki Vierendeela w górnym łuku. Most jest wzmocniony poprzecznie trójką potrójnych poziomych prętów, połączonych pionowym prętem środkowym. Wysokość mostu wynosi 6,25 metra, ma długość 55,8 metra, a szerokość mostu to 5,6 metra. Złota moneta W 2014 roku został uwieczniony na złotej monecie wydanej poprzez Czeski Bank Narodowy na podstawie zwycięskiej propozycji konkursowej Asamata Baltaeva, studenta Wyższej Szkoły Zawodowej w Jabloncu nad Nisą, w ramach wydawania monet upamiętniających ważne i interesujące mostów w Czechach. Przypisy
Líšnice (tvrz)

Tvrz byla postavena východně od obce Líšnice v okrese Šumperk. Významná archeologická lokalita je chráněnou kulturní památkou ČR. Historie Tvrz byla postavena na zalesněném skalním ostrohu nad údolím potoka Líšnička v první polovině 14. století pány z Kunštátu. Podle archeologických nálezů se klade vznik na přelom 13. a 14. století. První písemná zmínka je z roku 1353 a poslední v roce 1494, kdy byl uváděl jako zpustlý. Tvrz měla sloužit k ochraně obchodní cesty mezi Olomoucí a Moravskou Třebovou a dál do Svitav. V období 1417–1436 byla třikrát dobytá. Po nájezdu moravského markraběte Albrechta v roce 1436 byl zničen a už nebyl obnoven. Popis V 18. a 19. století byla část tvrze rozebrána jako stavební materiál a část byla zničena při těžbě kamene v lomu, který zasahoval do tvrze. Z tvrze se dochovala část jádra, které původně mělo velikost asi 37 × 32 m s části okružní zdi z lomového kamene, předhradí a vnější opevnění. Kolem jádra byly dva příkopy s valy. Vnější příkop je 13 až 16 m široký a čtyři metry hluboký, vnitřní příkop je 15 až 17 m široký a šest metrů hluboký, vnější val má výšku až 2,5 m. Mezi příkopy je pravděpodobně podlouhlé předhradí 12,5 až 19 m široká. Lokalita je zalesněna smíšeným porostem. K tvrzi nevede značená turistická stezka, ale je možný přístup z Líšnice po místní silnici ve směru ke Starému Mlýnu a pak odbočit vpravo kolem potoka až k lomu a po vyšlapaných pěšinách lze dojít k tvrzi. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Šumperk Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Líšnice na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava a svatého Stanislava (Měník)

Kostel svatého Václava a svatého Stanislava se nalézá v centru obce Měník v okrese Hradec Králové. Areál kostela je spolu s ohradní zdí hřbitova a přilehlou roubenou zvonicí chráněn jako kulturní památka ČR. Národní památkový ústav tento kostel uvádí v katalogu památek pod rejstříkovým číslem ÚSKP 31221/6-653. Historie Původní dřevěný gotický kostel svatého Václava je ve Měníku připomínán již v roce 1384. Zchátralý kostel byl v roce 1686 nahrazen stavbou nového dřevěného kostela z dubových trhanic a přitom byl zasvěcen i svatému Stanislavovi. V roce 1730 byla provedena oprava kostela a na základě zpřísnění protipožárních předpisů byl na konci 18. století omítnut silnou vrstvou omítky, takže se nyní navenek jeví jako zděný kostel. Kostel je v současnosti filiálním kostelem římskokatolické farnosti při děkanství v Novém Bydžově. Popis Kostel je trojlodní stavba s trojboce uzavřeným presbytářem a obdélnou sakristii při jižní straně lodi. Vnější fasáda je zdobena dřevěnými slepými arkádami. Interiér kostela je ve stylu lidového baroka z doby kolem roku 1700 s dřevěným kazetovým stropem. V kostelní lodi je třístranná kruchta s malovanými výplněmi svatováclavského cyklu. Součástí památkově chráněného areálu je i v půdoryse osmiboká dřevěná zvonice z roku 1689. Zvonice se pak do patra zužuje na čtyřhranný tvar a končí vysokou stanovou střechou krytou šindelem. Ve zvonici se nalézají tři zvony z let 1507, 1558 a 1670. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava a svatého Stanislava na Wikimedia Commons kostel na památkovém katalogu kostel na hrady.cz
Kostel Navštívení Panny Marie (Město Albrechtice)

Kostel Navštívení Panny Marie se nachází na náměstí ČSA ve Městě Albrechticích v okrese Bruntál v Horním Slezsku. Pozdně barokní farní kostel je chráněn jako kulturní památka od roku 1958 a je zapsán v Ústředním seznamu kulturních památek ČR. Historie Současný kostel vznikl na místě původního kostela z roku 1610, který v roce 1746 vyhořel. Obnova kostela byla provedena v letech 1747 až 1752. Stavitelem kostela byl krnovský měšťan a stavitel Georg Friedrich Gans. Jeho dnešní podoba je z poslední čtvrtiny 18. století. Architektonický nejhodnotnější je průčelí kostela směrem do náměstí, kde je dominantní hranolová věž. Popis Kostel je postaven z cihel. Půdorys kostela je jednolodní ve tvaru kříže a ukončen půlkruhovým závěrem. Na západním průčelí je vtažená hranolová věž. Při jižní straně je umístěna obdélná půlkruhová uzavřená kaple a na severní straně je umístěna obdélná sakristie. Průčelí je členěno pilastry, které jsou ukončeny kompozitními hlavicemi. Střední osa průčelí předstupuje s pilastry a je ukončena trojúhelníkovým štítem. Boční fasádu člení lizénové rámy. Interiér V kostele jsou na oltáři umístěny obrazy od malíře Alberta Adama. Fresková výmalba je ornamentální a scény z Mariánského cyklu. Zvony Původní zvony se nedochovaly. V roce 1909 byly vysvěceny zvony: Marie (593 kg), sv. Rodiny (310 kg) a sv. František z Assisi (190 kg). Tyto zvony byly za 1. světové války zabaveny. V roce 1925 byly nově nahrazeny čtyřmi zvony ulitými jihočeskou dílnou Rudolfa Pernera u Českých Budějovic: sv. Michal (1100 kg, průměr 118 cm), Marie (500 kg, průměr 95 cm), Ježíš (300 kg, průměr 80 cm). Tyto zvony jsou památkově chráněny. Galerie Další informace Před kostelem se nachází Pomník vojákům Rudé armády ve Městě Albrechticích vytvořený z bludného balvanu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení P. Marie na Wikimedia Commons Související články Seznam kulturních památek ve Městě Albrechticích
Kościół Nawiedzenia Najświętszej Marii Panny (Město Albrechtice)

Kościół Nawiedzenia Najświętszej Marii Panny w miejscowości Město Albrechtice – zabytkowy kościół katolicki zlokalizowany w Czechach, w miejscowości Město Albrechtice (kraj morawsko-śląski). Historia Kościół istniał w miejscowości już w wiekach średnich, jednak w dobie reformacji został przejęty przez protestantów. W 1608 duchowieństwo katolickie zaczęło wracać na swoje dawne parafie, a Město Albrechtice należało wówczas do parafii Opawica w dekanacie głuchołaskim. Lokalni katolicy dążyli w tych czasach do budowy własnego kościoła. Drewnianą świątynię pod wezwaniem Najświętszej Marii Panny zbudowano w 1610. Miał wieżę i sygnaturkę w środkowej części dachu. W 1621 miejscowość stała się własnością kolegium jezuickiego z Nysy i została wyłączona z diecezji ołomunieckiej i włączona do diecezji wrocławskiej. Kościół stał się filią świątyni w Hynčicach. W 1707 kościół stał się parafialnym, a w 1709 postawiono nową świątynię, która spłonęła 24 lipca 1746 w pożarze całego rynku. Już w roku następnym rozpoczęto prace przy budowie kolejnej świątyni (późnorenesansowej), którą ukończono poświęceniem obecnego kościoła 13 lipca 1766. Poświęcenia dokonał biskup wrocławski Philipp Gotthard von Schaffgotsch. W 1782 na wieży umieszczono zegar. W 1788 zamontowano organy Jana Finklera z Javorníka (w 1897 zamienione na instrument Ringlera z Krnova). Podczas obu wojen światowych świątynia traciła dzwony. Obecne dwa (Maria oraz Józef i Prokop) powieszono w 1947. W 1945 kościół został uszkodzony, ponieważ wysadzeniu uległ pobliski most. W 1954 świątynię odnowiono z datków wiernych i pomocy państwa. Po II wojnie światowej poddano renowacji organy i ołtarze. Architektura Kościół ma długość 39, 7 m, szerokość 17,65 m i jest wysoki na 16,6 m. Nad wejściem głównym stoi rzeźba Matki Boskiej, po prawej stronie św. Karola Boromeusza, a po lewej - św. Jana Nepomucena. Obiekt, za panowania jezuickiego, wyposażono w barokowy ołtarz główny. Galeria Przypisy
Kostel Nejsvětější Trojice (Malšice)

Kostel Nejsvětější Trojice v Malšicích je římskokatolický farní kostel vystavěný jako vrcholně gotická jednolodní stavba ve 2. polovině 14. století a přestavěný v barokním slohu v letech 1743–1745. Nachází se na návsi obce Malšice, v okrese Tábor v Jihočeském kraji. Historie Barokní jednolodní kostel dokončený roku 1745 vznikl přestavbou vrcholně gotického chrámu. Ten byl vybudován kolem roku 1373, kdy ves Malšice založili Rožmberkové. Z té stavební etapy se dochoval závěr kostela s trojbokým sanktuariem s reliéfem pelikána v tympanonu, datovaný letopočtem 1373, sakristie s oratoří na severní straně a s věží, přistavěnou v západním průčelí. Po roce 1420 byla ves i kostel vypáleny husitskými vzbouřenci. Roku 1743 byl kostel barokně přestavěn nákladem majitele panství Filipa Ferdinanda z Lobkovic. V roce 1899 byl opraven a vymalován v beuronském stylu. Roku 1994 byla obnovena fasáda kostela. Uvnitř je v sakristii raně gotická kamenná křtitelnice, v kostele cínová křtitelnice datovaná letopočtem 1738. Hlavní oltář Nejsv. Trojice je portálový s obrazem a sochami z roku 1787, postranní oltáře sv. Anny a sv. Josefa mají architekturu z doby po roce 1740, ale sochy jsou novodobé. Malšická farnost vznikla roku 1373, později však byla přifařena k bechyňské farnosti. Roku 1737 byla farnost obnovena jako samostatná poté, co od roku 1678 spadala pod farnost v Plané nad Lužnicí. Hřbitov Na přilehlém hřbitově se nachází náhrobek Františka Švece z roku 1920, autorem reliéfu je František Bílek. Duchovní správa Kostel je farním v malšické farnosti, administrátorem excurrendo je P. Mgr. Michal PULEC. Mše se konají každou neděli od 11 hodin.[1] Odkazy Literatura POCHE, Emanuel a kolektiv: Umělecké památky Čech 2, K-O. Academia Praha 1978, s. 346 SASSMANN, Alois: Malšice mezi Lužnicí a Lužnicí. Městys Malšice 2014, s. 112-118 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice v Malšicích na Wikimedia Commons Informace o kostele na hrady.cz
Kaple svatého Václava (Malešice)

Kaple svatého Václava v Malešicích v Praze stojí v centru Malešického náměstí v malém parčíku. Je chráněna jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Kaple svatého Václava pochází z 19. století. V letech 1970–1971 byla opravena. Popis Stavba na obdélném půdorysu s mělkou apsidou má nad apsidou drobnou hranolovou věžičku. Ta je proražena čtyřmi půlkruhově zaklenutými otvory. Zvon v ní chybí, zůstala pouze stolice. Průčelí kaple má trojúhelný štít. V bočních stěnách jsou oválná okénka, krytá ozdobnou mříží. Vnitřek kaple je zaklenut, klenutá je i menza. Vnitřní zařízení se nedochovalo. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Ignáce z Loyoly (Malenovice)

Kostel svatého Ignáce z Loyoly se nachází v obci Malenovice (okres Frýdek-Místek). Byl postaven v roce 1673 na náklady hraběte z Oppersdorfu. Nynější podoba kostela pochází z přestavby na konci 19. století. Od roku 2001 je kostel kulturní památkou. Historie Ještě před stavbou kostela sv. Ignáce z Loyoly se na vršku Borová nacházela kaple, později nazývaná misijní. Ta je dnes připojena ke kostelu z jihovýchodní strany a vchází se skrz ni bočním vchodem do kostela. Kostel na vršku Borová nechal vystavět tehdejší majitel frýdeckého panství hrabě Eusebius František z Oppersdorfu. Stavba byla vysvěcena v roce 1673. Zasvěcení svatému Ignáci z Loyoly bylo převzato z poutní kaple na vrcholu hory Malá Prašivá cca 9 km severovýchodně od Malenovic. Tato poutní kaple totiž získala v témže roce nové zasvěcení svatému Antonínu z Padovy. Roku 1780 získal kostel vlastního duchovního správce – kaplana, který byl podřízen faráři ve farnosti Dobrá. O pět let později už se Borová stala zcela samostatnou farností. V devatenáctém století byla ke kostelu přistavěna kamenná věž. Poutě Výroční poutní slavnost se zde tradičně slaví první neděli v srpnu (tedy první neděli po svátku sv. Ignáce z Loyoly). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Ignáce z Loyoly na Wikimedia Commons na Beskydy.cz
Hergetova cihelna (Malá Strana)

Hergetova cihelna na Malé Straně je historická, pozdně klasicistně upravená budova z roku 1781. Nachází se v ulici Cihelná č. 102/2b na Malé Straně v Praze 1. V objektu se nachází Muzeum Franze Kafky, restaurace, výstavní prostory a několik bytů. Objekt je chráněn jako kulturní památka. Historie Většina písemných údajů o počátcích zástavby na tomto výběžku vltavského břehu pochází ze 14. až 16. století. Nejstarším obrazovým dokladem je plán této části Malé Strany od Samuela Globice z Bučína z roku 1678. Stávaly zde samostatné domky, západní z nich jeden byl roku 1653 popsán jako "nuzný, dědiců Viléma Giltea" a druhá byl "šenk Vavřince Luftenegra".. Ve východním z nich se na úrovni druhého suterénu zachovaly relikty obdélného kamenného renesančního sklepa z budovy v nadzemní úrovni terénu zcela zaniklé. Ve třetí čtvrtině 18. století již byly hodnoceny ze stavebního hlediska jako zcela nevyhovující, a proto někdejší rasovnu a koželužnu čp. 101/III a 102/III zakoupil inženýr František Antonín Linhart Herget a na jejich místě dal postavit cihelnu, jejíž provozní budovy v barokním slohu byly hotovy již roku 1781. Budova disponovala dvěma vápennými pecemi, skladem vápna a patrovým skladem s dřevěnou věží. V roce 1787 cihelnu koupili Josef Zobel a F. Schmidt a podle Zobelových plánů byla stavba roku 1796 radikálně přestavěna v klasicistním slohu. Tehdy vzniklo i západní křídlo s kočárovnou. V roce 1840 musel být provoz přerušen z důvodu nebezpečí vzniku požáru, ale po úpravách byl provoz obnoven. V letech 1857–1858 byla barokní budova cihelny opět klasicistně přestavěna, podle projektu architektů Alexandra Hellmicha a Kašpara Předáka. Přestavba se týkala i sousedního obytného domu, kde se v prvním patře zachovaly fresky představující scény z Pompejí a alegorie Dne a Noci. Roku 1894 byla původní okna vyměněna za novorenesančníNa počátku 20. století byl objekt cihelny využíván už jen jako skladiště, garáže historických kočárů a dílny. V roce 1936 byla zbourána celá severní část budovy a o dva roky později vjezdový pilíř, který byl nahrazen novým dle původního plánu. Zachovaly se pozůstatky okrouhlé pece pod sloupovým altánem a dřevěná věž na střeše výrobní budovy. Dne 7. června 1995 byl objekt zchátralý a vyhořel. Rekonstrukce Vlastníkem budovy, kterým je Městská část Prahy 1, bylo rozhodnuto, že tento objekt (tak charakteristický pro panoráma Prahy) bude obnoven jako vzácná historická památka. Městská část pronajala Hergetovu cihelnu na třicet let švýcarské firmě Immovision Praha, která rekonstrukci odkládala, poté svévolně zbourala barokní klenby interiéru tak, že z objektu zůstalo zachováno jen obvodové zdivo. V roce 2002 následovala pětisetletá povodeň. Poté byl, v roce 2003 objekt Hergetovy cihelny zprovozněn. Pod odkrytými krovy mansardové střechy vznikl krásný výstavní prostor. Zajímavosti Před Muzeem Franze Kafky je instalována Čůrající fontána, kterou vytvořil český umělec David Černý v roce 2004. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hergetova cihelna na Wikimedia Commons
Briqueterie Herget

La briqueterie Herget à Malá Strana est un bâtiment historique de Prague datant de 1781. Il est situé rue Cihelná dans le quartier historique de Malá Strana à Prague 1. Le bâtiment abrite le musée Franz Kafka, un restaurant, des espaces d'exposition et plusieurs logements. Le bâtiment est protégé comme monument culturel tchèque. Histoire Le document pictural le plus ancien est un plan de cette partie de Malá Strana réalisé par Samuel Globice de Bučín de 1678. Il y avait des maisons séparées, dont celle de l'ouest était décrite en 1653 comme « les nécessiteux, les héritiers de Vilém Gilte » et l'autre était « la taverne de Vavřinec Luftenegra ». A la fin du XVIIIe siècle elles furent achetées par l'ingénieur František Antonín Linhart Herget qui construisit une briqueterie à leur place, dont les bâtiments de style baroque étaient déjà achevés en 1781. L'ensemble comprenait deux fours à chaux, un entrepôt à chaux et un entrepôt à plusieurs étages avec une tour en bois. En 1787, la briqueterie fut achetée par Josef Zobel et F. Schmidt et selon les plans de Zobel, le bâtiment fut radicalement reconstruit en style classique en 1796. En 1840, l'exploitation dut être interrompue en raison du risque d'incendie, mais après modifications, l'exploitation reprit. Dans les années 1857-1858, le bâtiment baroque de la briqueterie fut à nouveau reconstruit dans un style classique. En 1894, les fenêtres d'origine ont été remplacées par des fenêtres néo-Renaissance. Au début du XXe siècle, le bâtiment de la briqueterie n'était utilisé que comme entrepôt, garage pour les voitures historiques et ateliers. En 1936, toute la partie nord du bâtiment fut démolie, et deux ans plus tard le pilier d'entrée, qui fut remplacé par un nouveau selon le plan original. Les restes du four rond sous le belvédère à piliers et de la tour en bois sur le toit du bâtiment de production ont été conservés. Le 7 juin 1995, le bâtiment vétuste est incendié. Reconstruction Le propriétaire du bâtiment, le district municipal de Prague 1, a décidé que l'ancienne briqueterie (si caractéristique de l'horizon de Prague) serait restaurée en tant que monument historique rare. La municipalité a loué la briqueterie d'Herget pour trente ans à la société suisse Immovision Praha, qui a reporté la reconstruction puis a arbitrairement démoli les voûtes baroques de l'intérieur de sorte qu'il ne reste que la maçonnerie extérieure du bâtiment. En 2002, les inondations de la Vltava ont eu lieu. En 2003, le bâtiment de la briqueterie Herget est mis en service. Un espace d'exposition a été créé sous le toit mansardé. Attractions La fontaine Hommes pissant, créée par l'artiste tchèque David Černý en 2004, est installée devant le musée Franz Kafka. Références (cz) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en tchèque intitulé « Hergetova cihelna (Malá Strana) » (voir la liste des auteurs). Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Prague
Kostel svaté Máří Magdaleny (Malý Bor)

Kostel svaté Máří Magdaleny se považuje za nejstarší stavbu nacházející se v dnešní vsi Malý Bor. Osada Malý Bor se objevuje v listině krále Václava I. z roku 1243, kdy je nazýván jen Bor. Jako stavebníci kostela jsou uváděni páni z Boru – Bohuslav a Dluhomil z Boru. Kostel je umístěn na výrazné vyvýšenině nad obcí, s přilehlou plochou bývalého hřbitova na jedné straně a navazující současný hřbitov na straně druhé. Stavební fáze Původní části, tj. loď a věž kostela sv. Máří Magdaleny jsou datovány do období 1. poloviny 13. století (1230–1240; uváděno i 1200–1220). Písemně je poprvé kostel doložený rokem 1352, v tomto období nazván jako farní. Románské období zde dokládají dnes již zazděná okna v podkroví kaplí, zachovalé románské zdivo věže a sdružená románská okna po každé straně vrcholku věže. Dalším románským prvkem je místnost v 1. patře, původně sloužící jako tribuna, která v přízemí přechází do tribuny pavlačové. Stavební podoba Kostel je konstituován jako jednolodní stavba s podlouhlou lodí, hranolovou věží, dvěma gotickými kaplemi umístěné na boku a presbytářem ze 16. století. Loď je klenuta dvěma poli křížové klenby bez žeber s mezi klenebním pasem a širokými oblouky oddělující vstup do věže a tribuny. Do půdního prostoru se vstupuje severní stranou přes půlkruhově zaklenutý průchod. Tribuna v těchto prostorech většinou sloužila jako čestné místo, kde při mši seděl vlastník panství. Kaple, jež jsou na severní a jižní straně lodi, byly přistavěny v gotice. Barokními dostavbami jsou předsíň u západní stěny a kruchta s presbytářem. Kostel je oddělen zdí od nového areálu hřbitova s budovou márnice. Původní lomové, granitové (žulové) zdivo kostela je překryté několika vrstvami omítek. Kostel, pro svou atypickou stavební dispozici hranolové věže, která stojí v koutu lodi (další takové příklady: Újezdec u Blatné, Čestice), je řazen do staveb strakonické huti. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svaté Maří Magdalény na Wikimedia Commons