NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaple svatého Huberta (Mstišov)

Kaple svatého Huberta je římskokatolická kaple v Mstišově u Dubí v okrese Teplice zasvěcená svatému Hubertovi. Od roku 1964 je chráněna jako kulturní památka. Stojí uprostřed návsi. Historie Kaple byla postavena na popud Františka Karla Clary-Aldringena v roce 1707 stavitelem Kristiánem Laglerem. V roce 2005 proběhla její kompletní rekonstrukce a od té doby se využívá k pořádání společenských a kulturních akcí. Stavební podoba Budova má obdélný půdorys a fasádu členěnou pilastry. Průčelí je zdůrazněné štítem s volutovými křídly. Po obou stranách vchodu a ve štítovém nástavci jsou výklenky se sochami svatého Huberta, svatého Václava a svatého Jana Nepomuckého. Interiér je zaklenutý pruskou plackovou klenbou. Zařízení Hlavní rokokový oltář má vyřezávaný nástavec s andílky a zdobí ho barokní obraz svatého Huberta. Kolem obrazu je symetricky rozmístěno pět drobných oválných maleb ze druhé poloviny osmnáctého století. Vybavení kaple doplňuje soška Madony z první poloviny osmnáctého století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Huberta na Wikimedia Commons Kaple svatého Huberta na webu Hrady.cz
Židovský hřbitov v Přistoupimi

Židovský hřbitov se nachází asi 200 metrů severně od centra Přistoupimi v okrese Kolín ve Středočeském kraji. Byl postaven kolem roku 1785 a od roku 1988 je chráněnou kulturní památkou. Historie a popis Židovský hřbitov, kde se pohřby konaly až do druhé světové války, byl pravděpodobně založen v roce 1713, což je doloženo smlouvou o koupi pozemku pro hřbitov ze 13. listopadu téhož roku. Podstatněji byl rozšířen v roce 1847. Hřbitov sloužil i dalším židovským komunitám z okolí, například Židům Českého Brodu. Posledními zde pohřbenými byly vězeňkyně, které zahynuly během transportu z Osvětimi 25. ledna 1945. Památku zdejších Židů, kteří byli v roce 1942 deportováni do Osvětimi, připomíná pamětní deska, jež se nachází na budově obecního úřadu, který byl vybudován jako synagoga. Tam si lze vypůjčit klíče k prohlídce areálu hřbitova. Hřbitov v 70. letech 20. století prošel rekonstrukcí. Dodnes se dochovalo kolem 600 náhrobků barokního a klasicistního typu. Další fotografie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jüdischer Friedhof (Přistoupim) na německé Wikipedii. Literatura Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung (Lexikon židovských komunit v německy mluvícím světě). Svazek 2: Großbock - Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (dostupné online). Související články Synagoga Přistoupim Seznam židovských památek ve Středočeském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu židovský hřbitov v Přistoupimi na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Přistoupim)

Der Jüdische Friedhof in Přistoupim, einer tschechischen Gemeinde im Okres Kolín der Mittelböhmischen Region, wurde um 1785 errichtet. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die letzten hier Begrabenen waren weibliche Häftlinge, die während des Transports aus dem KZ Auschwitz am 25. Januar 1945 ums Leben kamen. An die hier lebenden Juden, die 1942 nach Auschwitz deportiert wurden, erinnert eine Gedenktafel am Gebäude der Gemeindeverwaltung, das ursprünglich als Synagoge erbaut wurde. Der Friedhof wurde in den 1970er Jahren renoviert. Bis heute sind etwa 600 Grabsteine im barocken und klassizistischen Stil erhalten geblieben. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Version). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov ve Zlonicích

Židovský hřbitov ve Zlonicích byl založen asi v 17. století. Leží jihovýchodně od městyse při silnici do Beřovic. Na pozemku o rozloze 1 709 m² je zachováno asi 120 převážně pískovcových náhrobků. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka České republiky. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu židovský hřbitov ve Zlonicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Zlonice)

Der Jüdische Friedhof in Zlonice, einer tschechischen Gemeinde im Okres Kladno in der Mittelböhmischen Region, wurde vermutlich Anfang des 18. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof südlich des Ortes ist seit 1996 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem 1709 Quadratmeter großen Friedhof sind heute noch circa 100 Grabsteine vorhanden. Das Taharahaus ist erhalten. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Zlonice bei Jewish Cemetery Project (englisch) Einzelnachweise
Jüdischer Friedhof (Zámostí)

Der Jüdische Friedhof in Zámostí, einem Ortsteil der tschechischen Gemeinde Písková Lhota im Okres Mladá Boleslav in der Mittelböhmischen Region, wurde vermutlich im 19. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof südlich des Ortes ist seit 1996 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof sind heute noch viele Grabsteine erhalten. Weblinks Einzelnachweise
Kongresové centrum Zlín

Kongresové centrum Zlín (zkratka KC-Zlín) je polyfunkční budova v českém městě Zlín, na náměstí T. G. Masaryka, u hlavní silniční komunikace města. Je určena pro pořádání kulturních, společenských a vzdělávacích akcí, sídlí zde Filharmonie Bohuslava Martinů. Hlavní autorkou této budovy je česká architektka Eva Jiřičná a zbytek ateliéru AI Design – Petr Vágner a Jiří Hušek. Popis Budova se skládá ze dvou částí. První je prosklený vstup s informačním centrem, pokladnami, šatnami a restaurací v prvním patře. V hlavní části objektu se nachází víceúčelový sál pro více než 850 sedících diváků (při zasunutí jeviště až pro 1100 osob), komorní sál pro 88 osob a salónky. Pod objektem se nachází také dvoupodlažní parkoviště se 150 parkovacími místy. Součástí objektu je také budova Univerzitního centra, která slouží jako sídlo rektorátu Univerzity Tomáše Bati a Univerzitní knihovna nacházející se v jižní části pozemku. Budova má dvojvrstvou fasádu, také kvůli hluku od zdejší komunikace. Výrazný prvek této stavbě je střecha inspirovaná jednobuněčnou rozsivkou (Diatomem), je 60 metrů dlouhá a váží 90 tun. Budova je vyrobena ze skla, železobetonu, polotvrdé dřevovláknité desky (MDF) a sklocementových akustických panelů. Užitná plocha stavby je 3 073 m², obestavěný prostor 70 326 m³. Historie Na místě stavby v minulosti stály budovy Masarykovy školy, které byly v 80. letech minulého století strženy. Vedení univerzity a města začalo na projektu "Kulturní a univerzitní centrum Zlín" spolupracovat v roce 2002. Na stavbu byly postupně získávány dotace. Důvod výstavby Pro výstavbu nebyla uspořádána architektonická soutěž. Jako architektka byla oslovena Eva Jiřičná, zlínská rodačka a dcera architekta dříve pracujícího u československého podnikatele Tomáše Bati. Výstavba byla rozdělena do tří etap, finance se sháněly většinou po dokončení jednotlivých etap. V roce 2006 byla zahájena první fáze, čištění celého prostoru a realizace přeložek sítí. Druhá fáze byla výstavba podzemních technických prostor a garáží, ta byla dokončena v roce 2008. Po získání peněz se pokračovalo se stavbou. Budova byla slavnostně otevřena 29. září 2010, čtyři roky, tři měsíce a tři dny od položení základního kamene. Budova byla přes podzim v testovacím provozu a v lednu 2011 plně k dispozici. Stavba celkem vyšla na 636 milionů Kč. Regionální operační program (dotace z EU) uhradil největší částku – 331 milionů, město Zlín zaplatilo 160 milionů, 80 milionů daroval Zlínský kraj a český stát přispěl 65 miliony. Odkazy Reference Související články Filharmonie Bohuslava Martinů Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kongresové centrum Zlín na Wikimedia Commons Oficiální stránky KCZ na webu AI Architects (anglicky)
Kostel svatého Gotharda (Bouzov)

Kostel svatého Gotharda je římskokatolický kostel v severozápadní části obce Bouzov v okrese Olomouc. Leží v poměrně strmém svahu pod východní hradbou bouzovského hradu. Kostel představuje spojovací článek mezi obcí a hradem a spolu se sousední farou je výrazným prvkem panoramatu Bouzova. U kostela je malý hřbitov a celý areál je chráněný zdí s mohutnými opěrnými pilíři v dolní části svahu. Od roku 1964 je kostel spolu s ohradní zdí českou kulturní památkou. Historie Kostel vznikl z původní goticko-renesanční hradní kaple zasvěcené sv. Gothardovi, jejíž vznik není doložen (může být ze stejného období jako hrad, tedy z počátku 14. století, ale některé prameny uvádějí rok 1540). V letech 1600 až 1615 vznikla v kapli hrobka bouzovských pánů Bergrů z Bergu. V 1. polovině 18. století bylo rozhodnuto o přestavbě kaple na farní kostel, stavba byla barokně upravena a následně i prodloužena. Stavbu údajně řídil zednický mistr z Lanškrouna Jan Achlig. V roce 1782 byl kostel vydlážděn břidlicí a byla vybudována opěrná zeď kolem. V roce 1796 byla hrobka bouzovských pánů otevřena, ostatky byly uloženy do nových rakví a staré cínové byly prodány. V roce 1885, kdy byla podlaha znovu vydlážděna slezským mramorem, se pod ní našla další rodinná hrobka. Kostel je farním kostelem farnosti Bouzov, která je inkorporovaná Německým řádem. Popis Kostel je jednolodní orientovaná stavba podlouhlého obdélníkového půdorysu o rozměrech asi 12 × 40 m, zděná, omítnutá. Na jižní straně je boční kaple. V západní části je nevysoká čtyřboká věž, pod kterou je hlavní vchod ze severní strany s křížově klenutou předsíní. V ní je zazděný reliéf vytesaný z jednoho kusu kamene, který představuje korunování Panny Marie a apoštoly klečící okolo prázdného hrobu; je datován do 16. století. Boční vchod na severní straně vede do patrové sakristie a na boční kruchtu, proti němu je boční vchod i na jižní straně. Střecha západní poloviny je o něco vyšší než střecha nad východní částí s polygonálním presbytářem, nad kterým je sanktusník. V interiéru je rokokový hlavní oltář s obrazem sv. Gotharda a rokoková kazatelna. Součástí areálu kostela je neomítnutá ohradní zeď z lomového kamene, kterou na východní straně podepírají nepravidelně umístěné pilíře. Na jižní i na severní straně jsou schodiště vedoucí kolem této zdi ke vstupním branám do areálu. U hlavního vchodu do kostela stojí misijní kříž z roku 1854. Odkazy Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska, Díl I. A-I. 1. vyd. Praha: Academia, 1994. ISBN 80-200-0474-2. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Gottharda na Wikimedia Commons Kostel sv. Gotharda, Bouzov. www.hrady.cz ibohosluzby.cz: Bouzov, kostel sv. Gotharda
Židovský hřbitov v Oseku

Židovský hřbitov v Oseku se nachází v lesíku asi 800 metrů jihozápadním směrem od vesnice, při cestě vedoucí od zámku. Má rozlohu 413 m². Hřbitov byl založen v 1. polovině 19. století a z téže doby pocházejí i zdejší nejstarší náhrobky. Celkem se jich zde dochovalo asi 50. Zajímavostí zdejšího židovského hřbitova je skutečnost, že jsou zde pochováni prarodiče spisovatele Franze Kafky. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka České republiky. Osecká židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Reference Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Oseku na Wikimedia Commons Hřbitov na www.holocaust.cz
Jüdischer Friedhof (Osek u Radomyšle)

Der Jüdische Friedhof in Osek u Radomyšle (deutsch Ossek), einer tschechischen Gemeinde im Okres Strakonice der Südböhmischen Region, wurde vermutlich im 18. bzw. Anfang des 19. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof, südwestlich des Schlosses im Wäldchen auf dem Johannesberg, ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem 1151 Quadratmeter großen Friedhof sind noch circa 100 Grabsteine vorhanden. Auf dem Friedhof befinden sich die Gräber der Großeltern von Franz Kafka, des Schochet Jacob Amschel Kafka (1814–1889) und seiner Frau Franziska, geborene Platowsky (1816–1885). Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Osek u Radomyšle bei Jewish Cemetery Project (englisch) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Kovářově

Židovský hřbitov v Kovářově se nachází asi 600 m severoseverozápadně od zdejšího kostela. Je situován v lesíku za Prostředním rybníkem nedaleko slepé odbočky ze silnice č. 102 na Radvánov a Krásnou horu nad Vltavou. Židovský hřbitov o rozloze 2090 m2 byl založen v 1. polovině 19. století. Z téže doby pocházejí i nejstarší zdejší náhrobky. Poslední náhrobek ze sta dochovaných je z roku 1940. Hřbitov není volně přístupný. Kovářovská židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala zprvu židovská obec v Klučenicích a od roku 1923 židovská obec v Milevsku. Reference Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Kovářov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Kovářově na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Kovářov)

Der Jüdische Friedhof in Kovářov (deutsch Kowarschow), einer tschechischen Gemeinde im Okres Písek der Südböhmischen Region, wurde Mitte des 19. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof befindet sich nördlich des Ortes auf einer Anhöhe. Auf dem 2090 Quadratmeter großen Friedhof sind noch circa 120 Grabsteine vorhanden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Version). Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Kovářov bei Jewish Cemetery Project (englisch)
Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské (Bílá Lhota)

Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské je farní kostel v Bílé Lhotě zasvěcený svaté Kateřině Alexandrijské vystavěný ve slohu klasicismu v roce 1789. Kostel je zapsán na seznam kulturních památek ČR. Architektura Jde o prostou orientovanou jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k němuž z východní strany přiléhá čtyřboká sakristie. Loď má obdélníkový půdorys, nad odsazeným vstupem se v ose stavby zvedá hranolová zvonice. Kněžiště i loď jsou zaklenuty plackami, které mezi pasy nesou přízední pilíře, vytvářející mělké oltářní výklenky. V západní části lodi je hudební kruchta, jejíž střední část vstupuje do hlavní lodi. Vybavení Zařízení je klasicistní, pochází z doby po dokončení kostela. Hlavní oltář se sloupovým retabulem zobrazuje oslavu svaté Kateřiny (obraz je údajně od Jana Havelky), sochy sv. Petra a Pavla po bocích jsou z dílny Jana Michaela Scherhaufa. V lodi je boční oltář sv. Kříže s kamenným sousoším Malé Kalvárie od Cyrila Kutzera. Volně je úmístěna drobná pozdně gotická dřevořezba Ukřižovaného z první poloviny 16. století Zvon v sanktusníku je z roku 1687. Kostelní hřbitov byl založen po roce 1789, nacházejí se na něm některé památkově chráněné klasicistní náhrobky majitelů panství Bílá Lhota. Odkazy Reference Literatura PINKAVA, Viktor. Litovelský okres. 1. vyd. Brno: GARN, 2011. 312 s. (Vlastivěda moravská). ISBN 978-80-86347-45-5. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny Alexandrijské na Wikimedia Commons Kostel na stránkách hrady.cz Stránky farnosti
Kostel svaté Kateřiny (Vilémov)

Kostel svaté Kateřiny Alexandrijské je farní kostel ve Vilémově zasvěcený svaté Kateřině Alexandrijské vystavěný na objednávku majitele chudobínského panství Františka Reginalda hraběte z Andlern-Wittenu v barokním slohu v roce 1758. Kostel je zapsán na seznam kulturních památek ČR. Architektura Jde o prostou orientovanou jednolodní podélnou stavbu s půlkruhovým kněžištěm. Loď má obdélníkový půdorys, nad odsazeným vstupem se v ose stavby zvedá vysoká věž z roku 1908. Na prostorné a nezastavěné návsi, svažující se od západu k východu, je kostel působivou dominantou. Odkazy Reference Literatura PINKAVA, Viktor. Litovelský okres. 1. vyd. Brno: GARN, 2011. 312 s. (Vlastivěda moravská). ISBN 978-80-86347-45-5. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons Kostel na stránkách hrady.cz Stránky farnosti
Židovský hřbitov v Myslkovicích

Židovský hřbitov v Myslkovicích, založený před rokem 1750, se nachází asi 600 m severovýchodně od zámku na kraji lesa při modře značené turistické trase. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu o rozloze 1024 m² se dochovalo kolem 180 náhrobků a zbytky márnice. Hřbitov je volně přístupný. Myslkovická židovská komunita, která se datuje z doby před rokem 1650, přestala existovat podle zákona 57/1890 ř.z. (zákon o vnějších poměrech israelitské náboženské společnosti) z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec v Soběslavi. Reference Související články Synagoga v Myslkovicích Židovská čtvrť v Myslkovicích Židovská obec v Myslkovicích Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Myslkovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Myslkovicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Myslkovice)

Der Jüdische Friedhof in Myslkovice (deutsch Miskowitz), einer tschechischen Gemeinde im Okres Tábor der Südböhmischen Region, wurde vermutlich um 1770 angelegt. Der jüdische Friedhof nördlich des Ortes ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof sind noch mehrere hundert Grabsteine (Mazewot) vorhanden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Version). Siehe auch Jüdische Gemeinde Myslkovice Jüdisches Viertel Myslkovice Synagoge Myslkovice Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Nové Včelnici

Židovský hřbitov v Nové Včelnici, založený nejspíše na konci 18. století, se nachází 500 m severovýchodně od města při silnici na Štítné. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Márnice byla zbořena po 2. světové válce. Areál s přibližně stovkou náhrobních kamenů není volně přístupný, u branky je uveden kontakt. Reference Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Nová Včelnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Nové Včelnici na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Nová Včelnice)

Der Jüdische Friedhof in Nová Včelnice (deutsch Mirotitz), einer tschechischen Stadt im Okres Jindřichův Hradec der Südböhmischen Region, wurde um 1800 angelegt. Der jüdische Friedhof, westlich des Ortes an der Landstraße 1325, ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem circa 1600 Quadratmeter großen Friedhof sind noch mehr als 20 Grabsteine vorhanden. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Nová Včelnice bei Jewish Cemetery Project (englisch) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Protivíně

Židovský hřbitov v Protivíně se nachází asi 1,5 km na východ od protivínského náměstí, asi 100 m severně od zdi místního hřbitova na úbočí kopce. Má rozlohu 716 m2. Hřbitov byl založen v roce 1878 a nejstarší náhrobky pocházejí z konce 19. století. Celkem se jich zde dochovalo asi 20. Protivínská židovská komunita přestala existovat podle zákona z roku 1890. Do okupace se o hřbitov starala židovská obec ve Vodňanech. V roce 1939 byl hřbitov zdevastován. Fotografie z roku 1998 na informační tabuli u zdi hřbitova ukazuje rekonstruovaný areál se znovu vztyčenými moderními náhrobky, novější fotografie dokládají pokračující vandalismus. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek Jihočeského kraje Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Protivíně na Wikimedia Commons Hřbitov na www.holocaust.cz
Jüdischer Friedhof (Protivín)

Der Jüdische Friedhof in Protivín (deutsch Protiwin), einer tschechischen Stadt im Okres Písek der Südböhmischen Region, wurde 1878 angelegt. Auf dem 716 Quadratmeter großen jüdischem Friedhof nordöstlich des Ortes sind nur noch wenige Grabsteine vorhanden, die meistens zerbrochen sind. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Protivín bei Jewish Cemetery Project (englisch)
Židovský hřbitov v Přehořově

Židovský hřbitov v Přehořově, založený před rokem 1723, je situován jihovýchodně od obce v lese nalevo od silnice na Lžín. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Areál je volně přístupný přes polorozpadlou ohradní kamennou zeď. Je to neveliký a kdovíkam roznesený hřbitov, jenž s největší pravděpodobností patřil židovské obci v Soběslavi. Proto také i zdejší epigrafika je vysoce kvalitní, jak se na slovutnou židovskou obec patří. Je zvláštní, že hebrejský funerální verš je úplně jiný než ten na docela blizoučko ležících Myslkovicích. Přitom není vyloučeno, že obě obce vznikly následkem vypuzení židů ze Soběslavi, kam si je již v hlubokém středověku přivedli Rožmberkové. Historikové se v tomto ohledu ještě zapotí, aby naše poznání zpřesnili. Víme, že Soběslav od 16. století, kdy odtud byli vypovězeni, až do nástupu průmyslové revoluce v 19. století své židy příliš nepodporovala. V Miskovicích (Myslkovicích) jsou židé doloženi listinnými prameny někdy z doby Třicetileté války, tedy před rokem 1650. Písemné zmínky o tamním hřbitově jsou však o sto let mladší (1770). Tehdy také v Miskovicích začíná stavba synagogy a je tudíž automatické, že obec tou dobou nebo přímo k tomuto datu (rozhodnutí o vlastní synagoze a plnohodnotném statutu židovské obce) musela mít vlastní hřbitov a obecní mikve. Přehořovský hřbitov je v listinných pramenech zmiňován k roku 1723 (kupní smlouva pozemku) – což je ve srovnání s Miskovicemi o dvě až tři generace dříve, ale ani zde se nám tak staré náhrobky nedochovaly. Dnes nejstarším náhrobkem je číslo 002 – hrob pana Nathanaele Kresissela z roku 1846. Navíc situovaný jako druhý v pořadí na ploše hřbitova, takže starší vložení zde už asi neobjevíme. Dnes je zde dochováno 112 náhrobků a jejich zbytků (soklů a torz), ovšem evidentně a pouhým okem viditelně je zde rovů daleko více. Pohledem na typologii macev a texty epitafů ze říci, že zprvu se pohřbívalo na užším pruhu, který dnes reprezentuje pravá strana hřbitova při pohledu od zbytků vstupní budovy (*ohelu). Na konci 19. století, kdy se populační křivka přehořovských židů vyšplhala k počtu 210 osob a kdy už i v Soběslavi existovala „novodobá“ židovská obec, došlo patrně k rozšíření hřbitova směrem doleva od ohelu, vysazení centrální aleje a k ukládání zesnulých průběžně až do začátku šoa. Poválečné dějiny hřbitova pak už znamenají jen jeho zánik, postupné zarůstání a patrně i zájem sběračů kamene. Po kamenické stránce (až na figurální náhrobek č. 089) se jedná o v regionu převládající kamenický „rukopis“, stejné typy macejv najdeme v Tučapech, Miskovicích, Radeníně, na Táborsku aj. novodobé haskalové obelisky z leštěné žuly pak po celé republice. Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Přehořov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Přehořově na Wikimedia Commons Reference Podrobná dokumentace k dispozici na Kešetu pod nomenklaturním číslem 250 – Přehořov
Jüdischer Friedhof (Přehořov)

Der Jüdische Friedhof in Přehořov, einer tschechischen Gemeinde im Okres Tábor der Südböhmischen Region, wurde um 1849 errichtet. Der jüdische Friedhof südlich des Ortes ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Viele der Grabsteine sind in das Erdreich eingesunken oder von Pflanzen überwuchert. Weblinks Beschreibung des Friedhofs (tschechisch) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Tučapech

Židovský hřbitov v Tučapech, založený před rokem 1713, se nalézá na jižním okraji obce při Černovickém potoku. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu lze najít přibližně 300 náhrobků s nejstarším z roku 1737, poslední pochází ze 30. let 20. století. Ve východní části hřbitova stojí opravená márnice. Je volně přístupný. Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovská čtvrť v Tučapech Synagoga v Tučapech Židovská škola v Tučapech Židovská obec v Tučapech Tučapy (okres Tábor) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Tučapech na Wikimedia Commons Reference