NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Jakuba Většího (Kounice)

Kostel svatého Jakuba Většího v Kounicích je římskokatolický filiální kostel v centrální části středočeské obce Kounice v okrese Nymburk v blízkosti zdejšího zámku. Spravován je z českobrodské farnosti, vikariátu Kolín. Původně gotický kostel byl barokně upraven. Kostel je zapsán na seznamu kulturních památek pod číslem 16034/2–1836. Historie Kostel v Kounicích existoval zřejmě již ve 12. století. Písemná zmínka o něm z roku 1350 je ve farním děkanátu v Kouřimi a v roce 1352 je doložen jako farní kostel a jako jeho patroni jsou uvedeni Zdeněk, Jan a Jiří z Kounic (z Konic). Ze středověké podoby kostela se dochovala hranolová gotická věž v průčelí kostela, která sloužila jako obranná opevněná věž. V době třicetileté války je kostel uváděn jako filiální. Z doby vrcholného baroka se dochovaly některé cenné součásti mobiliáře z dílny Ferdinanda Maxmiliána Brokoffa na zakázku hraběte Václava z Morzinu z 1. čtvrtiny 18. století. V době provádění barokních úprav roku 1769 byla věž snížena o jedno patro, pravděpodobně dřevěné. Pod barokní omítkou se původně nacházelo pískovcové kvádříkové zdivo ze středověké stavby, jak se ukázalo při rekonstrukci kostela v roce 1988. V roce 1834 byla stržena původní gotická loď a nahrazena novou širší lodí v empírovém slohu zakončenou půlkruhovou apsidou ve stylu novorománském a podle návrhu Matyáše Čermáka, knížecího stavitele Lichtenštejnů. Roku 1836 byla stavba dokončena a vysvěcena českobrodským vikářem Antonínem Ettlem. V kostele se nacházely dva zvony, připomínající majitele panství v 17. století, manžele de Suys. Varhany V kostele se nacházejí původní varhany z roku 1907 od mistra Jindřicha Schiffnera ze Cvikova. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Díl I. Vikariát Českobrodský, Černokostelecký, Mnichovický a Prosecký. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1907. Dostupné online. Kapitola 4. Kounice (Konice), fara, s. 23 – 26. PODLAHA, Antonín. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek XXIV. Politický okres Českobrodský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1907. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Kounice (Konice), s. 91 – 98. POCHE, Emanuel a kol. Umělecké památky Čech 2. Praha: nakladatelství ČSAV Academia, 1978. S. 120. TRNKA, V. Kounice a Přerov v Čechách. Praha: [s.n.], 1873. Dostupné online. S. 24, 26. Související články Fara v Kounicích Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Většího v Kounicích na Wikimedia Commons Kostel sv. Jakuba – Městys Kounice [online]. [cit. 2022-06-29]. Dostupné online. CIZEK, Hrady cz s r o Jiri. Kostel sv. Jakuba Většího - popis kostela, chrámu, historie. www.hrady.cz [online]. [cit. 2022-06-29]. Dostupné online.
Kaple svaté Trojice (Kout na Šumavě)

V západočeské obci Koutě na Šumavě se nachází klasicistní kaple svaté Trojice (podle jiných zdrojů též Nejsvětější Trojice). Byla postavena roku 1827 převážně z kamenného zdiva, jen s malým podílem cihel. Původní zděný oltář je dnes zakryt dřevěným. Po pravé straně od oltáře se nachází socha Panny Marie od Josefa Runggaldiera. Dříve stavba sloužila také jako márnice. Ve vrcholu věže se nachází zvon. Jak dokládá tabule na oltáři, původně na něj zvonil obecní zvoník, a to v poledne a večer. Za nacistické okupace byl zvon odvezen a roku 1970 nahrazen jiným. V letech 1980-1981 byla provedena oprava celé kaple. Kaple náleží k filiální římskokatolické farnosti Kout na Šumavě a je spravována ze Kdyně. Pečují o ni místní občané a zasazují se o to, že je obvykle přes den otevřena k návštěvě. V kapli je také vyložena návštěvní kniha. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaplička na Wikimedia Commons Kaple na webu plzeňské diecéze Kaple na webu Šumava.cz
Usedlost čp. 8 (Kouty)

Usedlost čp. 8 je venkovským areálem stojícím u silnice do Úmyslovic v obci Kouty u Poděbrad v okrese Nymburk. Areál statku s chlévy, špýcharem, kolnou a vjezdovou bránou je od 10. února 1987 kulturní památkou a tvoří jedinečný doklad zděné lidové architektury v regionu. Historie a popis Venkovská usedlost byla vystavěna v 1. polovině 19. století. Na severozápadní straně areálu stojí zděné obytné stavení. Jeho průčelí je severně orientováno a členěno soklem a rustikou v nárožích. Pod domovním, lichoběžníkovým, asymetricky posazeným štítem se nachází římsa, pod níž jsou omístěna dvě segmentově orámovaná okna s maltovými klenáky. Přímo do štítu jsou zasazena dvě menší okénka se zoubkatými rámy. Východní strana světnice je roubena. Nad zápražím domu vyčnívají stropní trámy. Objekt je kryt polovalbovou střechou. Na levé straně domovního průčelí se nachází brána, klenutá valeným obloukem. Zdobena je maltovým orámováním. V základu oblouku jsou patrné čtyřboké hlavice. Brána má výrazný klenák. Po stranách jsou užity pilastry s římsovitými hlavicemi, pod nimiž se nachází čabrakový motiv. Po stranách jsou esovitě prohnutá křídla s římsami, které jsou při středu zatočené ve voluty. Nad vjezdem, jemuž dominují velká dřevěná vrata, v horní části s paprskovitě skládanými prkny v podobě plaménků, je umístěno štukově vyvedené zrcadlo s členitým okrajem. Mezi bránou a obytným stavením je umístěna branka s pravoúhlým dveřním rámem, jejíž horní část, vycházející od stavení, tvoří profilovaná římsa, která je nad brankou zvednuta a zatočena ve volutu. Jak brána tak branka jsou kryty prejzy a natřeny omítkou bílé a vínové barvy. Obě stavby jsou dokladem užití barokního tvarosloví v lidovém stavitelství. K areálu náleží i špýchar, situovaný východně od obytného stavení a brány, a kolna, jenž byla později adaptována na garáž. Dříve ke statku patřily chlévy, které ve 20. století zanikly. Odkazy Reference Literatura HRABĚTOVÁ, Jana. Památky Nymburska: soupis nemovitých památek na okrese Nymburk. Poděbrady: Polabské muzeum v Poděbradech, 1998. 114 s. S. 44. Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek II. K/O. Praha: Academia, 1978. 644 s. S. 124.
Kostel svatého Václava (Kozojedy)

Kostel svatého Václava v Kozojedech se nachází v okrese Jičín. Náleží pod biskupství královéhradecké, jičínský vikariát, Římskokatolická farnost Kopidlno. Kostel byl zapsán do státního seznamu kulturních památek v roce 1964. Historie První zmínky o kostelu pocházejí z roku 1368. Římskokatolický filiální kostel svatého Václava dnešní podoby byl postaven v roce 1689. V roce 1718 byl opravován. V roce 1803 byl kostel omítnut. V roce 1913 byl rekonstruován na popud Musejního spolku v Novém Bydžově. Architektura Orientovaná jednolodní dřevěná stavba obdélníkového půdorysu s trojbokým závěrem, kruchta je částečně podepřená deseti sloupy. Střecha strmá valbová krytá šindelem se sanktusníkem s jehlanovitou stříškou. Vazní trámy hambálkového krovu přesahují stěny kostela a jsou podepřeny řezbou zdobenými dřevěnými krakorci. K severní stěně kněžiště je přistavěna zděná čtvercová sakristie. K jižní straně lodi je přisazena roubená síň. K výstavbě byla použitá dubová prkna (trhanice) o síle 20–25 cm, šířce kolem 50 cm do délky 10 m. Interiér Interiér je barokní z let 1718–1722. Strop lodi prkenný, kazetový s polychromovanou malbou s renesančními motivy. Polychromií je zdobena kruchta a lavice. Půlkruhově klenutý vítězný oblouk má rozpětí 5,65 m, je přepásán řezaným sponovým trámem na němž je nápis s chronogramem 1689 (latinsky: PropItIVs sIs JesV popVLo qVI tVo, CrVore reDeMptVs est, česky: Milostiv buď, Ježíši, Iidu, jenž tvým utrpením vykoupen jest). Hlavní oltář je z roku 1722 se sochami českých patronů nese obraz sv. Václava, nástavec zdobí obraz Navštívení Panny Marie. Boční portálové oltáře jsou z roku 1718. Na epištolní straně se nachází oltář s obrazem sv. Antonína Paduánského, na evangelijní straně je boční oltář s obrazem sv. Jana Křtitele. Kazatelna z roku 1722 je zdobená řezbou čtyř evangelistů. V roce 1961 byly v kostele varhany přenesené z Chroustova pocházející z roku 1722. Zvonice V blízkosti kostela stojí dřevěná stupňovitá zvonice se šikmou spodní části, půdorys je osmiúhelníkový o hranách 3,25 m a 5,80 m, konstrukce štenýřovo-vzpěradlové, bedněná prkny, zakončena jehlanovou střechou krytou šindelem. Zvonice vysoká 13 m pochází z roku 1689. Ve zvonici byly tři zvony. Dochoval se zvon o výšce 1,10 m a průměru 0,95 m z roku 1612. Ostatní zvony byly rekvírovány. Ostatní Kostel je uprostřed hřbitova otočen ohradní zdí, která je tvořena pískovcovými sloupky mezi nimiž jsou položené dřevěné fošny. Uvnitř kostela ve zdi je náhrobek Václava Stráňovského z roku 1568. Kostel je součástí naučné stezky Vysoké Veselí–Kákovice–Veselý Háj–Velešice–Sběř–Kozojedy–Češov s odbočkou na valy–Volanice–Vysoké Veselí Galerie Odkazy Reference Literatura LANGER, Jiří; KUČA, Karel. Dřevěné kostely a zvonice v Evropě. Paseka, 2009. ISBN 978-80-7185-982-6 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Chiesa dell'Esaltazione della Santa Croce (Krnov)

La chiesa dell'Esaltazione della Santa Croce (in ceco Kostel Povýšení svatého Kříže) è la chiesa cimiteriale principale di Krnov, comune del Distretto di Bruntál, nella Regione di Moravia-Slesia, Repubblica Ceca. Il luogo di culto con la sua parrocchia appartiene alla diocesi di Ostrava-Opava, suffraganea dell'arcidiocesi di Olomouc. La chiesa che ci è pervenuta fu ricostruita nel XVIII secolo e viene considerata un monumento culturale nazionale. Storia La primitiva chiesa cimiteriale edificata sul sito era un'antica struttura in legno innalzata attorno al 1688, o forse addirittura risalente al XV secolo. L'edificio, che avrebbe dovuto essere demolito eg ormai bisognoso di restauri, venne riedificato all'interno del principale cimitero cittadino secondo lo stile tardo barocco nel 1756. La ricostruzione fu affidata al maestro Kuhn mentre la piccola torre campanaria, posta centralmente e in posizione avanzata sul tetto, è opera successiva del maestro stagnino Ignatz Fitz, realizzata nel 1777. Descrizione Esterni La chiesa dell'Esaltazione della Santa Croce è la chiesa cimiteriale del principale cimitero cittadino a Krnov, comune della Regione di Moravia-Slesia in Repubblica Ceca. La chiesa mostra orientamento verso nord e la facciata è bipartita orizzontalmente in due sezioni. Alla base è caratterizzata da una coppia di paraste affiancate da due grandi cornici rettangolari. Al centro è posto il portale principale di accesso leggermente sporgente ed architravato sormontato in asse da una grande finestra a monofora che porta luce alla sala. Nella parte superiore altre due paraste di minore altezza sorreggono il grande frontone con timpano. La torre campanaria a base poligonale è posta centralmente e in posizione avanzata sul tetto e si conclude con una cella campanaria di piccole dimensioni. Davanti alla facciata, sulla sua sinistra, si trova la scultura in bronzo in stile Art Nouveau a grandezza naturale di una figura femminile dolente opera dello scultore austriaco Theodor Franz Maria Khuen. Interni La Navata interna è unica. la copertura del soffitto è orizzontale. All'interno della sala si conserva un piccolo strumento musicale ad organo. Monumento nazionale culturale della Repubblica Ceca La tutela dei monumenti della Repubblica Ceca considera la chiesa dell'Esaltazione della Santa Croce di Krnov un monumento culturale nazionale tutelato col numero di catalogo 1000138995. Oltre alla chiesa di particolare interesse è la scultura in bronzo realizzata da Theodor Franz Maria Khuen. Note Voci correlate Krnov Distretto di Bruntál Regione di Moravia-Slesia Chiesa di San Benedetto (Krnov) Arcidiocesi di Olomouc Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla chiesa dell'Esaltazione della Santa Croce Collegamenti esterni (CS) Krnov, hřbitov, su poi.oma.sk. URL consultato l'8 settembre 2024. (CS) Krnov, Smetanův Okruh, parc.č. 984, hřbitovní kostel Povýšení sv. Kříže, pohled od JZ, su iispp.npu.cz. URL consultato l'8 settembre 2024. (CS) Church of the Exaltation of the Holy Cross - Kostel Povýšení sv. Kříže, su en.mapy.cz. URL consultato l'8 settembre 2024.
Pravoslavný chrám svatého Cyrila a Metoděje (Kroměříž)

Pravoslavný chrám sv. Cyrila a Metoděje je církevní stavba pravoslavné církve, který byl otevřen v roce 1948 na okraji města Kroměříž, v současnosti na sídlišti Slovan na adrese Slovanské náměstí 1151/3 mezi Knihovnou kroměřížska a parkem s fontánou s plastikou Vincence Vinglera Ptáci. Historie Jedná se stavbu v byzantském stylu, postavenou v letech 1946–1948 archimandritou Vsevolodem Kolomackým jako památník padlým ve 2. světové válce a zároveň jako upomínka na vladyku pravoslavné církve Matěje Pavlíka, který byl popraven v roce 1942 za napomáhání parašutistům účastnícím se atentátu na Reinharda Heydricha. Matěj Pavlík v Kroměříži nejen studoval v katolickém arcibiskupském konviktu (dnes Arcibiskupské gymnázium), ale i v letech 1906–1920 vykonával pastoraci v kostele svatého Cyrila a Metoděje v ústavu pro choromyslné. Dne 4. července 1948 byl za hojné účasti lidu, poutníků a domácích i zahraničních duchovních chrám vysvěcen otcem Čestmírem Kráčmarem. Galerie Odkazy Reference Literatura Jindra, M. Česká pravoslavná církev v letech 1942–1945. https://www.ustrcr.cz/data/pdf/publikace/securitas-imperii/no25/009-039.pdf FRANTIŠEK ZAHRADNIČEK; ANTONÍN LUKÁŠ. Kroměříž na fotografiích Františka Zahradníčka. Kroměříž: AggrA, 1997. 55 (200) s. ISBN 80-238-2114-8. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu chrám svatého Cyrila a Metoděje na Wikimedia Commons Pravoslavná církevní obec Kroměříž – historie. http://www.pravoslavi-kromeriz.cz/historie.htm Pravoslavná církevní obec v Přerově. http://www.pravoslavi-prerov.hys.cz/text/7
Cerkiew Świętych Cyryla i Metodego w Kromieryżu

Cerkiew Świętych Cyryla i Metodego (cz. Chrám svatého Cyrila a Metoděje) – prawosławna cerkiew w czeskim mieście Kromieryż. Historia i architektura Cerkiew wzniesiono w latach 1946–1948. Cerkiew jest pomnikiem poległych w II wojnie światowej, upamiętnia m.in. biskupa Gorazda II. Wzniesiona w stylu neorosyjskim, we wnętrzu przyozdobiona licznymi ikonami. Zwieńczona jest kopułą. 8 lutego 1993 cerkiew wpisano do rejestru zabytków. Galeria Przypisy
Heliga Kyrillos och Methodios kyrka, Kroměříž

Heliga Kyrillos och Methodios kyrka är en tjeckisk-slovakisk-ortodox kyrkobyggnad, belägen i staden Kroměříž i regionen Mähren i östra Tjeckien. Kyrkan är helgad åt missionärerna och helgonen Helige Kyrillos och Helige Methodios som spred kristendomen bland de slaviska folken under 800-talet och skapade fornkyrkoslaviskan och det glagolitiska alfabetet. Kyrkan tillhör uppfördes också som ett monument över soldater som stupade i andra världskriget. Kyrkan tillhör Olomoucs och Brnos stift. Historik Heliga Kyrillos och Methodios kyrka i Kroměříž började att byggas år 1946 och stod klar 1948. Kyrkan Kyrkan är byggd i rysk-bysantinsk stil. Inne i kyrkan finns reliker från ett antal helgon. Se även Östortodoxa kyrkor Östortodoxa kyrkan i Tjeckien Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Heliga Kyrillos och Methodios kyrka, Kroměříž. Stiftets hemsida
Kostel svatého Vavřince (Krsy)

Kostel svatého Vavřince v Krsech je filiálním kostelem v římskokatolické farnosti Manětín. Stojí na návsi a tvoří dominantu vesnice. Je zasvěcen svatému Vavřinci. Historie Kostel pochází z první čtvrtiny 14. století. Věž byla postavena v pozdějším období. Celý kostel prošel barokními a klasicistními úpravami. Polední hodiny U východní strany kostela se nacházejí tzv. polední hodiny. Váže se k nim příběh z roku 1874, kdy ještě nebyly na věži kostela hodiny a kostelník tak nevěděl, kdy má správně zvonit. Měl však jisté astronomické znalosti a využil ke stanovení poledne slunce. Zakopal na východ od kostela dva kameny tak, že když padne stín kostela mezi ně, znamená to, že je poledne. Polední hodiny v Krsech jsou astronomická památka, která zřejmě nemá na českém území obdoby. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Informace o bohoslužbách
Kostel svatého Petra a Pavla (Krásný Les)

Kostel svatého Petra a Pavla je kostel v obci Krásný Les v okrese Karlovy Vary. Historie Původně gotický farní kostel byl postaven ve druhé polovině 14. století. Dne 18. dubna 1681 společně s osadou vyhořel. Na konci 17. století byl kostel obnoven v barokním slohu. V letech 1794-1795 byla náhradou za původní zchátralou věž postavena nová. V roce 1802 byla instalována nová kazatelna a v roce 1905 nové varhany, které vyrobil Ferdinand Müller z Nepomyšle.[zdroj?] Kolem kostela se původně rozkládal hřbitov, v jehož jižním rohu se nachází kostnice ze 17. století. Dne 23. června 1982 kostel vyhořel. Zůstaly pouze obvodové zdi a věž. Byl vydán demoliční výměr, ale díky úsilí jáchymovského faráře a děkana Františka Krásenského bylo zdivo zakonzervováno.[zdroj?] Současnost Dnes stojí věž a obvodové zdivo kostela. Presbytář kostela je novodobě zastřešen a hlavní loď je upravena do podoby zahrady s křížovou cestou. Kostel byl znovu vysvěcen dne 7. listopadu 1987 Františkem kardinálem Tomáškem.[zdroj?] Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Kostel na hrady.cz
Kostel Všech svatých (Kutná Hora)

Kostel Všech svatých v Kutné Hoře v místní části Žižkov je římskokatolický kostel, který stojí na vyvýšeném místě v severozápadní části Kutné Hory v ulici Česká na jižním okraji městského hřbitova. Je chráněn jako nemovitá kulturní památka České republiky; předmětem ochrany je kostel, bývalá hřbitovní kaple, devět hrobek a hrobů, ohradní zeď se vstupy, ohradní zeď mezi starým a novým hřbitovem, centrální pískovcový kříž, hřbitov - archeologická lokalita a pozemky areálu. Kostel není běžně přístupný veřejnosti. Historie První zmínka o kostelíku pochází z roku 1292. V roce 1698 byl barokně přestavěn italským stavitelem Giovannim Battistou Spinettim del´Angelo, který žil v Kutné Hoře. Popis Kostel je jednolodní, zaklenutý valenou klenbou. V průčelí má vestavěnou hranolovitou věž se zachovaným raně gotickým portálem. V patře věže je umístěn pozdně gotický reliéf kamenného poprsí anděla se znakem se zkříženými hornickými šlíglemi. Na jižní straně věže je do slepého rámovaného okna zasazen gotický kamenný znak horníků. Na průčelí jsou v nikách umístěny sochy svatého Rocha a svatého Šebestiána, patronů proti morové nákaze. Kostel je zařízen barokně. Na jeho výzdobě se podíleli Bernard Antonín Katterbauer mladší a pravděpodobně také Jan Karel Kovář. Hřbitov Nejstarší jádro hřbitova s kostelem se nachází na jižním okraji areálu. Hřbitov je zde však zrušen, dochovala se pouze kaple sloužící jako márnice. Areál je vymezen plnou ohradní zdí se třemi vstupy. Je zde řada architektonicky cenných historizujících náhrobků a nevelkých architektur hrobek ovlivněných gotikou, renesancí a klasicismem. Odkazy Reference Literatura HORÁČEK, Alois. Hora Kutná s okolím. II. vydání. V Praze: Nakladatelství Pavla Körbra, [mezi 1930 a 1938]. 112 stran. Körbrův průvodce po Čechách; svazek 38. S. 55. Dostupné online ŘEHÁK, Jan Josef. Hora Kutná a její okolí. V Hoře Kutné: Karel Šolc, 1879. 232 s. Kapitola 5. Kostel Všech Svatých, s. 128–130. Dostupné online. Související články Hřbitov v Kutné Hoře Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Všech svatých na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Kydliny)

Kostel svatého Václava umístěn do svahu u samotného středu návsi obce, jako dominanta obce Kydliny. Za kostelní budovou se nachází křížová cesta vybudovaná v roce 2019 se 14 zastaveními. Presbytář byl postaven v příkrém svahu, proto bylo nutné jej podepřít. Na dvou východních rozích presbytáře jsou tedy dobře patrny silné opěráky s kordonovanými římsami, které byly dostavěny. Tyto opěráky byly dostavěny i k severní věži se sakristií a oratoří. Stavební fáze První zmínka o kostele pochází z roku 1352 a kostel se tím řadí k nejstarším kostelům klatovského vikariátu. V literatuře je často uváděna dispozice pozdně románského kostela, loď s presbytářem však byla postavena v období gotiky, uvádí se počátkem 14. století. Následně v 15.–16. století přistavěna věž a kruchta v 16.–17. století. Ve století 18. probíhaly barokní a klasicistní úpravy. Stavební podoba Kostel sv. Václava je zbudován jako jednolodní obdélníkově orientovaná stavba s připojeným presbytářem, který je zakončen polygonálně a čtvercovou věží, která se připojuje k severní stěně presbytáře. V severním portálu, kterým se vstupuje do věže je znázorněn rok 1804, ke kterému se váže několik úprav kostela. V přízemí věže se nalézá sakristie a oratoř v patře. Samotná stavba je zvnějšku omítnuta hladkou fasádou a na západní straně se nachází vnější schodiště vedoucí na kruchtu. Jižní stranu lodě otevírá úzký lomený gotický portálek s profilovanými žlábky a pruty jdoucími do soklu. Dalšími gotickými prvky jsou typická lomená okna s ostěním, avšak porušeným profilováním a rozbitou kružbou. Okna umístěna na věži jsou rozmístěna nepravidelně, avšak dnes zčásti zazděna. Původní cibulová báň je zakryta osmibokou jehlancovou střechou. Samotná loď kostela je plochostropá, kruchta podklenuta třemi pasy křížové klenby, jejíž podpěru tvoří dva mohutné sloupy u jejího vstupu. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kyjov (zámek)

Zámek Kyjov se nachází v centru města Kyjov v okrese Hodonín. Jednopatrový renesanční zámek vznikl kolem roku 1540 a je zřejmě nejstarší budovou města. V současnosti je sídlem Vlastivědného muzea. Zámek je chráněn jako kulturní památka. Historie Původním majitelem Kyjova byl premonstrátský klášter Hradisko, který nechal pro správce statku vybudovat tvrz, jižně od současného zámku. Tvrz zanikla před polovinou 16. století. Kyjovský statek od kláštera v roce 1538 pronajal a o rok později zakoupil Jan Kuna z Kunštátu. Ten nechal následně na svahu pod kostelem, nedaleko zbytků původní tvrze, zbudovat renesanční zámek, dokončený kolem roku 1540. Jan Kuna téhož roku zemřel a jeho synové statek i se zámkem roku 1544 prodali Janu Kryštofu Kropáčovi z Nevědomí. Kyjov se však v roce 1548 vykoupil z poddanství a zámek přešel do vlastnictví města, v němž již zůstal. Zámek následně pravděpodobně sloužil jako fara a následně jako kasárna, nemocnice nebo škola. Byli zde také ubytováni městští služebníci a důstojníci městské posádky. Roku 1636 zámek zčásti vyhořel a byl rekonstruován a částečně přestavěn. Interiéry prodělaly úpravy v raně- a pozdněbarokním stylu. V roce 1911 získaly fasády zámku sgrafitovou bosáž a malby výjevů z dějin města, které vytvořil malíř Jano Köhler. V letech 1926–1928 bylo do zámku přesunuto Vlastivědné muzeum, které zde sídlí dodnes. Archeologický nález při rekonstrukci zámečku v roce 2018 připouští existenci stavby koncem 15. století. Popis Zámek se nachází pod svahem v centru města, východně od Masarykova náměstí. Je pokládán za nejstarší dochovanou budovu města. Je to jednopatrová budova, přibližně obdélného půdorysu. Fasády jsou pokryty hladkou omítkou, se sgrafitovou malbou. Přízemní místnosti mají většinou valeně zaklenuté stropy, místnosti v patře mají stropy ploché. Na jihovýchodní straně navazuje jednopatrový objekt z roku 2010. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zámek Kyjov na Wikimedia Commons Vlastivědné muzeum Kyjov v prostorách zámku