NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Opolenec (přírodní rezervace)

Opolenec je přírodní rezervace a evropsky významná lokalita v okrese Prachatice. Nachází se v Šumavském podhůří, na prudkých západně orientovaných svazích vrchu Opolenec nad říčkou Volyňkou, 1,5 km jihozápadně od obce Bohumilice. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Flóra Důvodem ochrany je soubor společenstev na pošumavských krystalických vápencích s druhově bohatými lesními porosty, v nichž dominují lesostepní bory, s celou řadou chráněných druhů, charakteristicky je vytvořena i vegetace sukulentů na teráskách vápencových skalek, cenné jsou také luční biotopy na vápencovém podkladě s hořečkem českým, hořečkem nahořklým. Z dalších chráněných a ohrožených druhů na lokalitě rostou např. tořič hmyzonosný (Ophrys insectifera), kruštík tmavočervený (Epipactis atrorubens), vemeník zelenavý (Platanthera chlorantha), pětiprstka žežulník (Gymnadenia conopsea), vstavač kukačka (Anacamptis morio), vstavač nachový (Orchis purpurea), hruštička zelenokvětá (Pyrola chlorantha), jednokvítek velekvětý (Moneses uniflora), kociánek dvoudomý (Antennaria dioica), lilie zlatohlavá (Lilium martagon), oman hnidák (Inula conyzae), vratička měsíční (Botrychium lunaria) a další . Součástí rezervace jsou i krasové jevy – Sudslavická jeskyně – nevelká podzemní prostora, odkrytá při jednom z odstřelů při stavbě přilehlé železniční trati. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 336–337. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Opolenec na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Opolenec

Opolenec – rezerwat przyrody w kraju południowoczeskim w Czechach. Rezerwat ten został ustanowiony 20 września 1985 roku. Położony jest w pobliżu Sudslavic (część Vimperku w Powiecie Prachatice) i rzeki Volyňka, na wysokości od 590 do 610 m n.p.m.. Zajmuje powierzchnię 19,26 ha. Obejmuje fragment Pošumavskego Krasu z ostańcami zbudowanymi z wapienia krystalicznego. Ochronie podlega tu nawapienna roślinność kserofilna z licznymi rzadkimi gatunkami. Licznie występują tu także zjawiska krasowe. Położona tu jaskinia Sudslavická jest znana z odkrywanych tu szczątków fauny czwartorzędowej. Zwiedzanie rezerwatu umożliwia ścieżka edukacyjna Sudslavický okruh. Jej początek znajduje się przy Sudlsavickej lipie. Drzewo to należy do największych w Czechach (obwód około 12 metrów, wiek 600 lat). Północna część ścieżki przebiega w pobliżu stacji Bohumilice v Čechách. Część południowa biegnie terenami zalewowymi rzeki Volyňki. Spotkać tam można takie rośliny jak gółka długoostrogowa, storczyk samczy, dwulistnik muszy, gruszycznik jednokwiatowy, kruszczyk rdzawoczerwony, lilia złotogłów, paprotnik ostry czy goryczuszka czeska. Przypisy
Olšinka

Olšinka je chráněná lokalita v I. zóně národního parku Šumava zhruba 2 km severovýchodně od obce Kvilda v okrese Prachatice. Chráněné území zaujímá kotlinu mezi horami Orel (1182 m) a Přílba (1219 m) na horním toku stejnojmenného potoka Olšinky, levého přítoku Teplé Vltavy. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany je vrchoviště a podmáčené smrčiny, tokaniště tetřeva. Lokalita byla samostatnou přírodní památkou ev. č. 1602 od roku 1992 do roku 2020, kdy došlo ke zrušení přírodní památky – ochrana lokality daná polohou v I. zóně národního parku je dostatečná. Odkazy Související články Národní park Šumava Seznam chráněných území v okrese Prachatice
Králek

Králek je přírodní památka poblíž obce Pluhův Žďár v okrese Jindřichův Hradec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Předmětem ochrany je zachování populace kriticky ohrožené pobřežnice jednokvěté (Littorella uniflora), prostřednictvím ochrany ekosystému rybníka. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 240. Související články Seznam chráněných území v okrese Jindřichův Hradec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Králek na Wikimedia Commons
Velký Troubný

Velký Troubný je přírodní památka poblíž obce Slavonice v okrese Jindřichův Hradec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je mezotrofní rybník s vysokou druhovou diverzitou fytoplanktonu i zooplanktonu. Galerie Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 251. Související články Seznam chráněných území v okrese Jindřichův Hradec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velký Troubný na Wikimedia Commons
Upolíny

Upolíny je přírodní památka poblíž vesnice Libínské Sedlo, jedné z místních částí města Prachatice v okrese Prachatice. Chráněné území se rozkládá na horním toku Fefrovského potoka, po pravé straně silnice II/141 z Prachatic, v horních partiích jejího stoupání na Libínské Sedlo. Důvodem ochrany je vlhká loučka s porostem silně mizejícího rostlinného druhu upolínu evropského (Trollius europaeus). Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 355. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Upolíny na Wikimedia Commons
V polích

V polích je přírodní památka poblíž obce Zábrdí v okrese Prachatice. Chráněné území se rozkládá asi půl kilometru jižně od Zábrdí, kde zaujímá část k jihovýchodu ukloněného svahu po levé straně údolí řeky Blanice. Důvodem ochrany je bohatá lokalita vstavače kukačky (Anacamptis morio). Galerie Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 356. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu V polích na Wikimedia Commons
Vltavské stráně

Vltavské stráně je přírodní památka ev. č. 1613 na jihovýchodním okraji obce Kvilda v okrese Prachatice. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany jsou skalnaté stráně nad Teplou Vltavou s hořcem panonským (Gentiana pannonica) aj. Odkazy Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice
Rašeliniště Klenová

Rašeliniště Klenová je přírodní památka západně od Klenové a jihovýchodně od Senotína u Nové Bystřice v okrese Jindřichův Hradec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je zachování mokřadních biotopů, především lučního rašeliniště s řadou rostlinných a živočišných druhů a společenstev. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jindřichův Hradec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rašeliniště Klenová na Wikimedia Commons
Rašeliniště Mosty

Rašeliniště Mosty je přírodní památka poblíž obce Kunžak v okrese Jindřichův Hradec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je zachování mokřadních biotopů, především lučního rašeliniště a pobřeží rybníka s řadou vzácných rostlinných a živočišných druhů a společenstev. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jindřichův Hradec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rašeliniště Mosty na Wikimedia Commons
Rašeliniště u Suchdola

Rašeliniště u Suchdola je přírodní památka na severozápadním okraji Suchdola u Kunžaku v okrese Jindřichův Hradec. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je lokalita s výskytem neobvyklých druhových kombinací v rostlinných společenstvech s řadou vzácných druhů. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 249. Související články Seznam chráněných území v okrese Jindřichův Hradec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rašeliniště u Suchdola na Wikimedia Commons
Tetřevská slať

Tetřevská slať je přírodní památka ev. č. 1146 poblíž obce Horská Kvilda na pomezí okresů Klatovy a Prachatice. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany je typické horské vrchoviště vyšších poloh Šumavy s charakteristikou florou a faunou. Odkazy Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Tetřevská slať na webu o Modravsku
Saladínská olšina

Saladínská olšina je přírodní rezervace poblíž obce Záblatí v okrese Prachatice. Chráněné území se rozkládá po pravé straně Cikánského potoka několik set metrů severozápadně od osady Saladín. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany je přírodní, lidskou činností neovlivňovaný údolní jasanovo-olšový luh, kriticky ohrožené druhy ptáků a jejich biotopy, silně ohrožené druhy savců, ptáků a obojživelníků a jejich biotopy, ohrožené druhy obojživelníků plazů a rostlin a jejich biotopy. Na území lokality se dříve ve středověku těžilo zlato. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Saladínská olšina na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Saladínská olšina

Saladínská olšina – rezerwat przyrody w kraju południowoczeskim w Czechach. Rezerwat ten został ustanowiony w 9 grudnia 2009 roku. Znajduje się nad Cikánským potokiem, na gruntach wsi Saladín w Powiecie Prachatice, w obrębie obszarów chronionych CHKO Šumava i SOOS Šumava. Zajmuje powierzchnię 3,1118 ha i położony jest na wysokości od 585 do 590 m n.p.m.. Ochronie podlega tu dolinny łęg jesionowo-olszowy z 90-procentową dominacją olszy czarnej i domieszką klonu jaworu, klonu zwyczajnego, wiązu górskiego, jesionu wyniosłego, wierzby iwy, czeremchy zwyczajnej, leszczyny pospolitej, buka, świerku pospolitego i sosny zwyczajnej. Najstarsze drzewa mają około 150 lat. Do godnych uwagi gatunków roślin należą tu również wawrzynek wilczełyko i urdzik górski. Do odnotowanych tu istotnych gatunków kręgowców należą: ropucha szara, traszka górska, żaba trawna, padalec zwyczajny, zaskroniec zwyczajny, żmija zygzakowata, bocian czarny, czubatka europejska, jarząbek zwyczajny, krogulec zwyczajny, kruk zwyczajny, orzechówka zwyczajna, pluszcz zwyczajny, wydra europejska, ryś euroazjatycki. Przypisy
Stádla (přírodní památka)

Stádla je přírodní památka poblíž samoty Stádla, jedné z místních částí města Prachatice v okrese Prachatice. Chráněné území se rozkládá asi 350 m zsz. od samoty, kde zaujímá k západu ukloněný svah pod bezejmenným vrcholem (821 m n. m.). Důvodem ochrany je kamenitý svah s bohatým výskytem prstnatce bezového (Dactylorhiza sambucina). V několika letech před rokem 2015 byl výskyt prstnatce bezového velmi řídký, a v roce 2015 byly na lokalitě zaznamenány pouze dva kusy. Další ojedinělé kusy rostou na okrajích luk v širokém okolí. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 348. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stádla na Wikimedia Commons
Polučí

Polučí je přírodní památka poblíž obce Křišťanov v okrese Prachatice. Chráněné území se rozkládá v lokalitě Mlýnský lesík zhruba 2,5 km severovýchodně od Křišťanova. Důvodem ochrany je přirozený porost buku na kyselém podloží, na návrší kóty 855 m, v povodí Lučního potoka. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 346. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Polučí na Wikimedia Commons
Pod Vyhlídkou II

Pod Vyhlídkou II je přírodní památka poblíž obce Nebahovy v okrese Prachatice. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je uchování areálu Stanice mladých přírodovědců. Odkazy Reference Související články Pod Vyhlídkou Seznam chráněných území v okrese Prachatice Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 342. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pod Vyhlídkou II na Wikimedia Commons
Pod Vyhlídkou

Pod Vyhlídkou je přírodní památka poblíž obce Nebahovy v okrese Prachatice. Důvodem ochrany je zachování rašelinné lesní loučky jako základny pro praktickou výuku biologie. Odkazy Reference Související články Pod Vyhlídkou II Seznam chráněných území v okrese Prachatice Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 341. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pod Vyhlídkou na Wikimedia Commons
Čebínka (rozhledna)

Rozhledna Čebínka je ocelový stožár pro antény telefonního operátora na kopci Čebínka u obce Čebín v okrese Brno-venkov, který slouží také jako rozhledna. Základna stožáru leží v nadmořské výšce 432 m, výška stožáru je 38 m. Na vyhlídkovou plošinu ve výšce 30 m vede 161 schodů s 10 malými odpočívadly. Stavba stožáru probíhala koncem roku 2002, v lednu 2003 byla kolaudována a 30. srpna 2003, u příležitosti 650. výročí založení obce Čebín, byla otevřena pro veřejnost. Provozovatelem rozhledny je obec Čebín. V roce 2021 byla rozhledna pro veřejnost z provozních důvodů do odvolání uzavřena. Přístup k rozhledně je z obce Čebín po žluté turistické značce. Dohlédnout lze až do Dukovan, nebo na Pálavu. Výhled je rovněž na vyhlídkovou věž na Zlobici u Malhostovic. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čebínka na Wikimedia Commons Rozhledna na Čebínce na webu obce Čebín Čebínka u Kuřimi
Čedičové varhany u Hlinek

Čedičové varhany u Hlinek jsou přírodní památka jihozápadně od Hlinek v okrese Karlovy Vary. Lokalita se nachází pod kótou Hůrka (817 metrů). Předmětem ochrany je stěna bývalého lomu s čedičovými sloupy, které jsou klasickou ukázkou sloupcovité odlučnosti čediče a jsou ve Slavkovském lese ojedinělé. Čedičové sloupy se směrem k vrcholu mírně milířovitě sbíhají. Přírodní památku vyhlásila Správa chráněné krajinné oblasti Slavkovský les, která o území zároveň pečuje. Geologie Lokalita je zaniklou třetihorní sopkou starou přibližně 22 milionů let. Sloupcovitá odlučnost je výsledkem smršťování a chladnutí lávy, která může za specifických podmínek utuhnout do podoby šestihranných sloupů, tzv. varhan. Převládající čedičovou horninou je nefelinit, v partiích s vyšším obsahem živců přechází do tefritu. Opuštěný kamenolom je návštěvní lokalitou Geoparku Egeria, který je součástí Česko-bavorského geoparku. Fauna a flóra Po botanické stránce není území zvlášť zajímavé. Kromě běžných druhů se zde vyskytuje orlíček obecný (Aquilegia vulgaris) a zimolez černý (Lonicera nigra) a lýkovec jedovatý (Daphne mezereum). Na území přírodní památky a v jejím ochranném pásmu žije zmije obecná (Vipera berus) a ještěrka živorodá (Lacerta vivipara). Z ptáků zde pak byly v minulosti evidovány výskyty krkavce velkého (Corvus corax) a ořešníka kropenatého (Nucifraga caryocatactes). Údržba V roce 2015 proběhlo odstranění náletových dřevin ze stěny lomu a očištění hlavic sloupů a v roce 2019 stržení pařezů z horní hrany lomové stěny a srovnání plochy dna lomu do roviny. Byly vyzvednuty velké spadané sloupce čediče jako geologické ukázky a přemístěny k informační tabuli pro návštěvníky lokality. Přístup Od přístupové komunikace jeden kilometr jihovýchodně od Hlinek byla u vstupu do chráněného území umístěna naučná tabule objasňující problematiku přírodní památky. QR kód národního geoparku Egeria odkazuje na odborné informace. Od tabule je vyšlapaná pěšina až pod lomovou stěnu. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Karlovy Vary Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čedičové varhany u Hlinek na Wikimedia Commons
Čenkovička (přírodní památka)

Čenkovička je přírodní památka v lokalitách Bystřec, Čenkovice v okrese Ústí nad Orlicí. Správuje ji AOPK Pardubice. Důvodem ochrany jsou louky v údolí meandrujícího toku Čenkovičky, bohatá lokalita bledule jarní (Leucojum vernum). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čenkovička na Wikimedia Commons
Čermákovy louky

Čermákovy louky je přírodní rezervace poblíž obce Nový Rychnov v okrese Pelhřimov v nadmořské výšce 680–690 metrů. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Důvodem ochrany jsou mokřadní a rašelinné louky se vzácnou květenou a zvířenou. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Pelhřimov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čermákovy louky na Wikimedia Commons
Černická obora

Černická obora je obora a přírodní památka v okrese Tábor v Jihočeském kraji, okolo dnes již zaniklé obce Černice na území přírodního parku Černická obora. Chráněná oblast se rozkládá na území 11,53 hektaru. Důvodem ochrany je oblast staré obory, ve které se zachoval smíšený porost tvořený převážně habry (Carpinus betulus) a duby (Quercus robur). Současně zde rostou vzrostlé borovice lesní (Pinus sylvestris), smrky (Picea) a jedle bělokoré (Abies alba). Historie První zmínky o oblasti obory pocházejí z roku 1585, kdy se zde chovali bažanti. Vznik původní obory sahá do konce 16. století, kdy v roce 1586 byla založena Petrem Vokem z Rožmberka jako místo, kde se měla chovat černá zvěř, jeleni a daňci a to na ploše 11 × 4,4 kilometru. Již v roce 1880 na území obory vznikla přírodní rezervace, která se stala jednou z nejstarších rezervací na území Česka. Původně se na území budoucí obory nacházela vesnice Černošice, od které má i svůj název. Jako její doklad zde stojí pouze barokní lovecký zámeček, který byl vystaven v 60. letech 18. století na základech původně renesančního zámečku. Vyjma Černošic vzniku obory musely ustoupit i obce Benešov a Obrovka. Obyvatelstvo z těchto třech vesnic bylo přestěhováno do nově založené osady Nová Ves. Přírodní památka byla vyhlášena v roce 1933 na ploše 11,51 ha, ale ochrany se oblasti dostávalo již od roku 1880. Od této doby byla chráněna majitelem panství. Oblast se nechává v podstatě bez zásahu a spadlé dřevo není z lesa odstraňováno. Přístup Památka je snadno dosažitelná po silnici vedoucí z Bechyně do Soběslavi a to ve vzdálenosti přibližně 1,5 km východně od obce Sudoměřice u Bechyně. Je zde naučná stezka Černická obora. Okolo přírodní památky se nachází obora rozkládající se na ploše 2000 ha, původně velikost dosahovala až 4500 ha, která je i součástí přírodního parku Černická obora. Od roku 1971 již není obora ohrazena. Je zde také golfové hřiště. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 433. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černická obora na Wikimedia Commons
Černohorská rašelina

Černohorská rašelina byla přírodní památka ev. č. 2455 poblíž obce Janské Lázně v okrese Trutnov. Oblast spravuje Správa KRNAP. Památka byla zrušena k 1. dubnu 2008 začleněním památky pod NP Krkonoše. Důvod ochrany Důvodem ochrany bylo horské rašeliniště po obvodu zarostlé kosodřevinou. Poloha Rašeliniště se nachází v plochém sedle mezi krkonošskými vrcholy Černá hora a Světlá. Odvodňováno je Černohorským a Javořím potokem, pravými přítoky Úpy. Prostorem rašeliniště je vedena okružní naučná stezka Černohorská rašelina s odbočkou k dřevěné rozhledně. Východištěm stezky je rozcestí v Javořím dole na červené turistické značce spojující Lučiny a Černou horu. Odkazy Související články Seznam chráněných území v okrese Trutnov Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černohorská rašelina na Wikimedia Commons
Černá Hora (zámek)

Černá Hora je hrad přestavěný na zámek v severní části městyse Černá Hora v okresu Blansko. Historie Hrad byl postaven v letech 1279–1298 Matoušem z Černé Hory, který působil ve významné funkci moravského komorníka. Jelikož zemřel bez mužského potomka, hrad obdržel v roce 1305 královský mincmistr Arpád z Florencie. V roce 1320 hrad vlastnil Jindřich z Lipé a roku 1330 se po něm píše jeho syn Jindřich, zvaný Železný. Před rokem 1348 hrad získal rod pánů z Boskovic. Roku 1390 se výslovně uvádí Vaněk Černohorský z Boskovic. Ten nejenže připojil svoji pečeť pod protestní list proti upálení mistra Jana Husa do Kostnice, ale za husitských válek vystupoval na straně moravských husitů proti olomouckému biskupovi Janu Železnému. Hrad byl asi roku 1423 vojsky olomouckého biskupa dobyt a Vaněk ho získal zpět až konverzí ke katolictví. Vaňkův syn Beneš Černohorský z Boskovic se v česko-uherských válkách přidal na stranu Matyáše Korvína a roku 1471 od něj dostal právě dobytý Nový hrad. Po Benešovi převzal Černou Horu Jaroslav Černohorský z Boskovic, který však neměl mužské potomky. Panství tak zdědily jeho čtyři dcery, které je roku 1550 prodaly Václavu Bučovickému z Boskovic. Jeho syn Albrecht Bučovický z Boskovic provedl na hradě renesanční úpravy. Poslední mužský potomek Černohorských z Boskovic Jan Šembera z Boskovic zemřel roku 1597 a panství vyženil Karel I. z Lichtenštejna. V letech 1627–1684 drží panství jejich syn Karel Eusebius z Lichtenštejna. Rod Lichtenštejnů však na hradě nesídlil a spravoval ho pouze purkrabí. Hrad byl poškozen za třicetileté války, ale opravy podstatu sídla nezměnily. Roku 1719 vyženil černohorské panství Jindřich Josef z Auerspergu. Roku 1726 hrad vyhořel, byl provizorně opraven, avšak roku 1818 byl opuštěn. Roku 1857 koupila zámek Henrietta Pereira-Arnstein, která započala pseudorenesanční přestavbou hradu na zámek. Práce dokončil v letech 1859–1861 její zeť hrabě Mořic Friess z Friessenburgu. Roku 1945 byl zámek Friessům zkonfiskován a byl zde zřízen sociální ústav. Literatura ŠIMEČEK, Pavel; PLAČEK, Miroslav; SKÁLOVÁ, Veronika. Copuli lapidum / Hromady kamení I+II. Hrady a hrádky v povodí Svratky a Svitavy. 2. vyd. Brno: Národní památkový ústav, 2021. 82 s. ISBN 978-80-87967-32-4. S. 41. ŠTĚTINA, Jan. Černá Hora. Stavební vývoj hradu a zámku. In: Klub Augusta Sedláčka. Dějiny staveb. Plzeň: Petr Mikota, 2022. ISBN 978-80-87170-70-0. ISSN 1803-0777. S. 127–154. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Černá Hora na Wikimedia Commons Zámek Černá Hora na webu městysu Černá Hora
Černá blata

Černá blata jsou přírodní památka východně od obce Dešov v okrese Třebíč. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Výměra je 5,76 ha, ale celková plocha včetně ochranného pásma je 10,65 ha. Důvodem ochrany je přirozený bukový porost. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černá blata na Wikimedia Commons