NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Židovský hřbitov v Přešticích

Židovský hřbitov v Přešticích se nachází v okrese Plzeň-jih, kraj Plzeňský. Leží v části zvané Zámostí asi 1 km východně od centra města Přeštice u silnice č. 183 vedoucí do Vodokrt. Má rozlohu 3 387 m². Zachovalo se zde 47 náhrobků a bývalý hrobnický domek. Hřbitov byl prohlášen kulturní památkou, památkově chráněn je od 20. září 2017, rejstříkové číslo v ÚSKP 106093. Historie židovské obce O počátcích židovského osídlení v Přešticích i okolních obcích se mnoho písemných pramenů nezachovalo, pravděpodobně tak však bylo již na počátku 17. století. Osídlení bylo ukončeno s německou nacistickou okupací, kdy 26. listopadu 1942 bylo deportováno do vyhlazovacích táborů 40 židovských občanů. Hrůzy těchto táborů přežili a osvobození se tak dočkali pouze tři lidé. Zahynuly celé rodiny Adlerova, Hanákova, Hartmannova, Kleinova, Kurandova, Orsteinova, Pickova, Roubíčkova, Šancerova a Weiglova, celkem 37 osob. Hřbitov Historie Před založením hřbitova v Přešticích byl pro pohřby využíván nedaleký židovský hřbitov v Dolní Lukavici. Hřbitov v Přešticích byl založen v roce 1907. Je nejmladším z osmi dochovaných židovských hřbitovů v okrese Plzeň-jih. Poslední pohřeb se zde konal v roce 1956. Od šedesátých let 20. století byla plocha hřbitova využívána k různým účelům, dokonce i pro voliérový chov bažantů. Po roce 2000 bylo pohřebiště upraveno a je pietně udržováno péčí a nákladem města Přeštice. Po demolici přeštické novorománské synagogy v roce 1974 zůstal židovský hřbitov jedinou připomínkou na život a působení přeštické židovské komunity. Popis Hřbitov byl založen podle plánů stavitele Jana Velíška. Leží asi 1 km východně od centra města při silnici na Vodokrty na okraji rekreační zástavby a zahrad. Jde o pozemkovou parcelu č. 884 lichoběžníkového půdorysu o rozloze 3 387 m² na mírně svažitém terénu, porostlou travou a vzrostlými stromy. Je v majetku Federace židovských obcí ČR. Hřbitov je po obvodu částečně obehnán cihlovou omítnutou zdí, ze strany od silnice s branou a brankou. V jihozápadním nároží zůstala zachovalá bývalá márnice. Na ploše je 47 náhrobků; lze identifikovat náhrobky významných osob přeštické židovské náboženské obce, např. dlouholetého rabína Leopolda Singera. Odkazy Reference Související články Synagoga v Přešticích Seznam kulturních památek v Přešticích Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Přešticích na Wikimedia Commons Přeštice – synagoga – článek na webové stránce Zaniklé obce a objekty, autor Pavel Frýda 2009-04-27 [cit. 2019-09-23] Židovský hřbitov – informace na webové stránce Národního památkového ústavu, Památkový katalog [cit. 2019-09-23] Památky a občanská vybavenost Plzeňského kraje – Židovský hřbitov, areál[nedostupný zdroj] – informace na webové stránce Plzeňský kraj nejlepší místo pro život [cit. 2019-09-23]
Jüdischer Friedhof (Přeštice)

Der Jüdische Friedhof in Přeštice (deutsch Prestitz), einer Stadt im Okres Plzeň-jih in Tschechien, wurde 1907 angelegt. Der jüdische Friedhof ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich noch circa 47 Grabsteine. Das Taharahaus ist noch erhalten. Der Rabbiner Leopold Singer ist auf dem Friedhof bestattet. Literatur Přeštice. In: Hugo Gold, Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Jüdischer Buch- und Kunstverlag, Brünn/Prag 1934, S. 515–516 (Online) bei der Landesbibliothek Oberösterreich (tschechisch) Weblinks Prestitz (Böhmen) bei www.jüdische-gemeinden.de
Židovský hřbitov v Rabí

Židovský hřbitov v Rabí, založený před rokem 1724, se nachází jihozápadně od náměstí v Rabí a jeho zeď se připojuje k vnější hradební zdi zdejšího hradu. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Poslední pohřeb se zde konal roku 1911 a dodnes se dochovalo přes sto náhrobních kamenů. Existuje legenda, která říká, že ten, kdo dá kamínek na náhrobek Benjamina, syna Jicchaka Segala z roku 1732 v horní části areálu u zdi, tomu se vyplní přání, bude-li nezištné a bez zlých úmyslů. V obci se též nachází bývalá synagoga. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Rabí Synagoga v Rabí Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Rabí na Wikimedia Commons Detailní katalog epitafů na hřbitově i s komentářem
Jüdischer Friedhof (Rabí)

Der Jüdische Friedhof in Rabí (deutsch Rabi, früher Raby), einer Stadt im Okres Klatovy in Tschechien, wurde im 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof am südlichen Stadtrand unterhalb der Burg ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich nur noch wenige Grabsteine . Weblinks Beschreibung (tschechisch, abgerufen am 27. Januar 2015) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Rabštejně nad Střelou

Židovský hřbitov v Rabštejně nad Střelou byl založen nejspíše roku 1654. Je situován v Rabštejně nad Střelou ve svahu na cestě vedoucí od pošty směrem k řece Střele. Kolem hřbitova vede i několik různobarevně značených turistických stezek. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Skládá se ze dvou částí, novější a starší, jež byla kvůli nedostatku místa pro další hroby zvýšena, což se vymyká zvyklostem. Dochovala se ohradní zeď, areál je opraven a stojí u něj informační tabule naučné stezky nejmenším historickým městem ČR se 14 zastaveními, zbudované roku 1979. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Rabštejně nad Střelou na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Radnicích

Židovský hřbitov v Radnicích, založený pravděpodobně v druhé polovině 17. století je situován východně od města Radnice na kraji lesa u pole s přístupem po polní cestě odbočující doprava k lesu ze silnice na Chomle po zeleně značené turistické stezce. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V první polovině 19. století došlo k jeho rozšíření. Dochovalo se 208 náhrobků s nejstarším z roku 1706 a nejmladším z roku 1932. Stála zde kamenná ohradní zeď s cihlovou nástavbou a vstupem ze západní strany, postaveny byly dvě brány a na severozápadě areálu hřbitovní domek, který se dodnes bohužel nezachoval. Pohřby zde probíhaly až do počátku nacistické okupace. Hřbitov je volně přístupný. Ve městě se též nachází bývalá synagoga. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Radnice Synagoga v Radnicích Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Radnicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Radnice)

Der Jüdische Friedhof in Radnice (deutsch Radnitz), einer Stadt im Plzeňský kraj (Region Pilsen) in Tschechien, wurde im 16. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 2011 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten Grabsteine auf dem Friedhof stammen aus dem 18. Jahrhundert. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Radnice (abgerufen am 17. Januar 2015) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Radouni

Židovský hřbitov v Radouni se nachází na návrší severozápadně od vsi Radouň, okres Litoměřice, a je přístupný po polní cestě, která navazuje na ulici, vedoucí severozápadně od místního kostela. Založen byl v roce 1789, dvakrát došlo k jeho rozšíření (v 1. polovině 19. století a počátkem 20. století) a rozkládá se na celkové ploše 2505 m². Svého času sloužil pro pohřby židů ze širokého okolí (např. Dubá, Štětí, Hoštka). Čítá na 200 náhrobků různého stylu, z nichž nejstarší pochází z počátku 19. století. V areálu hřbitova se nachází osmiboká obřadní síň s betonovou kupolí, postavená v novorománském slohu v letech 1910 až 1922. Obřadní síň byla rekonstruována a je v ní umístěna výstava dokumentující život místních náboženských obcí. Hřbitov je ve vlastnictví Federace židovských obcí. Hřbitov je zamčený. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Radouni na Wikimedia Commons Atlas Česka.cz – Židovský hřbitov Radouň
Jüdischer Friedhof (Radouň (Štětí))

Der Jüdische Friedhof in Radouň (deutsch Radaun), einem Ortsteil der Gemeinde Štětí im Okres Litoměřice in Tschechien, wurde 1789 auf einem Abhang nördlich des Ortes errichtet. Der jüdische Friedhof ist seit 1958 ein geschütztes Kulturdenkmal. Bis 2005 wurde die Zeremonienhalle umfassend renoviert. Weblinks Beschreibung als Kulturdenkmal (abgerufen am 14. Januar 2015) Beschreibung von Radouň bei der Gemeinde Štětí (abgerufen am 14. Januar 2015)
Židovský hřbitov v Rokycanech

Židovský hřbitov v Rokycanech byl založen roku 1898. Nachází se na severu města Rokycan naproti hvězdárně ve Voldušské ulici. Historie Židovská náboženská obec v Rokycanech vznikla jako početně výraznější komunita až během 19. století (do té doby probíhaly židovské pohřby rokycanských Židů v nedalekém Oseku (viz článek Židovský hřbitov v Oseku u Rokycan). Židovská obec v Rokycanech využívala od roku 1871 jako modlitebnu dům čp. 110/I na tehdejším Svatojánském (dnes Malém) náměstí (viz článek Synagoga v Rokycanech). V domě se nacházela i židovská německojazyčná škola, která byla ovšem roku 1898 po rozhodnutí židovské obce zrušena. Rokycanský židovský hřbitov byl založen roku 1898, kdy rokycanská židovská obec koupila louku o rozloze 1984 metrů čtverečních při tehdejší silnici na Volduchy za městem (nyní na severním okraji intravilánu Rokycan). Součástí nového hřbitova byl i domek čp. 192/II s neogotickým dekorem fasády a pamětní deskou s nápisem „Israelský pohřební spolek založil tento hřbitov v Rokycanech v roce 1898.“ Hřbitov nebyl nikdy zaplněn, protože rokycanská židovská obec během 1. poloviny 20. století rychle početně ubývala a po holokaustu již nebyla obnovena. Poslední pohřeb se tu konal roku 1963 (podle jiného zdroje poslední pohřeb proběhl za 2. světové války.). Do dnešního dne se zde zachovalo 68 náhrobků. Hřbitovní domek byl v 70. letech 20. století prodán do soukromého vlastnictví a adaptován na obytný dům. Jeho architektonická podoba z konce 19. století byla zčásti zachována. V současnosti se na hřbitově dochovalo necelých 70 náhrobků V roce 2000 městské zastupitelstvo Rokycan souhlasilo s bezplatným převodem objektu čp. 192/II se stavební parcelou na Židovskou obec Plzeň. V roce 2007 zastupitelstvo schválilo přesun částky 45 000 Kč z rezervy finančního odboru jako příspěvek na opravu hradby židovského hřbitova. Odkazy Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Rokycany Židovský způsob pohřbívání
Židovský hřbitov v Rousínově

Židovský hřbitov v Rousínově byl založen zřejmě v 16. století. Nachází se asi 300 metrů směrem na jih od Sušilova náměstí, mezi ulicemi Trávníky, Kalouskova a U Náhonu. Na ploše 5964 m2 se dochovalo asi 1500 náhrobních kamenů (macev) s nejstarším čitelným z roku 1695. O počtu náhrobků se prameny rozcházejí, stránky pražské židovské obce uvádějí 1146 náhrobků. Do 70. let minulého století stával u brány domek hrobníka s márnicí. Po jeho zboření zde byly postaveny garáže. Rousínovská židovská komunita přestala existovat v roce 1940. Odkazy Reference Související články Rousínov Synagoga v Rousínově Seznam židovských památek v Jihomoravském kraji Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Rousínově na Wikimedia Commons Židovský hřbitov v Rousínově v dokumentaci náhrobků na webu Židovské obce Brno
Jüdischer Friedhof (Rousínov)

Der Jüdische Friedhof in Rousínov (deutsch Neu Raußnitz), einer Stadt im Okres Vyškov in Tschechien, wurde vermutlich im 16. Jahrhundert angelegt. Auf dem jüdischen Friedhof mit barocken und klassizistischen Grabsteine ist der älteste Grabstein aus dem Jahr 1695. Weblinks Beschreibung (abgerufen am 12. Februar 2014)
Židovský hřbitov v Sobědruhách

Židovský hřbitov v Sobědruhách se nachází v západní části teplické městské části Sobědruhy v blízkosti hlavní silnice. Hřbitov byl založen v roce 1669 a až do roku 1751 zde byli pohřbíváni též židé z Drážďan. Počátkem 19. století byl rozšířen do své dnešní podoby, kdy se rozkládá na celkové ploše 3496 m2. Pohřbívalo se zde až do druhé světové války. Během minulého režimu byl hřbitov zdevastován, část náhrobních kamenů byla rozprodána jako stavební kámen a došlo ke zboření obřadní síně, z níž zbylo pouze obvodové zdivo. Na počátku 21. století se na hřbitově dochovalo na 200 náhrobních kamenů, z nichž nejstarší pochází ze 17. století. Součástí je též řada cenných barokních stél. V roce 2002 byl hřbitov rekonstruován a je volně přístupný. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Sobědruhách na Wikimedia Commons Židovskéhřbitovy.wz.cz – Sobědruy
Jüdischer Friedhof (Sobědruhy)

Der Jüdische Friedhof von Sobědruhy liegt im westlichen Teil des Ortes Sobědruhy, der seit 1960 ein Stadtteil von Teplice (Ústecký kraj, Tschechien) ist. Der Friedhof wurde im Jahre 1669 angelegt. Bis zur Einweihung des ersten Jüdischen Friedhofs in Dresden im Jahre 1751 wurden hier auch Juden aus Sachsen, z. B. aus Dresden und Freiberg, beigesetzt. Im frühen 19. Jahrhundert wurde er erweitert und erhielt seine heutige Größe von 3496 m². Bestattungen gab es hier bis zum Zweiten Weltkrieg. In den 1950er Jahren wurde der Friedhof verwüstet, einige Grabsteine wurden als Werksteine verkauft und die Feierhalle wurde abgerissen. Im Jahr 2002 wurde der Friedhof mit etwa 200 Grabsteinen, von denen der älteste aus dem 17. Jahrhundert stammt, restauriert und ist wieder frei zugänglich. Auf dem Friedhof wurden u. a. folgende Personen beerdigt: Jeruchim Katz († 1669) – ältester Grabstein, der Gemeindevorsteher Jekutiel bar Zebi († 1692), der kabbalistische Gelehrte Zacharias Mendel († 1712), der Rabbiner Reb David ben Simon († 1719), der Philanthrop Jonas recte Amiti († 1736) und der Rabbiner Heinrich Galandauer († 1900). Der Freundeskreis Dresdner Synagoge unterstützt die Jüdische Gemeinde von Teplice bei der baulichen Umgestaltung des alten Friedhofs. Neben diesem Friedhof gibt es seit 1862 den Neuen Jüdischen Friedhof in Teplice. Der Alte Jüdische Friedhof in Teplice wurde 1862 geschlossen, er existiert nicht mehr. Die ehemalige Synagoge von Soborten stand in der Judengasse (später Tempelstraße, heute Stará Ulice) und wurde nach Beschädigungen im Zweiten Weltkrieg im Jahre 1958 abgerissen. Der Friedhof ist als Kulturdenkmal der Tschechischen Republik geschützt. Einzelnachweise Literatur Hugo Gold (Hrsg.): Die Juden und Judengemeinden Böhmens in Vergangenheit und Gegenwart. Ein Sammelwerk. Band 1. Jüdischer Buch- und Kunst-Verlag u. a., Brünn u. a. 1934. Blanka Rozkošná, Pavel Jakubec: Židovské památky Čech. Historie a památky židovského osídlení Čech. = Jewish monuments in Bohemia. ERA, Brünn 2004, ISBN 80-86517-64-0, S. 360 (Jüdischen Sehenswürdigkeiten in Böhmen: Geschichte und Denkmale der jüdischen Siedlung in Böhmen). Petra Večeřová: Židovské památky v Čechách, na Moravě, ve Slezsku. Olympia, Prag 2009, ISBN 978-80-7376-142-4, S. 151 (Jüdische Denkmale in Böhmen, Mähren und Schlesien). Weblinks Deutsche engagieren sich für jüdischen Friedhof bei Teplitz
Židovský hřbitov v Souši

Židovský hřbitov v Mostě – Souši je kulturní památka v bývalé obci Souš, která je dnes místní částí města Mostu. Jedná se o jedinou movitou upomínku na předválečnou židovskou komunitu v Mostě. Správcem hřbitova založeného v roce 1878 je Židovská obec Teplice. Areál o rozloze 3474 m2 tvoří hřbitov s náhrobky, obřadní síň č. p. 688, márnice a ohradní zeď hřbitova. Historie Nejstarší písemný doklad o existenci Židů v Mostě je dlužní úpis z roku 1393 Boreše mladšího z Rýzmburka svým židovským věřitelům Ascherovi a Isákovi z Mostu. Do poloviny 19. století bydleli Židé v okolních obcích v Hořanech, Lišnici a v Korozlukách. V Lišnici a Hořanech stály i synagogy. V roce 1864 byla v Mostě zřízena modlitebna a v roce 1868 založena židovská obec. V roce 1872 byl položen základní kámen synagogy a o rok později došlo k jejímu otevření. Roku 1878 byl v blízké Souši založen židovský hřbitov. Na počátku 20. století bylo u vnitřní strany ohradní zdi hřbitova oproti židovským zvyklostem pohřbívání zřízeno kolumbárium. Po připojení Sudet ke Třetí říši v roce 1938 vstoupily také v Mostě v platnost tzv. Norimberské zákony. Během tzv. Křišťálové noci dne 10. listopadu 1938 byla nacisty vypálena i mostecká synagoga. Její zbytky byly později zbourány. Židovská komunita se během období holokaustu rozpadla. Po skončení války byla náboženská obec obnovena, ale později nebylo možné dodržet minjan, a proto zanikla. Dnes jsou mostečtí Židé členy Židovské náboženské obce v Teplicích. Po druhé světové válce zůstal hřbitov opuštěný a zchátralý, jeho ohrada spadla a náhrobky zarostly. Na hřbitově byl zřízen památník vojákům padlým v první světové válce a v roce 1970 sem byly přeneseny ostatky pilota Julia Finka z druhé světové války. Současnost Obnova hřbitova, tj. vyčištění od náletových dřevin a stavební úpravy, začala v 90. letech, ale postupovala velmi pomalu. V roce 1996 byl hřbitov zanesen do seznamu kulturních památek České republiky. V roce 2008 byla v prostorách rekonstruované obřadní síně otevřena výstava o dějinách židovské komunity na Mostecku od středověku po období druhé světové války. Prostor má sloužit i jako vzdělávací centrum. Výstava je přístupná po telefonické dohodě se správcem objektu. Fotogalerie Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Ústeckém kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Souši na Wikimedia Commons Židovský hřbitov na stránkách města Mostu Židovský hřbitov na stránkách Židovské obce v Teplicích Historie židů na Mostecku Článek Mosteckého deníku Výstava přibližuje Židy na Mostecku (18. 3. 2008)
Jüdischer Friedhof (Souš u Mostu)

Der Jüdische Friedhof in Souš u Mostu (deutsch Tschausch), einem Stadtteil von Most (deutsch Brüx) im Okres Most in Tschechien, wurde 1878 angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1996 ein geschütztes Kulturdenkmal. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 1: Aach – Groß-Bieberau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08077-2 (Online-Ausgabe). Weblinks Beschreibung als Kulturdenkmal (abgerufen am 15. Januar 2015)
Židovský hřbitov v Telicích

Židovský hřbitov v Telicích se nachází na okraji lesa asi 800 m severně od středu obce. Byl založen asi kolem roku 1744 a je přístupný po polní cestě odbočující doleva ze silnice na Milevo. Hřbitov bývá také někdy uváděn jako židovský hřbitov v Prostiboři, která je nedaleko. Nachází se na úpatí kopce Valuška (485 m) s pěkným výhledem na okolí bez přístupové cesty. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Dochovalo se zde přes 240 čitelných náhrobků z let 1746–1937, zbytky ohradního zdiva a ruiny márnice. Ve vsi stávala i synagoga, z větší části asi zhotovená ze dřeva, beze stop však zanikla. Galerie Odkazy Reference Literatura CHVÁTAL, Václav Fred. Příběhy telických náhrobků. 1. vyd. Domažlice: Pro Muzeum Českého lesa v Tachově vydalo Nakladatelství Českého lesa, 2011. 128 s. ISBN 978-80-87316-17-7. Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Telice Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Telicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Telice)

Der Jüdische Friedhof in Telice (deutsch Dölitschen), einem Ortsteil der Gemeinde Prostiboř im Okres Tachov in Tschechien, wurde im 18. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 2010 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die jüdische Gemeinde in Telice löste sich um 1890/1900 auf. Der jüdische Friedhof am Ort wurde von den Juden in den kleinen Orten der Umgebung weiter benutzt. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Terezíně

Židovský hřbitov v Terezíně je pohřebiště nacházející se asi jeden kilometr jižně od města Terezína směrem na Bohušovice nad Ohří v Bohušovické kotlině (fakticky jen nedaleko od stálého terezínského hřbitova). Nacisté sem v době druhé světové války zpočátku pochovávali zemřelé vězně z Terezínského ghetta. Činili tak až do 7. září 1942 kdy zde bylo uvedeno do provozu terezínské krematorium a zemřelí zde začali být zpopelňováni. V hromadných i v jednotlivých hrobech tak zde bylo pohřbeno zhruba 9000 osob. Pohřbívání zde bylo na krátkou dobu znovuobnoveno ještě v polovině března roku 1945, kdy byl provoz krematoria přerušen. Národní hřbitov Ostatky dalších v Terezíně zemřelých osob z doby druhé světové války se nacházejí na Národním hřbitově před Malou pevnosti v Terezíně. Desítky tisíc lidí bylo zpopelněno v místním krematoriu, popel pocházející zhruba z 22 000 osob nacisté v listopadu roku 1944 nasypali přímo do řeky Ohře na severní straně města Terezína. Současnost Místo je architektonicky upraveno, má dnes parkovou pietní úpravu a je veřejnosti zcela volně přístupné, společně s krematoriem je součástí Památníku Terezín. Poznámka Během katastrofálních povodní v roce 2002 bylo toto místo, stejně tak jako celé město Terezín a část sousedních Bohušovic nad Ohří, zaplaveno vodou vlivem nedalekého soutoku řeky Ohře s Labem. Odkazy Reference Související články Terezínská tryzna Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Terezíně na Wikimedia Commons https://web.archive.org/web/20080422221322/http://www.pamatnik-terezin.cz/showdoc.do?docid=118 Stránky Památníku Terezín https://web.archive.org/web/20170706211041/http://www.mesto-terezin.cz/expozice-pamatniku.php Stránky města Terezína – Vítejte v Terezíně http://www.pruvodce.com/terezin/historie.php3 http://www.vyletnik.cz/tipy-na-vikendy/severni-cechy/litomericko-a-podripsko/1258-pamatnik-terezin/ Výletník.cz http://www.averil.estranky.cz/clanky/dejepis/historie-terezina[nedostupný zdroj] Historie Terezína
Židovský hřbitov v Terešově

Židovský hřbitov v Terešově je situován asi 2 km jihozápadně od Terešova při silnici odbočující jižně od vsi na Bílou Skálu, a to vlevo po přejezdu Terešovského potoka. Byl založen dle nejnovějších výzkumů pravděpodobně v průběhu 17. století, nejpozději na začátku 18. století , nicméně některé prameny uvádějí již rok 1623. Z téhož roku pocházejí Knihy Haskary, jež jsou knihami židovského dobročinného spolku Pohřební bratrstvo v Terešově, dnes uložené v Židovském muzeu v Praze. Hřbitov údajně vznikl v místech, kde byli kolem roku 1520 pohřbeni Židé prchající před morem, když nebyli kvůli obavám z nákazy vpuštěni do vsi. Poté bylo založeno i pohřební bratrstvo a vznikla tak první židovská náboženská obec v okrese Rokycany. Na konci 60. let 18. století došlo k rozšíření areálu, který byl rovněž ohrazen kamennou zdí, a v první čtvrtině století devatenáctého byl postaven hrobnický domek, jenž byl už zbořen. Na hřbitově se vstupem od severu se dochovalo 260 náhrobních kamenů, z nichž nejstarší je z roku 1710 a poslední z roku 1937. Místní synagoga byla stržena po roce 1960, dochoval se zbytek židovské ulice. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Terešov Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Terešově na Wikimedia Commons