NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zbyslavská mozaika

Zbyslavská mozaika (deutsch: Mosaik von Zbyslav) ist ein Naturdenkmal im Okres Kutná Hora in Tschechien. Der Felsen, auf dem die Brandung des Kreidemeeres ihre Spuren hinterließ, steht seit 1977 wegen seiner besonderen geologischen Bedeutung auf 0,521 Hektar unter Schutz. Das Dorf Zbyslav, ein Ortsteil der Gemeinde Vrdy, liegt 7 Kilometer nordöstlich von Čáslav auf einer Anhöhe aus Gneis. In der oberen Kreidezeit ragte der Felsen aus einem flachen und warmen Meer heraus. Die Brandung schwemmte Kalkstein und Mergel an, die sich als Sedimente am Strand der Insel ablagerten. Das Alter des Küstenstreifens wird auf 110 Millionen Jahre geschätzt. Der sichtbare Aufschluss ist lediglich 4 Quadratmeter groß und wird daher auch als das kleinste Naturschutzgebiet der Welt bezeichnet. Der Fels ist heute in einer Höhe von 235 m. n. m. gelegen. Ihn bedeckt eine 1–5 Zentimeter mächtige Schicht aus kleinen Stücken dunklen Gneises, die in einer weißgrauen Kittmasse aus Mergel und Kalk eingeschlossen sind. Die Deckschicht enthält Fragmente versteinerter Würmer (Serpula gordialis) und Muscheln (Pollicipes sp.). Obwohl die Lokalität in Tschechien einzigartig ist, befindet sie sich in einem desolaten Zustand. Das Mosaik ist von Algen überwuchert und leidet unter Witterungseinflüssen. Es gibt daher Vorschläge, den Felsen mit einem Schutzdach zu versehen oder in ein Museum überzuführen. Literatur Chráněná území České Republiky 1. Střední Čechy. Herausgeber: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Prag 1996, ISBN 80-902132-0-0 Weblinks www.geology.cz – Beschreibung (tschechisch) und Bild
Schloss Hradec nad Moravicí

Das Schloss Hradec nad Moravicí (deutsch Schloss Grätz) liegt in Hradec nad Moravicí (Grätz) im Okres Opava in Tschechien. Geschichte Die Burg Hradec entstand auf einem Felsvorsprung über die Mohra, an dem sich bereits im 8./9. Jahrhundert eine slawische Siedlung befand. Später wurde an der Stelle eine erstmals 1060 erwähnte befestigte Burgstätte errichtet, von der aus der Verbindungsweg nach Polen überwacht wurde. Ende des 12. Jahrhunderts war die Burg ein Verwaltungszentrum des Stammesgebietes der Holaschitzer. Nach 1275 wurde hier eine steinerne Burg mit einem großen Turm errichtet, auf der ab 1280 Kunigunde von Halitsch, Witwe des Königs Ottokar II. Přemysl, mit ihrem heimlichen Geliebten Zawisch von Falkenstein, den sie zum Burggrafen ernannte, lebte. Nach Kunigundes Tod 1285 gelangte die landesherrliche Burg zusammen mit Troppau an Ottokar II. Přemysls unehelichen Sohn Nikolaus I., für den das Herzogtum Troppau begründet wurde. Die Burg diente nun als Residenz des Troppauer Zweigs der Přemysliden. Ihre Bedeutung verlor sie erst Anfang des 15. Jahrhunderts, als das Troppauer Schloss errichtet wurde, auf dem die Herzöge nun residierten. Ende des 16. Jahrhunderts nahm Kaspar Proskowski von Proskau bedeutende Umbauten an der mittelalterlichen Burg vor. Beendet wurden diese erst nach dem Dreißigjährigen Krieg. Damals war die Burg von den Schweden besetzt und von den Kaiserlichen unter Georg von Proskowsky wieder erobert. Im Zweiten Schlesischen Krieg besetzten im März 1745 preußische Truppen unter Balthasar Friedrich von der Goltz die Burg. 1778 erwarb Fürst Lichnowsky die Burg, der sie 1796 im Empirestil zu einem Schloss umbauen ließ. In der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts erstellte F. Händel das so genannte „Rote Schloss“, welches einer altdeutschen mittelalterlichen Burg ähnelte, sowie an der Südseite den „Weißen Turm“. Die Inneneinrichtung erinnert unter anderem an die Aufenthalte bedeutender Persönlichkeiten der Musikwelt, wie z. B. Ludwig van Beethoven und Franz Liszt. Literatur Joachim Bahlcke, Winfried Eberhard, Miloslav Polívka (Hrsg.): Handbuch der historischen Stätten. Band: Böhmen und Mähren (= Kröners Taschenausgabe. Band 329). Kröner, Stuttgart 1998, ISBN 3-520-32901-8, S. 168f. Karl August Müller: Vaterländische Bilder, oder Geschichte und Beschreibung sämmtlicher Burgen und Ritterschlösser Schlesiens beider Antheile und der Grafschaft Glatz. Zweite Auflage, Glogau 1844, S. 186–187. Weblinks Offizielle Website Schloss Hradec nad Moravicí – hrady.cz
Замок Градець-над-Моравицею

Замок Градець-над-Моравіцей (чеськ. Zámek Hradec nad Moravicí), нім.Грец (нім. Grätz, Schloss Hradec nad Moravicí) — замок, розташований в місті Градець-над-Моравіцей в окрузі Опава Моравсько-силезьського краю Чеської республіки. Примітки Посилання Офіційний сайт замку [Архівовано 8 серпня 2011 у Wayback Machine.] (чеськ.) Чеські замки і палаци [Архівовано 11 серпня 2012 у WebCite] (рос.) Замок Градець-над-Моравіцей[недоступне посилання з липня 2019] (рос.) З історії замку Градець-над-Моравіцей [Архівовано 25 червня 2012 у Wayback Machine.] (чеськ.) Державний замок Градець-над-Моравіцей [Архівовано 31 травня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Fryčovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie stojí na mírné skalnaté vyvýšenině na levém břehu řeky Ondřejnice v dolní části obce Fryčovice v okrese Frýdek-Místek. Pochází z doby okolo roku 1345 a je považována za jednu z prvních kamenných církevních staveb v okolí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Historie obce a kostela Nanebevzetí Panny Marie
Kostel svatého Jana Křtitele (Holohlavy)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický farní kostel v Holohlavech. Je farním kostelem farnosti Holohlavy. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Existence kostela je doložena roku 1357. Původně gotická budova byla do současné renesanční podoby přestavěna v roce 1584, barokní průčelí a brána na hřbitov byly vybudovány v polovině 18. století. Ve zdech kostela jsou zazděny náhrobníky z let 1700–1824. Na bráně bývalé hřbitovní zdi je umístěna socha Bolestné Matky Páně. Oprava věže kostela proběhla v letech 2009–2011. Interiér Z vnitřního vybavení kostela je nejvýznamnější cínová křtitelnice z roku 1552 a oltářní obraz Křest v Jordáně od Josefa Hellicha z roku 1844. Okolí kostela Na jihozápadě sousedí s kostelem památkově chráněná budova bývalého špitálu a na západ od kostela se nachází také památkově chráněná budova děkanství. Bohoslužby Bohoslužby se konají v neděli v 8.00, ve středu v 9.00, v pátek v 17.00 a první sobotu v měsíci v 9.00. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Kostel na Turistika.cz Oficiální stránky Obce Holohlavy Archivováno 5. 5. 2014 na Wayback Machine. Oficiální stránky Obce Holohlavy- Oprava věže kostela Archivováno 5. 5. 2014 na Wayback Machine. Královéhradecká diecéze Archivováno 5. 5. 2014 na Wayback Machine.
Jesenice (Rakovník District)

Jesenice (German: Jechnitz) is a town in Rakovník District in the Central Bohemian Region of the Czech Republic. It has about 1,600 inhabitants. Administrative division Jesenice consists of six municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Podbořánky forms an exclave of the municipal territory. Etymology The name is derived from the Czech adjective jesenná (from jasan, i.e. 'ash') and originally denoted a meadow between ash trees or water flowing between ash trees. Geography Jesenice is located about 18 kilometres (11 mi) west of Rakovník and 60 km (37 mi) west of Prague. It lies in the Rakovník Uplands. The highest point is the hill Obecní vrch at 589 m (1,932 ft) above sea level. The stream Rakovnický potok flows through the municipality and supplies a system of fishponds there. History The first written mention of Jesenice is from 1321. It was probably founded in the 13th century. From the end of the 14th century until 1848, Jesenice was part of the Petrohrad estate. The village was promoted to a town in 1409. At the end of the 15th century, a system of ponds was established here and fish farming began. Jesenice reached its greatest boom at the turn of the 19th and 20th centuries. After it lost its town status after World War II, Jesenice became a town once again in 2008. Demographics Transport Jesenice is located on the railway line Rakovník–Bečov nad Teplou. Sights The main landmark of Jesenice is the Church of Saints Peter and Paul. It was originally a fortified Romanesque church, from which the Romanesque tower has been preserved. From the 12th to the 18th century, the church was gradually modified and expanded with Baroque chapels. The Church of Saint James the Great is located in Podbořánky. Its existence was first documented in 1367. The current appearance of the church dates from 1781, when it was rebuilt in the Baroque style. The late Baroque rectory next to the church dates from 1788. References External links Official website
Jesenice (Rakovník)

Jesenice es una localidad del distrito de Rakovník en la región de Bohemia Central, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 1700 habitantes. Se encuentra ubicada al noroeste de la región y de Praga, al sur del río Ohře (afluente del Elba), al norte del río Berounka (afluente del Moldava) y cerca de la frontera con las regiones de Pilsen y Ústí nad Labem.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jesenice.
Jesenice (district de Rakovník)

Jesenice (en allemand : Jechnitz) est une ville du district de Rakovník, dans la région de Bohême-Centrale, en République tchèque. Sa population s'élevait à 1 698 habitants en 2020. Géographie Jesenice se trouve à 20 km à l'ouest de Rakovník et à 70 km à l'ouest de Prague. La commune est limitée par Petrohrad et Hořovičky au nord, par Oráčov à l'est, par Velká Chmelištná et Drahouš au sud, et par Krty à l'ouest. Le quartier de Podbořánky forme un exclave, au sud de la partie principale de la commune, dont elle est séparée par Žďár et Drahouš. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1321. Administration La commune se compose de six sections : Jesenice Bedlno Chotěšov Kosobody Podbořánky Soseň Notes et références Portail de la Tchéquie
Jesenice (Rakovníki járás)

Jesenice település Csehországban, Rakovníki járásban. Jesenice Žďár, Petrohrad, Vysoká Libyně, Bílov, Pastuchovice, Žihle, Velečín, Krty, Velká Chmelištná, Hořovičky, Drahouš és Oráčov településekkel határos. Lakosainak száma 1632 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Jesenice (districtul Rakovník)

Jesenice (în germană Jechnitz) este un oraș și o comună din districtul Rakovník din regiunea Boemia Centrală a Cehiei. Are o populație de aproximativ 1.700 de locuitori. Principalul obiectiv turistic al orașului Jesenice este Biserica Sfinților Petru și Pavel. Biserica Sfântul Iacob cel Mare se află în Podbořánky, reconstruită în stil baroc. Diviziuni administrative Jesenice este alcătuit din șase diviziuni administrative (populația este între paranteze conform recensământului din 2021): Podbořánky formează o exclavă a teritoriului comunei. Etimologie Numele său este derivat din adjectivul jesenná (derivat din jasan, cu sensul de „frasin”) și inițial se referea la o pajiște între frasini sau o apă care curgea printre frasini. Geografie Jesenice se află la aproximativ 18 kilometri (11 mi) vest de Rakovník și la 60 kilometri (37 mi) vest de capitala Praga. Se găsește în Munții Rakovník. Cel mai înalt punct al comunei se află pe dealul Obecní vrch la 589 metri (1.932 ft) deasupra nivelului mării. Pârâul Rakovnický potok, care are 48,5 km, curge prin comună. Acesta alimentează un sistem de iazuri de pește. Istorie Prima mențiune scrisă a localității Jesenice datează din anul 1321. Probabil a fost fondat în secolul al XIII-lea. De la sfârșitul secolului al XIV-lea până în 1848, Jesenice a fost parte a moșiei Petrohrad. Satul a fost promovat la rangul de oraș în 1409. La sfârșitul secolului al XV-lea, a fost creat un sistem de iazuri de pește și s-au pus astfel bazele pisciculturii. Jesenice a atins cea mai mare dezvoltare a sa la sfârșitul secolului al XIX-lea - începutul secolului al XX-lea. După ce și-a pierdut statutul de oraș în urma celui de-Al Doilea Război Mondial, Jesenice a redevenit oraș în 2008. Demografie Transporturi Jesenice se află pe linia de cale ferată Rakovník– Bečov nad Teplou⁠(d). Obiective turistice Principalul obiectiv turistic al orașului Jesenice este Biserica „Sfinților Petru și Pavel”. Inițial a fost o biserică romanică fortificată, din care s-a păstrat turnul romanic. Din secolul al XII-lea până în secolul al XVIII-lea, biserica a fost modificată treptat și i s-au adăugat capele baroce. Biserica „Sfântul Iacob cel Mare” se găsește în Podbořánky. Existența sa a fost atestată documentar pentru prima dată în anul 1367. Aspectul actual al bisericii datează din 1781, când a fost reconstruită în stil baroc. Parohia în stil baroc târziu, de lângă biserică, datează din 1788. Note Legături externe Site web oficial
Есенице (район Раковник)

Есенице (чеш. Jesenice, бывш. нем. Jechnitz) — город на западе Чехии, в Центральной Богемии, в Среднечешском крае. Город Есенице расположен на западной окраине Среднечешского края на границе с Устецким и Пльзенским краем, примерно в 20 км к западу от столицы района — города Раковник. Город расположен на Раковницкой вызвышенности на высоте 459 метров. Есенице, вероятно, основан в период внутренней колонизации, то есть в период с X по XIII век. В то время здесь образуются ремесло и торговля, из-за чего значение деревни растёт, и Есенице становится важным местом для торговли (открывается свой рынок). Сегодня в Есенице находятся природные зоны отдыха с большим количеством озёр и обширными лесными комплексами. Население города по последним данным составляет 1641 человек. Достопримечательности Церковь св. Петра и Павла (Романский стиль, XIII век) Население Примечания
Јесењице (Раковњик)

Јесењице (чеш. Jesenice) град је у Чешкој Републици. Град се налази у управној јединици Средњочешки крај, у оквиру којег припада округу Раковњик. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године град је имао 1.708 становника. Референце Спољашње везе
Jesenice, Rakovník

Jesenice är en stad i Tjeckien. Den ligger i regionen Mellersta Böhmen, i den västra delen av landet, 70 km väster om huvudstaden Prag. Jesenice ligger 464 meter över havet och antalet invånare är 1 660. Terrängen runt Jesenice är varierad, och sluttar norrut. Runt Jesenice är det glesbefolkat, med 16 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Podbořany, 15,3 km norr om Jesenice. I omgivningarna runt Jesenice växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jesenice.
Rotunda svatého Pantaleona (Pustiměř)

Rotunda svatého Pantaleona v Pustiměři byla svého času největší stavbou svého druhu v Čechách i na Moravě – do svatostánku se mohlo vejít při plné kapacitě až 200 lidí. Byla vybudována v románském slohu, pravděpodobně v první polovině 12. století; ovšem někteří historici datují vznik rotundy do období knížecí vlády Vratislava II., tedy před rok 1085. Dřívější datování umožňuje nález 6 hrobů v těsné blízkosti kostela. První věrohodná zmínka o existenci rotundy v dochovaných listinách je až z roku 1232. Pro české země netradiční zasvěcení svatostánku sv. Pantaleonovi údajně vzniklo na základě obliby tohoto východního světce biskupem Jindřichem Zdíkem (1126–1150), o čemž existuje pozdní svědectví v listu papeže Inocence IV. z roku 1247. Sv. Pantaleon byl ochráncem zdravotníků a zdravotnictví a biskup Zdík po prodělané těžké nemoci přislíbil zasvětit světci kostel. Při založení pustiměřského kláštera biskupem Janem VII. Volkem (1334–1351) v roce 1340 byla rotunda zpočátku kostelem klášterním (v něm byl také biskup-fundátor pohřben), a to do doby, než byl postaven nový kostel. Za josefinských reforem byla rotunda odsvěcena a kolem roku 1821 byla většina jejího zdiva rozebrána, takže se dodnes dochovalo jen malé torzo z její lodi a část apsidy. Zbytky rotundy stojí nad dnešní kaplí svaté Anny a jsou součástí poutního místa. Pozůstatky rotundy jsou chráněny jako kulturní památka České republiky. Fotogalerie Odkazy Reference Literatura NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. 1965 s. ZHÁNĚL, Jan. Melice I.. Vyškov: Grafia, 1967. 34 s. ZHÁNĚL, Jan. Melice II.. Vyškov: Grafia, 1967. 63 s. DOLEČEK, Jan. Jihomoravský kraj města a obce Jihomoravského kraje. Rožnov pod Radhoštěm: Proxima, 2008. 466 s. PROCHÁZKOVÁ, Eva. Pustiměř od úsvitu dějin po současnost. Pustiměř: Obecní úřad Pustiměř, 1995. 36 s. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rotunda svatého Pantaleona na Wikimedia Commons Pustiměřská rotunda – info na oficiálních stránkách obce Pustiměř Torzo rotundy sv. Pantaleona (nad kaplí) – hist. přehled na oficiálních stránkách pustiměřské farnosti DĚDIČOVÁ, Aneta. Rotunda skrývá tajuplné pohřebiště. Vyškovský deník.cz [online]. 2009-11-10 [cit. 2016-10-04]. Dostupné online.
Jezerní slať

Jezerní slať je rašeliniště a bývalá přírodní památka v okrese Prachatice. Nachází se na Šumavě (Šumavské pláně), necelé dva kilometry jihovýchodně od Horské Kvildy a 3 km od Kvildy, na katastrálním území obce Kvilda. Je součástí NP Šumava, jehož je I. zónou. Ochrana tohoto území byla poprvé vyhlášena v roce 1933 na ploše 34 ha. Historie V 19. a 20. století byla pravá část rašeliniště odvodněna a zčásti vytěžena. Těžba byla ukončena vyhlášením rezervace v roce 1933, i dnes jsou však následky těžby patrné, např. absencí klečového porostu v některých partiích slatě. Přírodní památka byla 15. ledna 2017 zrušena a lokalita je nadále chráněna jako první zóna národního parku Šumava. Vodstvo a podnebí Jedná se o rašeliniště rozvodnicového typu, menší část (cca 15 procent) je odvodňována Hamerským potokem do Vydry, zbytek (cca 85 procent) Kvildským potokem do Vltavy. Rozloha slatě je 103,5 ha, nachází se ve výšce 1057–1075 m n. m.. Celková rozloha chráněného území po spojení s I. zónou Kvildského potoka činí 208 ha. Průměrná hloubka rašeliny je 2,5 m, nejvyšší mocnost rašeliny je 7,6 m v severozápadní neporušené části slatě. Průměrný roční úhrn srážek v oblasti Jezerní slatě činí 1200–1300 mm. Průměrná roční teplota se pohybuje okolo 2 °C a pravidelně jsou zde zaznamenávána teplotní minima. Název slať dostala od dnes již rašeliníky zarostlého jezírka. Malé jezírko o rozloze 292 m² se zachovalo v severozápadním rohu rezervace. Přístup Nejjednodušší přístup k Jezerní slati je z turistického parkoviště u silnice II/169 z Kvildy do Horské Kvildy. Od parkoviště vede přístupová cesta ke 120 m dlouhému povalovému chodníku. Na okraji rašeliniště se nachází dřevěná rozhledna, ze které je možné zhlédnout celou rozlohu rašeliniště i s dominantním vrcholem Antýglu v pozadí. Fauna a flóra Na slati se vyskytuje velké množství rostlin, ve střední Evropě velmi vzácných. Patří mezi ně bříza zakrslá, která nedosahuje výšky větší než 50 cm, suchopýr pochvatý, kleč horská a mnoho dalších. Vzácní živočichové jsou zastoupeni tetřívkem obecným, rysem ostrovidem nebo myšivkou horskou. Galerie Odkazy Poznámky Reference Související články Tetřev (Šumava) Chalupská slať Tříjezerní slať Cikánská slať Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jezerní slať na Wikimedia Commons
Jezerní slať

i3i6 Jezerní slať (deutsch Seefilz) ist ein Hochmoor an der Wasserscheide von Moldau und Otava im tschechischen Böhmerwald. Geographie Jezerní slať liegt zwischen den Ortschaften Kvilda (deutsch Außergefild) und Horská Kvilda (deutsch Innergefild) auf 1050 bis 1080 m Höhe inmitten der Zone I des Nationalpark Šumava. Die Fläche des Moors umfasst 156 ha, davon stehen seit 1973 103,5 ha unter Naturschutz. Das Moor liegt an der Wasserscheide von Otava und Moldau. Der Untergrund wird von einem See gebildet, auf dessen Oberfläche eine Torfschicht liegt, deren Dicke von einem bis hin zu sieben Metern reicht. Klima Jezerní slať ist einer der kältesten Orte des Böhmerwaldes. Die Temperatur erreicht im Jahresmittel lediglich 3,5 °C, 1987 wurde ein Wert von −41,6 °C gemessen. Die jährliche Niederschlagsmenge beträgt zwischen 1200 und 1300 mm. Flora und Fauna Bedingt durch das Klima und die Geologie des Gebiets dominieren im Moor in erster Linie Pflanzenarten, die in der Tundra bzw. in Hochmooren heimisch sind. So sind die vorherrschenden Baumarten die Zwergbirke und die Bergkiefer. Auch Scheidiges Wollgras, Schlamm-Segge und Moorbeere sind hier heimisch. An seltenen Tierarten sind unter anderem Waldbirkenmaus und Alpenspitzmaus vertreten. Geschichte 1933 wurde eine Zone von 34 ha unter Naturschutz gestellt. Diese wurde 1973 auf 103,5 ha erweitert, zudem wurden ein zweistöckiger Aussichtsturm und ein 600 m langer Holzsteg mit Lehrpfad angelegt, von denen aus das Moor besichtigt werden kann. Lediglich im Winter ist die Besichtigung des Naturschutzgebietes nicht möglich. Verweise Weblinks Jezerní slať auf www.jiznicechy.org Einzelnachweise
Jeřabina (rozhledna)

Jeřabina je rozhledna na menší stejnojmenné vyvýšenině (německy Haselstein) v Krušných horách v okrese Most asi 20 km severně od města Mostu. Rozhledna se nachází zhruba 100 metrů vpravo od silnice III/2543 Křížatky – Mníšek. Vedou k ní dvě turistické stezky – červeně značená od jihovýchodu z Litvínova a žlutá od severozápadu z Mníšku. Rozhledna zde byla poprvé vystavěna v roce 1884, avšak byla zničena vichřicí. V roce 1929 byla sice obnovena, ale po druhé světové válce zanikla i tato. Naposledy byla obnovena v roce 2009. Z rozhledny je výhled na okolní Krušné hory, na České středohoří a Mosteckou pánev. Historie První dřevěnou vyhlídkovou věž ve výšce 788 metrů nad mořem otevřel německý mostecký turistický spolek 9. října 1884. Jednalo se o 3 metry vysokou kamennou podezdívku, na které stála 11 metrů vysoká dřevěná nástavba s krytým vyhlídkovým ochozem. Náklady činily 1140 zlatých. Když věž v roce 1908 poničila větrná bouře, nebyla již opravena a během první světové války byla z velké části rozebrána na stavební materiál. Po válce se německý spolek rozhodl rozhlednu obnovit a nová stavba byla otevřena v září 1929. Na původní kamenné podezdívce byl vybudován zastřešený altán se zábradlím a rozhledna byla nazvána podle významných členů spolku Weberova a Illingova vyhlídka. Během druhé světové války sloužilo místo jako stanoviště německé armády pro protileteckou obranu chemických závodů v Záluží. Po válce rozhledna opět zanikla, takže po ní zůstaly pouze základy z roku 1884. Obnova po roce 2009 Na jaře 2009 byla za finančního přispění sponzorů zahájena obnova rozhledny. Rekonstrukce respektuje podobu vyhlídkové věže z roku 1929. Slavnostní znovuotevření rozhledny pro veřejnost Jeřabina proběhlo 28. června 2009. Rozhledna je volně přístupná po celý rok. Horolezecká lokalita Vrchol Jeřabiny (787,9 m n. m.) je od obnovené rozhledny vzdálen asi 100 metrů. Nachází se zde několik až 15 metrů vysokých skal, z nichž některé, jako například Psí hlava, Střecha nebo Vyhlídka jsou vyhledávané horolezci. Ve vrcholových partiích Jeřabiny bylo do roku 2004 registrováno celkem 27 kratších lezeckých cest o obtížnosti III – IV. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jeřabina na Wikimedia Commons Jeřabina na Krusnohorsky.cz V Krušných horách otevřena rozhledna Jeřabina – iHNed.cz, 29. 6. 2009 Historie rozhledny O vrcholu a rozhledně Archivováno 13. 3. 2010 na Wayback Machine. Popis rozhledny
Jeřabina

Jeřabina är ett berg i Tjeckien. Det ligger i regionen Ústí nad Labem, i den nordvästra delen av landet, 90 km nordväst om huvudstaden Prag. Toppen på Jeřabina är 785 meter över havet. Terrängen runt Jeřabina är kuperad.Runt Jeřabina är det ganska tätbefolkat, med 120 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Most, 14,6 km sydost om Jeřabina. I omgivningarna runt Jeřabina växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor