NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nalezení svatého Kříže (Moravec)

Kostel Nalezení svatého Kříže (případně také Kostel Nalezení a povýšení svatého Kříže) je farní kostel římskokatolické farnosti Moravec, nachází se v areálu zámku Moravec v obci Moravec. Kostel je jednolodní původně barokní stavbou vzniklou přestavbou zámecké kaple a později klasicistně upravenou. Kostel je v rámci areálu zámku chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu zámku a kostela se nachází sbírka exotických rostlin a dřevin. Historie Kostel Nalezení svatého kříže je součástí původního zámku v Moravci. Původní kaple, ze které kostel přestavbou vznikl, byla postavena v roce 1628, původně kaple spadala pod farnost Strážek. V roce 1747 byl ustanoven zámecký kaplan a farnost vznikla v roce 1784. V roce 1794 pak byla kaple rozšířena o kostelní loď s kůrem a bočním oltářem. Dne 17. dubna 1825 kostel i zámek vyhořely a kostel byl rekonstruován a přestavěn do klasicistní podoby, stejně tak i zámek. Další rekonstrukce pak proběhla mezi lety 1882 a 1889. V roce 1889 byla postavena nová budova fary a v roce 1900 byla přistavěna kostelní věž, resp. byla přestavěna z původní dřevěné. V roce 1943 byly rekvírovány téměř všechny kostelní zvony, v kostele zůstal pouze zvon z roku 1881, nové pak byly pořízeny v roce 1958. V roce 1951 pak byly také pořízeny nové varhany a po roce 1976 byl kostel znovu rekonstruován pod vedením Josefa Valeriána. Odkazy Reference Související články Moravec (okres Žďár nad Sázavou) Římskokatolická farnost Moravec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nalezení a Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Nové Město na Moravě)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je filiální a hřbitovní kostel v římskokatolické farnosti Nové Město na Moravě, nachází se v centru města Nové Město na Moravě na Malé ulici. Kostel je jednolodní stavba z 16. století s půlkruhovým závěrem a protáhlou lodí. Kostel se nachází na hřbitově, který původně sloužil jako morový. Kostel nemá věž, pouze malou polygonální věžičku na západní straně. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. V kostele se konají pohřební bohoslužby a poutní mše svatá o slavnosti Nanebevzetí Panny Marie. Historie Kostel byl postaven někdy v 16. století, jednou z možností je, že kostel byl postaven kolem roku 1610 nebo 1620 luterány. Pro katolické bohoslužby byl kostel upraven v 17. století, přestavěn do dnešní podoby byl v roce 1749. Kostel získal patrocinium v roce 1662, již v tu dobu tak kostel existoval. Kolem roku 1741 pak byl rozšířen hřbitov při kostelu a byl ohrazen kamennou zdí. V roce 1749 pak byl kostel značně rozšířen a přestavěn, kostel byl výrazně zvětšen. Stavba byla dokončena v roce 1750 a téhož roku byl kostel vysvěcen. V roce 1801 kostel vyhořel a až do roku 1843 byl kostel nepoužíván, v roce 1814 však byla do kostela pořízena socha svatého Antonína Paduánského a v roce 1823 byl na kostele vyvšen kříž. V roce 1828 byl kostel pokryt novou šindelovou věží a později byl kostel nadále upravován a kůr, kazatelna a lavice byly následně také obnoveny. V roce 1853 byl kůr kostela nahrazen zděným, byla přistavěna předsíň a byla pořízena kazatelna, oltář a varhany. V padesátých či šedesátých letech 19. století pak byl kostel nově vydlážděn. Kostel pak byl v roce 1899 opraven a generální rekonstrukce proběhla 1930 a 1931. Roku 1946 byl do kostela pořízen zvon. V roce 1950 pak byl kostel elektrifikován a roku 1953 byly opraveny varhany. Odkazy Reference Související články Nové Město na Moravě Římskokatolická farnost Nové Město na Moravě Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Velké Meziříčí)

Kostel Nejsvětější Trojice se nachází v areálu moráňského hřbitova v centru města Velké Meziříčí na Hřbitovní ulici. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Velké Meziříčí. Jde o hřbitovní kostel, který je v jádru gotickou jednolodní stavbou s trojbokým závěrem kněžiště, součástí kostela je zvonice s cibulovou bání. Kostel byl výrazně upraven v polovině 16. století a později dále upravován. Kostel je spolu se hřbitovem, ohradní zdí s brankou a branou, litinovým křížem a poklonou Panny Marie chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Hřbitov byl založen jako morový kolem roku 1549, kostel pak byl postaven na příkaz a na náklady Zikmunda Heldta z Kementu. K vysvěcení kostela došlo v roce 1555, vždy sloužil jako hřbitovní, jen v 16. století sloužil jako farní kostel katolické menšiny v době, kdy původně farní kostel svatého Mikuláše přešel do rukou nekatolíků. V roce 1718 byl nad hlavní oltář instalován obraz Nejsvětější Trojice, jehož autorem je Karel František Töpper. V 17. století došlo k velké rekonstrukci a přestavbě kostela, později pak byl na moráňský hřbitov přenesen původní městský hřbitov z míst okolo kostela svatého Mikuláše. Ke konci druhé světové války byl hřbitov poškozen bombardováním a přestal být používán. V roce 2005 byl kostel rekonstruován. Na památkově chráněném hřbitově jsou pohřbeny významné osobnosti primárně z Velkého Meziříčí, jsou jimi např. Vladimír Čech, Titus Krška, Josef Škoda a další. Odkazy Reference Související články Velké Meziříčí Římskokatolická farnost Velké Meziříčí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Bobrůvka)

Kostel svatého Bartoloměje je filiální kostel římskokatolické farnosti Moravec, nachází se na východním okraji obce Bobrůvka. Jedná se o raně gotickou stavbu s polygonálním závěrem a hranolovou věží s dřevěným zvonicovým patrem. Okolo se rozprostírá hřbitov obehnaný kamennou ohradní zdí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. V kostele se nachází boční oltář Panny Marie. V kostele dlouho působil jako kněz Josef Valerián. Existuje vystřihovánka papírového modelu kostela svatého Bartoloměje. Historie Kostel pochází pravděpodobně z druhé poloviny 12. století, od počátku byl farním kostelem, mezi 15. a 16. stoletím byl kostel husitským a posléze českobratrským. Po bitvě na Bílé hoře byl kostel vypálen a přibližně 70 let chátral. První opravy započaly již v roce 1672, opravy byly dokončeny však až mezi lety 1696 a 1704, kdy se stal opět katolickým kostelem. V tu dobu byl kostel filiálkou farnosti Horní Bobrová, také v tu dobu byla navýšena věž a bylo přistavěno dřevěné druhé patro a barokní báň. Původní klenba byla stržena a byla postavena dřevěná trámová střecha, byl také postaven hlavní oltář s obrazem od Ferdinanda Lichta, boční oltář a kazatelna. V roce 1776 byla postavena farní budova nedaleko kostela. Ve stejnou dobu byla přistavěna sakristie ku kostelu a v roce 1794 byl kostel opraven, v roce 1817 pukl zvon a v ten samý rok byl pořízen nový. V roce 1894 byl pořízen zvon svatého Jana Nepomuckého. Další rekonstrukci kostel prodělal v roce 1930, byly při ní restaurovány původní malby a výklenky, o pět let později byly na věž instalovány hodiny z daru Marie Veselé, z jejího daru byla také připraveno elektrické osvětlení kostela. V roce 1958 byl pořízen tzv. umíráček. Hodiny posléze byly v roce 1981 nahrazeny novými elektrickými, o rok později byla renovována elektroinstalace, interiérová omítka a byly pořízeny nové kostelní lavice. V roce 1983 pak byla zřízena toaleta a vykopána studna, v roce 1984 pak byly opraveny dveře kostela a instalován elektrický pohon zvonů. V roce 1988 pak byla provedena velká rekonstrukce kostela, byla sundána báň a také byla opravena, stejně tak jako byla opravena střecha kostela a věže a byla pobita plechem. V roce 1988 pak byl pořízen zvon svatého Josefa. V roce 1999 byla opravena zeď okolo hřbitova, další rekonstrukce pak proběhla v roce 2003, byla vyměněna dřevěná podlaha sakristie za dlažbu. V roce 2008 pak byla rekonstruována interiérová omítka a byly provedeny sanační práce a odvlhčení kostela. V roce 2013 pak bylo vyměněno schodiště v kostele. Galerie Odkazy Reference Související články Bobrůvka Římskokatolická farnost Moravec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Košíkov)

Kostel svatého Bartoloměje se nachází v centru místní části Košíkov v obci Velká Bíteš. Je to filiální kostel římskokatolické farnosti Velká Bíteš. Jde o jednolodní gotickou stavbu s románským jádrem s trojbokým presbytářem a hranolovou věží na západní straně kostela s pozdější barokní přestavbou. Dříve byl kostel opevněn uprostřed hřbitova, je ohrazen mohutnou zdí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl poprvé v písemných pramenech zmíněn v 13. století. Kostel v 15. století příslušel pod farnost Zbraslav u Brna, v 16. století pak spadal pod Oslavanskou farnost, mezi lety 1739 a 1764 spadal pod farnost Jinošovskou, poté do roku 1790 pak do zbraslavské farnosti a od té doby do farnosti Velká Bíteš. V roce 1688 byl kostel velmi poničen a téměř rozbořen. Do kostela byly pořízeny tři zvony, nejstarší pochází z roku 1510, kostel pak byl v roce 1772 celkově rekonstruován. V roce 1824 kostel získal oltářní obraz svatého Bartoloměje, jeho autorem je bítešský kaplan František Fuňák. Oltář pak byl v roce 1888 rekonstruován. Kostel byl v roce 2011 rekonstruován, byla opravena fasáda kostela. Odkazy Reference Související články Košíkov Římskokatolická farnost Velká Bíteš Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Rozsochy)

Kostel svatého Bartoloměje je farní kostel v římskokatolické farnosti Rozsochy, nachází se na východním okraji obce Rozsochy nedaleko části obce Blažejovice. Kostel je pozdně barokní jednolodní stavbou s gotickým jádrem, kostel má trojboký závěr a dvě čtyřboké věže na západním nároží. Na obou stranách presbytáře jsou přistavěny patrové přístavky. Kostel je v rámci souboru chráněn jako kulturní památka České republiky. Součástí souboru je kostel, ohradní zeď, socha Archanděla Michaela, socha svatého Jana Nepomuckého a kříž. Pavel Štyl ze Žďáru nad Sázavou vytvořil papírový model kostela, který dal k dispozici ke stažení. Historie Farář v kostele v Rozsochách byl poprvé zmíněn již v roce 1285, tak lze očekávat, že nějaký kostel v obci byl již v tu dobu. Výrazně upraven byl kostel v roce 1763, kdy majitel panství Maxmilián Josef Mitrovský nechal kostel přestavět do barokní podoby, v téže roce byla také obnovena farnost v obci. Původní kostel pravděpodobně v roce 1752 vyhořel a tak došlo k této úpravě. V roce 1766 pak byly úpravy téměř dokončeny a kostel byl znovu vysvěcen a v roce 1767 byly pak dokončeny veškeré úpravy a bylo rozhodnuto o tom, že kostel bude rozšířen o dvě věže. Ty byly vystavěny v období od října 1767 do následujícího roku, kdy byly zastřešeny. V roce 1766 pak také byla vysochána socha svatého Jana Nepomuckého, která je umístěna v areálu kostela, o rok později byla ke kostelu umístěna i socha Archanděla Michaela. Zřejmě v roce 1777 byl u kostela umístěn i pískovcový kříž. V roce 1768 byly do severní věže pořízeny tři zvony, největší byl zasvěcen svatému Bartoloměji, další dva Neposkvrněnému početí Blahoslavené Panny Marie a svatým Cyrilu a Metodějovi. V roce 1889 pak věž po úderu bleskem vyhořela a zvony propadly klenbou a byly poškozeny a poslány na opravu do Brna. Dne 3. května 1916 pak byly dva zvony odvezeny, zůstal pouze ten, který je zasvěcen Neposkvrněnému početí, ten nakonec v kostele zůstal a místo něj byl odvezen pouze menší zvonek ze zvoničky nad malou vížkou nad kněžištěm. V roce 1923 pak byly pořízeny dva nové zvony. Znovu došlo k rekvizici zvonů v roce 1943, tentokrát byly odvezeny čtyři hlavní zvony a zůstal pouze nejmenší z vížky nad zvonicí. V roce 1957 pak byly pořízeny tři nové zvony. Během první a druhé světové války byly zvony opakovaně rekvírovány, čtvrtý zvon byl do kostela pořízen v roce 2006. Galerie Odkazy Reference Související články Rozsochy Římskokatolická farnost Rozsochy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Havla (Rožná)

Kostel svatého Havla je farní kostel v římskokatolické farnosti Rožná nad Pernštejnem, nachází se na západním okraji obce Rožná. Je gotickou jednolodní stavbou stojící uprostřed hřbitova. Kostel má pravoúhlý závěr a na čelní straně má čtyřbokou věž s vnějším schodištěm. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v druhé polovině 13. století, nejstarší částí jsou mramorová okna. Kostel je poprvé zmíněn v kronice z roku 1398. Farnost byla při kostele zřízena v roce 1573, v roce 1590 však byla farnost zrušena a připojena k farnosti v Bystřici nad Pernštejnem. Od roku 1650 pak patřila pod farnost ve Strážku. V roce 1749 pak byla farnost v obci obnovena a v roce 1765 pak byla postavena nová budova fary. Kostel pak byl mnohokrát upravován a z původní stavby tak zůstal zachován pouze vchod v gotickém slohu. V kostele byl již dříve umístěn hlavní oltář, dva boční oltáře, kůr, varhany, oratoř a sakristie. V roce 1684 byla do kostela pořízena křitelnice, v kostele také je oltářní obraz svatého Havla. K barokní přestavbě kostela došlo v 17. a 18. století. V roce 1894 do věže kostela udeřil blesk a strhl krytinu, poničil strop a roztrhl dveře. Během první světové války byly rekvírovány dva ze tří zvonů, dne 7. září 1924 pak byly tři nové zvony vysvěceny, tyto však byly v druhé světové válce opět zrekvírovány. V roce 1937 byl také rozšířen hřbitov u kostela, k dalšímu rozšíření hřbitova pak došlo také v roce 1987. Odkazy Reference Související články Rožná Římskokatolická farnost Rožná nad Pernštejnem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Havla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Havla (Sulkovec)

Kostel svatého Havla v Sulkovci je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Havlovi. Je farním kostelem farnosti Sulkovec. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Současný barokní kostel byl vystavěn mezi lety 1735–1736, kdy nahradil původní kostel neznámého stáří. Roku 1845 uhodil do věže blesk, následkem čehož pukl zvon v ní zavěšený. Ještě téhož roku byl však ulit nový. Roku 1847 proběhla větší oprava kostela, kdy byla mimo jiné vyměněna střecha a okna. Další opravy, při kterých byl vyměněn kůr, proběhly roku 1899. Roku 1905 byla opět vyměněna střecha. V roce 1956 byla vyměněna venkovní fasáda a roku 1959 provedena nová elektroinstalace. Roku 1967 byla vyměněna dlažba a roku 1967 opravena střecha. Roku 1978 byly pořízeny nové věžní hodiny. V roce 1986 byly provedeny liturgické úpravy nařízené II. vatikánským koncilem. Roku 1991 byla vyměněna fasáda kostela a v roce 1995 byla oplechována horní část věže. Vybavení V kněžišti se kromě hlavního oltáře z roku 1893, a na něm umístěným svatostánkem, oltářním obrazem sv. Havla, obrazem Zvěstování Páně a soch Nejsvětějšího Srdce Páně a Panny Marie nachází také obětní stůl z roku 1986. Zdobí jej dřevořezba Večeře Páně z roku 1987. Kromě hlavního oltáře je taktéž v přední části kostela umístěn boční oltář s obrazem sv. Isidora. Na kůru jsou umístěny varhany z roku 1964. Stěny zdobí malovaná křížová cesta z roku 1893. Mezi další vybavení zde patří dřevěné lavice z roku 1947, křtitelnice z roku 1908, sochy světců, zpovědnice nebo kazatelna. Roku 1922 byl požehnán a do věže zavěšen nový zvon jako náhrada za starý, odvezený během první světové války, který však není ve věži sám. Exteriér Kostel stojí uprostřed hřbitova s márnicí na místní návsi nedaleko fary. Stojí před ním kromě litinového kříže z roku 1878 také výklenková kaplička s památkově chráněnou kamennou barokní sochou sv. Jana Nepomuckého. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Sulkovec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Havla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Bukov)

Kostel svatého Jakuba Staršího (případně také kostel svatého Jakuba Většího) je filiální kostel v římskokatolické farnosti Rožná nad Pernštejnem, nachází se v centru obce Bukov. Je gotickou jednolodní stavbou stojící uprostřed hřbitova, v 19. století byl přestavěn. Kostel má pravoúhlé kněžiště a hranolovou věž na západní straně budovy. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. V kostele jsou umístěny dva oltáře. Historie Kostel tvořený pravoúhlým kněžištěm a lodí byl postaven na přelomu 13. a 14. století. Pravděpodobně během 2. poloviny 17. století byla přistavěna sakristie. V roce 1530 byl do kostela pořízen zvon s reliéfem Golgothy, znakem zubří hlavy a s nápisem, zvon byl v roce 1729 opraven, získal nové srdce zvonu. Druhý zvon byl pořízen počátkem 16. století, ten pukl během první světové války a byl opraven, třetí zvon byl pořízen také na počátku 16. století a byl během druhé světové války rekvírován a po válce se vrátil poškozený. V roce 1603 byl do kostela umístěn náhrobní kámen Jana Radešínského z Radešína a na Radešině a Mitrově, v kostele je také umístěn náhrobní kámen Petra Čížovského z Čížova, který byl zavražděn v roce 1608, do kostela byl umístěn až v 70. let 20. století. V roce 1715 byl do kostela umístěn i náhrobek Mariany, manželky Pavla Berana. V roce 1857 byl kostel rekonstruován a rozšířen, byla přistavěna zděná novogotická zvonice, která tak nahradila strženou dřevěnou zvonici, která stála na hřbitově za branou. Popis Kostel svatého Jakuba Staršího je orientovaná jednolodní stavba, s protáhlou lodí zakončenou na východě obdélným kněžištěm, se sakristií při jeho severní straně. K západní straně lodi přiléhá hranolová věž. Vstup do kostela je v severní stěně lodi. Loď a kněžiště odděluje zděný vítězný oblouk. Kněžiště a sakristie jsou završeny valenou klenbou, loď má plochý trámový strop. Hlavní oltář je gotický, se sochami svaté Barbory a svaté Kateřiny. Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Rožná nad Pernštejnem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Ostrov nad Oslavou)

Kostel svatého Jakuba Staršího (též Většího) je farním kostelem římskokatolické farnosti Ostrov nad Oslavou ve žďárském děkanství brněnské diecéze. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel je poprvé písemně připomínán v roce 1370, kdy byl pod patronátem cisterciáků z kláštera Fons Beatae Mariae Virginis ve Žďáře nad Sázavou. Přestavěn byl v roce 1885 a od té doby byl jeho areál upravován pouze minimálně – v roce 1953 byla jeho věž zvýšena o pět metrů. Architektonická podoba Kostel je obdélná jednolodní stavba se zúženým, trojboce uzavřeným presbytářem. Nad vstupem do kostela se nachází nízký sanktusník. Kostel obklopuje hřbitov, ohrazený zdí, která původně měla i fortifikační význam. Kostelní věž má podobu samostatně stojící zvonice, začleněné do obvodu ohradní zdi hřbitova. Zvonice byla v 50. letech 20. století zvýšena o nástavbu s hodinami. Tehdy byla také původní barokní střecha nahrazena jednodušší střechou jehlancovou. Areál vykazuje podobnost s kostelem svatého Bartoloměje v nedalekém Radostíně nad Oslavou. Odkazy Reference Poznámky Související články Římskokatolická farnost Ostrov nad Oslavou Děkanství žďárské Ostrov nad Oslavou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba na Wikimedia Commons Kostel a farnost na webu obce Ostrov nad Oslavou[nedostupný zdroj] Kostel na webu Kraje Vysočina Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Místopisný průvodce po České republice - Ostrov nad Oslavou
Kostel svatého Jiljí (Ruda)

Kostel svatého Jiljí se nachází v centru obce Ruda. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Ruda. Jde o stavbu v obyčejném slohu s klenutým presbytářem z konce 18. století, původní kostel se stejným zasvěcením stál na místě budovy školy a v roce 1784 byl zbořen. Historie První zmínky o knězi ve farnosti Ruda pochází z roku 1398. Kostel stojí na novém místě, dřívější kostel také zasvěcený svatému Jiljí stál na místě, kde byla po jeho zboření v roce 1784 postavena budova školy, nový kostel pak byl postaven mezi lety 1792 a 1795, kdy základní kámen byl položen 25. května 1792 a byl ten samý den požehnán knězem z Velkého Meziříčí Josefem Karlem Pahnostem. Kostel pak byl vysvěcen 4. září 1795, světitelem byl stejný kněz. Kostel v tu dobu měl věž, na kterou byly pověšeny tři zvony. Dva z nich pak byly během druhé světové války rekvírovány, stalo se to 26. března 1942, jeden ze zvonů byl roztaven a posloužil německé armádě, druhý se našel v roce 1945 ve vojenských skladech. Nové zvony byly pořízeny v roce 1970, vysvěceny pak byly 4. října téhož roku. Od roku 1970 pak na kostelní věži visí 4 zvony, dva původní a dva nové. V roce 2006 farnost získala za roztavený zvon finanční náhradu. Největší zvon pochází z roku 1709 a je zasvěcen svatému Václavovi, původně se nacházel v kostele svatého Václava v Tasově, nejstarší zvon svatého Jiljí je z roku 1516. Nové zvony z roku 1970 jsou zasvěceny Panně Marii resp. svatému Josefovi. V kostele je oltář s oltářním obrazem svatého Jiljí od Josefa Škody, dřevořezba Poslední večeře Páně na oltáři je od Heřmana Kotrby z Brna, vitráže v kostele byly vytvořeny mezi lety 1929 a 1967. Odkazy Reference Související články Ruda Římskokatolická farnost Ruda Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kostel svaté Kateřiny (Herálec)

Kostel svaté Kateřiny v Herálci je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Kateřině Alexandrijské. Je farním kostelem farnosti Herálec pod Žákovou horou. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Současný pozdně barokní kostel byl dostavěn a slavnostně vysvěcen roku 1790 na místě staršího kostela, poškozeného při bouřce roku 1785. Roku 1900 byla vyměněna fasáda i střecha kostela. Vybavení V kněžišti se nachází hlavní oltář se svatostánkem a s oltářním obrazem sv. Kateřiny Alexandrijské. Kromě hlavního oltáře se v přední části chrámu nalézá mariánský boční oltář. Stěny zdobí malovaná křížová cesta. Na kůru jsou umístěny varhany. Mezi další vybavení zde patří dřevěné lavice nebo křtitelnice. Exteriér Kostel stojí na hřbitově s márnicí v moravské části obce. Galerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Herálec pod Žákovou horou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons
Kostel svatého Kříže (Velké Meziříčí)

Kostel svatého Kříže (případně špitální kostel svatého Kříže) se nachází nedaleko ústí řeky Balinky do řeky Oslavy v centru města Velké Meziříčí na ulici U Bašty. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Velké Meziříčí. Jde o jednolodní v jádru gotickou stavbu s trojbokým závěrem kněžiště, stavba stojí v uliční zástavbě a navazuje na budovu špitálu. Kostel byl vystavěn ke koncí 14. století a později byl upraven v renesančním a klasicistním slohu. Kostel je v rámci areálu špitálu chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel svatého kříže nechal postavit majitel velkomeziříčského panství Zikmund Helt z Kementu, ten byl v kostele po své smrti pohřben. Zikmund Helt z Klementu budovy kláštera získal v roce 1553, také převzal nad kostelem patronát. Kostel byl v 16. století renesančně upraven, pak v roce 1786 byl klasicistně přestavěn, v roce 1886 pak kostel převzala do své správy Špitální nadace sv. Kříže a stala se tak majitelem budovy kláštera, kostela svatého Kříže a přilehlé zahrady. V době první světové války v kostele probíhaly mše pro italské uprchlíky. V roce 1953 byl kostel i s budovou kláštera znárodněn a kostel pak sloužil jako sklad zdravotnického materiálu, od 70. let 20. století pak kostel byl uzavřen a nepoužíval se. Mezi lety 1993 a 1995 byla provedena generální oprava kostela, byly opraveny základy, střecha věže i kostela a kostel byl omítnut. Byla také položena nová dlažba a instalováno odvětrávání a podlahové topení. Odkazy Reference Související články Velké Meziříčí Římskokatolická farnost Velké Meziříčí Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Kříže na Wikimedia Commons