NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zájezdní hostinec Na Železné

Na Železné je zájezdní hostinec v Rokycanech, který je v provozu od roku 1577. Objekt čp. 69 v Pražské ulici v rokycanské části Nové Město, rozkládající se na pravém břehu řeky Klabavy, je zapsaný jako kulturní památka v Ústředním seznamu nemovitých kulturních památek České republiky. Podoba domu je po pozdější přestavbě z konce 18. století klasicistní. Historie První zmínka o hostinci je z roku 1576, kdy se Tomáš Železný obrátil na císařské úřady s žádostí, aby mohl ve svém domě na Pražském předměstí (pozdější městská část Nové Město) v Rokycanech vařit pivo a šenkovat víno. Zájezdní hostinec byl ve starším domě založen v roce 1577, jak dosvědčuje mj. i nápis na fasádě budovy, a s výjimkou menších přestávek byl udržen v provozu až do 21. století. V roce 1605 hostinec koupil rokycanský primas Matyáš Zítek Srnec z Varvažova. V květnu roku 1757 se v tomto hostinci setkali rokycanští měšťané s velitelem pruského vojska, které obsadilo Rokycany, a dohodli zde výši výpalného a podmínky, za kterých má být město ušetřeno. V 17. a 18. století byl hostinec ve vlastnictví rodiny Třebízských, kteří jej v roce 1788 prodali rodině Kellerových. Stalo se tak čtyři roky poté, kdy hostinec v roce 1784 vyhořel. Rokycanské rodině Kellerových dům patřil až do roku 1926. Poté se zde vystřídalo několik dalších majitelů. Od 50. let 20. století hostinec chátral, opraven a přestavěn byl až v roce 1966. V roce 1993 byl hostinec uzavřen a přeměněn ve sklad textilu. Provoz restaurace byl obnoven v roce 1995, kdy ji získal nový vlastník. Popis Historická budova hostince se nachází v rokycanské části Nové Město na rohu Pražské ulice a Nerudova náměstí. Hlavní průčelí zděného patrového domu, které je obrácené do Pražské ulice, má šest okenních os. Štít, obrácený k Nerudovu náměstí, má čtyři okenní osy. Fasáda je horizontálně rozčleněna pásovou římsou a profilovanou korunní římsou, okna jsou vsazená do výřezů v omítce. Střecha je sedlová s polovalbou a taškovou krytinou. Vstup do budovy je z Pražské ulice. Větší část prostor v přízemí je klenutých. Místnost, která se nachází vpravo od vchodu a je souběžná s Pražskou ulicí, má valenou klenbu s pětiúhelníkovými lunetami. Místnosti v patře mají stropy ploché. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v Rokycanech Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zájezdní hostinec Na Železné na Wikimedia Commons Historie Rokycan na oficiálních stránkách města Archivováno 2. 4. 2021 na Wayback Machine.
Masné krámy (Rokycany)

Bývalé masné krámy v historickém jádru Rokycan se nacházejí poblíž hlavního Masarykova náměstí a děkanského kostela Panny Marie Sněžné ve Smetanově ulici. Od 3. května 1958 je objekt chráněn jako kulturní památka. Historie Volně stojící jednopodlažní budova masných krámů, náležících rokycanskému mešťanstvu, je poprvé připomínána roku 1460 v dochované prodejní smlouvě mezi Janem ze Švamberka a Bartlem Šackem. Během velkého požáru města vyhořely roku 1784 i masné krámy, jež byly později v 19. století klasicistně obnoveny. Z této přestavby pocházejí slepé pilířové arkády. Během 20. století však chátraly, a proto se v roce 1974 uvažovalo o jejich přestavbě na maloobchodní prodejnu. Z tohoto plánu nakonec sešlo. Po revoluci byly soukromým majitelem citlivě zrekonstruovány. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu masné krámy Rokycany na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Rokycany)

Kostel Nejsvětější Trojice v Rokycanech se nachází na pozemku parku U Plzeňské brány v západní části města. Historie Kostel byl vystavěn novoutrakvisty mezi lety 1609 a 1615 za tehdejšími městskými hradbami. Od roku 1624, kdy byl násilně rekatolizován, až do roku 2003 patřil katolické církvi, přičemž v roce 2003 byl vladykou Kryštofem vysvěcen jako pravoslavný chrám Pravoslavné církve. Dne 12. září 1784 odolal velkému požáru města. Mezi lety 1791 a 1801 v něm byl za francouzsko-rakouských válek vojenský sklad. V minulosti kolem kostela stál hřbitov, na němž se až do roku 1931 pohřbívalo, zrušen byl v roce 1967. Dodnes u kostela stojí pár náhrobků, které jsou dnes součástí parku. Kostel je památkově chráněný od roku 1992. Popis Jedná se o jednolodní budovu se dvěma vysokými třípatrovými renesančními štíty. K budově přiléhá kněžiště. Exteriér kostela, včetně kněžiště, je opatřen opěrnými pilíři. Po stranách kněžiště se nachází sakristie a oratorium, které byly postaveny v 18. století. Věž kostela, nacházející se na jihozápadní straně, byla vystavěna roku 1802 a zvýšena v roce 1872. Roku 1872 proběhla také úprava kněžiště, kdy na jeho valenou klenbu byla připevněna gotická žebra, která tvoří síťový vzorec. Loď není klenuta. Loď je od kněžiště oddělena ikonostasem, který byl do své současné podoby upraven roku 2008. Z chrámu sv. Cyrila a Metoděje v Resslově ulici na Praze 2 byl roku 2006 převezen dubový oltářní stůl – Svatý Prestol, posvátný artefakt spojený s osudem sv. mučedníka biskupa Gorazda II. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Kostel na webu Turistika.cz
Cerkiew Najświętszej Trójcy w Rokycanach

Cerkiew Najświętszej Trójcy (cz. Kostel Nejsvětější Trojice) – prawosławna świątynia znajdująca się w czeskim mieście Rokycany. Historia Świątynię wzniesiono w latach 1609-1615 jako kościół protestancki, w 1624 przejęty przez katolików. Pełnił funkcję kościoła cmentarnego. Ostatnią osobę na cmentarzu pochowano w 1931, a cmentarz zlikwidowano w 1967. Od 2003 jest własnością cerkwi prawosławnej. Od 3 maja 1958 wpisany do katalogu zabytków. Przypisy
Kaple Panny Marie (Rokytná)

Kaple Panny Marie stojí jižně od městské části Rokytná v okrese Znojmo a je kulturní památkou České republiky. Součástí chráněné památky je almužní sloupek. Kaple náleží pod římskokatolickou farnost Moravský Krumlov v děkanství moravskokrumlovském. Historie Kaple Panny Marie se nachází v národní přírodní rezervaci Krumlovsko-rokytenské slepence v nadmořské výšce 280 m. Stojí v lese v údolí mezi městskou částí Rokytná a vlakovým nádražím. V roce 1836 byla nad Mariánskou studánkou postavena kaple a dřevěným potrubím byla voda ze studánky svedena do kašny v Rokytné. V roce 1847 byla kaple zbořena (jako důvod se uvádí postupná ztráta vody) a znovu postavena na náklady obce Rokytné, knížete z Lichtenštejna a občanů Moravského Krumlova. Nový železný vodovod, který byl postaven v roce 1880, už čerpal vodu ze studánek na Babě a Bařinách. V letech 1936–1937 byly svedeny vody tří pramenů do pramenné jímky nedaleko kapličky. K vybudování nového vodovodu do obce však nedošlo kvůli vypuknutí druhé světové války. Vodovod byl dokončen až v roce 1947. V té době byla ještě studánka v kapli a voda vytékala přepadovou trubkou do potoka. V roce 1971 byla kaple opravena a vysvěcena. V roce 1989 byl vodovod ze studánek odpojen a obec Rokytná napojena na krumlovský vodovod. V roce 2018 byla kaple opravena za finanční podpory z Programu rozvoje venkova Ministerstva zemědělství České republiky. Kaple je součástí naučné stezky Krumlovsko-rokytenské slepence. Popis Kaple Kaple je volně stojící zděná omítaná stavba postavena na půdorysu pravidelného osmiúhelníku. V severní stěně je portál se vstupními dveřmi. Ostatní stěny jsou prolomeny okenními otvory s hlubokým skoseným ostěním. Portál a okna jsou provedena v gotickém stylu. Čtyři okna jsou prosklená (severovýchodní, jihovýchodní, jihozápadní a severozápadní) a tři jsou slepá (východní, jižní, západní). Fasády jsou hladké, členěné barevně odlišenou podezdívkou a hlavní římsou. Kaple má osmibokou jehlanovou střechu krytou bobrovkami a ukončenou makovicí a kovovým křížem. V interiéru je kupolový polygonální strop. Oltář je orientován k jihu. Podlaha má cihlovou dlažbu. Almužní sloupek Gotický almužní sloupek z mušlového vápence, který je umístěn při vchodu do kaple, stojí na širším hranolovém podstavci. Sloupek je hranol s okosenými rohy do osmiúhelníku, nahoře je seříznutý a vyžlabený. Krytý je kovovým železným víkem s petlicí a závěrou. Pod víkem je kruhová prohlubeň pro almužnu. Almužní sloupek vznikl v 15. století a předpokládá se, že pochází z farního kostela svatého Leopolda. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Panny Marie na Wikimedia Commons
Kaple svatého Floriána (Rousínov)

Kaple svatého Floriána stojí na konci Sušilova náměstí v Rousínově v okrese Vyškov. Je kulturní památkou a náleží římskokatolické farnosti Rousínov u Vyškova. Historie Barokní kaple byla postavena v letech 1727–1728 u hlavní silnice ve východní části dnešního Sušilova náměstí a byla zasvěcena svatému Floriánovi jako ochránci města Rousínova před požáry. V roce 2021 bylo provedeno statické zajištění a sanační opatření (porušení statiky ve stěně mezi sakristií a kněžištěm). Popis Kaple svatého Floriána je barokní samostatně stojící zděná omítaná orientovaná jednolodní stavba ukončena půlkruhovým závěrem a přistavěnou sakristií. Fasáda je členěná lizénami, korunní římsou a v bocích dvěma okny ukončenými segmentovým záklenkem. Závěr je prolomen třemi okny ukončenými segmentovým záklenkem. Vstupní průčelí je zdobeno rohovými pilastry s římskou hlavicí. V ose průčelí je prolomen vchod, nad ním je okno a v trojúhelníkovém štítu kruhové okno. Vchod je obdélný ukončený segmentovým záklenkem a profilované ostění vchodu je ukončeno klenákem. Okno nad vchodem v jednoduché šambráně je sklenuto segmentově. Loď kaple má sedlovou střechu, nad závěrem je střecha valbová. Na hřbetu sedlové střechy je polygonální sanktusník. V interiéru je kněžiště zaklenuto konchou. Loď má dvě pruské placky mezi dvojicemi pasů. Pod klenbou probíhá kordonová římsa. Obdélná sakristie má plochý strop. Pod postavou svatého Floriána na oltářním obraze je vyobrazeno rousínovské náměstí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Floriána na Wikimedia Commons
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Roztoky u Jilemnice)

Kostel svatého Filipa a Jakuba je barokní kostel v obci Roztoky u Jilemnice. Historie Původní kostel stál v dolní části obce na vysokém návrší (není však přesně jisté kde) a byl již v roce 1384 spravován vlastním farářem. V období husitských válek byl vypálen a později znovu postaven. Starý kostel svými malými rozměry a s obtížným přístupem zejména v zimním období nevyhovoval potřebám farnosti. Z tohoto důvodu bylo započato se stavbou nového a většího kostela uprostřed obce. Nový kostel byl postaven roku 1739. Roku 1788 byla při kostele zřízena samostatná farnost. Popis Kostel svatého Filipa a Jakuba je jednolodní barokní stavba se zkosenými nárožími. Celá je postavena z červeného pískovce. Po stranách presbyteria je přistavěna kaple i sakristie. Západní průčelí je tvořeno mohutnou hranolovou věží, která je zakončena cibulovou střechou s makovicí. Presbytář a loď jsou plochostropé, nástupní prostor v podvěží je uzavřen klenbou křížovou. Dřevěná kruchta v západní části lodi je nesena bohatě vyřezávanými sloupky. Interiér doplňuje velmi cenný mobiliář. V kostele jsou oltáře sv. Jana Nepomuckého a Panny Marie Lurdské. Hřbitov Kolem kostela se nachází hřbitov, na kterém se nalézají náhrobky s dochovanými a velmi cennými sochařskými pracemi z 19. století. Mezi nejdůležitější a nejvýznamnější patří: Náhrobek Antonína Mečíře - novogotický artefakt z r. 1874 od Antonína Suchardy z Nové Paky. Náhrobek rodiny Chrtkovy - klasicistní drobná architektura z r. 1879 s litinovým křížem Náhrobek rodiny Klazarovy - mohutný odstupňovaný podstavec s profilovanou římsou zdobenou akroteriemi z r. 1854. Náhrobek rodiny Janouškovy - klasicistní architektura se segmentovou hlavicí z poloviny 19. století. Náhrobek rodiny Kuželovy - mohutný podstavec se segmentovou římsou a obdélným výklenkem z r. 1859. Římsa zdobená rostlinnými motivy. Náhrobek Josefa Bouška - rustikální podstavec z r. 1867. Náhrobek rodiny Schreinerové - rustikální podstavec z r. 1870 o velikosti 130 cm s křížem zobrazující kmen stromu zdobený věncem z květin. Hranolový podstavec - bez textu o velikosti 120 cm. Světlý zvětralý pískovec. Náhrobek rodiny Mečířovy - na odstupňovaném soklu s podstavcem z r. 1880 od Antonína Suchardy z Nové Paky stojí postava plačícího anděla o velikosti 140 cm, který se opírá pravou rukou o peň stromu, z něhož vyrůstá kříž zdobený listovím. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons Farnost Roztoky u Jilemnice na stránkách Vikariátu Jilemnice
Kostel Navštívení Panny Marie (Rudné)

Kostel Navštívení Panny Marie je římskokatolický filiální, dříve farní kostel v Rudném, části obce Vysoká Pec v okrese Karlovy Vary v Karlovarském kraji. Od roku 1973 je chráněn jako kulturní památka. Historie Až do roku 1874 spadalo Rudné pod farní obvod v Nejdku. V roce 1874 byla zřízena církevní nadace pro stavbu kostela, fary a školy v Rudném, které by sloužily i pro obyvatele Vysoké Pece. Poté byla ustavena v Rudném vlastní farnost. Základní kámen byl položen v roce 1786 a vysvěcen byl kostel v roce 1788. Ke kostelu chodila v minulosti procesí věřících z Vysoké Pece od již neexistující kaple, nazývané Strickekapelle. Ke kostelu patří hřbitov, který byl založen pravděpodobně v souvislosti s velkým hladomorem a morovou epidemií v letech 1771 až 1772, na kterou ve farním obvodu Nejdek zemřelo kolem 600 lidí. To si vyžádalo vlastní hřbitov pro Rudné, Nové Hamry a Jelení. V roce 1938 zahrnovala farnost obce Rudnou a Vysokou Pec, ve kterých v roce 1930 žilo 1820 katolíků a 346 nekatolíků. Po druhé světové válce a odsunu německého obyvatelstva zůstal kostel nevyužívaný a chátral. V letech 1985 až 1996 byl rozsáhle zrekonstruován a přestavěn nákladem českých a německých rodáků z Rudného a Vysoké Pece. Okolo kostela prochází naučná stezka Vysoká Pec–Rudné. Stavební podoba Orientovaný kostel je jednolodní stavba s úzkou hranolovou věží v západním průčelí kostela. Vysoká věž je zakončena jehlancovou střechou. Trojboce uzavřený presbytář je krytý sedlovou a valbovou šindelovou střechou, nad níž se kdysi tyčila polygonální zvonička (tzv. sanktusník), završená cibulovou bání. Na jižní straně je k lodi přistavěna obdélná sakristie se skoseným nárožím. Do kostela se vstupuje obdélným portálem v jižní zdi věže. Vnější stěny kostela nemají výrazné členění, v lodi jsou stěny prolomeny čtyřmi páry širokých obdélných oken s půlkruhovými odsazenými záklenky. V presbytáři jsou tři stejná okna. Z jižní strany u kostela se nachází bývalá barokní fara. Bývalou faru využívá jako jednu z budov pro své klienty ústav sociální péče v Rudném. Interiér Vnitřní prostor kostela je plochostropý, loď je kryta rákosovým stropem, v presbytáři se štukovým zrcadlem. Kruchta je doplněna dřevěným zábradlím. Zařízení kostela tvoří pseudorománský hlavní oltář, dva protější rokokové boční oltáře a rokoková kazatelna s bohatými figurálními reliéfy a sochami evangelistů. Sochařskou výzdobu kruchty tvoří barokní sochy svatého Jáchyma a svaté Anny. V presbytáři se nachází barokní obraz svaté Alžběty z druhé poloviny 17. století. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mariä Heimsuchung (Rudné) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons
Mariä Heimsuchung (Rudné)

Die katholische Pfarrkirche Mariä Heimsuchung (tschechisch kostel Navštívení Panny Marie) in Rudné (deutsch Trinksaifen), einem Ortsteil der Gemeinde Vysoká Pec u Nejdku (Hochofen) in Tschechien, wurde von 1786 bis 1788 erbaut und ist ein geschütztes Baudenkmal. Geschichte Das Dorf Trinksaifen gehörte bis 1784 zum Pfarrsprengel St. Martin in Neudek und wurde dann zur eigenen Pfarrei erhoben. Eingepfarrt war der Nachbarort Hochofen. Wegen der ungünstigen Lage des Ortes und des vor allem im Winter beschwerlichen Weges nach Neudek bewilligte man den Einwohnern eine eigene Kirche. Der Bau erfolgte auf Kosten des k. k. Religionsfonds, der auch über das Patronatsrecht verfügte. Der Grundstein wurde 1786 gelegt und 1788 geweiht. Die barocke Zwiebelkuppel auf dem Turm wurde später durch einen Spitzhelm ersetzt. Zeitweise waren im 19. Jahrhundert für die Pfarrei zwei Priester tätig. 1930 zählte die Pfarrgemeinde 1820 Katholiken. Nach der Vertreibung der deutschen Bevölkerung nach 1945 war die Kirche unbenutzt und folglich in einem renovierungsbedürftigen Zustand. Von 1985 bis 1996 wurde sie durch Spenden ehemaliger deutscher Einwohner umfassend saniert und umgebaut. Am 8. September 1996 war ein feierlicher Gottesdienst mit Bischof František Radkovský aus Pilsen. Unter der Südfassade der Kirche befindet sich das ehemalige barocke Pfarrhaus, das derzeit von der Sozialfürsorgeeinrichtung in Rudné genutzt wird. Beschreibung Außen Die einschiffige Barockkirche mit einem dreiseitig geschlossenen Presbyterium, das von einem Satteldach und einem Walmdach über dem Ende bedeckt ist, war ursprünglich mit einem polygonalen Glockenturm mit Zwiebelkuppel abgeschlossen. An der Südseite des Presbyteriums befindet sich eine rechteckige Sakristei mit einer abfallenden Ecke. Vor der Westhauptfassade befindet sich ein prismatischer Turm, der von einem schmalen, hohen Pyramidendach bedeckt ist. Die schlichten Außenmauern sind im Kirchenschiff von vier Paaren breiter rechteckiger Fenster mit halbkreisförmig eingezogenen Bögen unterbrochen. Im Presbyterium gibt es drei identische Fenster. Der Eingang zur Kirche erfolgt über ein rechteckiges Portal an der Südseite des Turms. Innen Das Innere der Kirche besitzt eine flache Decke. Der Chor wird mit einem hölzernen Geländer abgeschlossen. Der neuromanische Hochaltar wird von zwei gegenüberliegenden Rokoko-Seitenaltären flankiert. Die Rokokokanzel ist mit reichen figürlichen Reliefs und Evangelienstatuen verziert. Im Presbyterium befindet sich ein barockes Gemälde aus der zweiten Hälfte des 17. Jahrhunderts, das die hl. Elisabeth darstellt. Umgebung Zur Kirche gehört ein Friedhof, auf dem noch vereinzelt deutsche Grabsteine stehen. Ein erster Begräbnisplatz entstand möglicherweise in Zusammenhang mit der großen Hungersnot und Pestepidemie in den Jahren 1771 bis 1772, die im Pfarrsprengel Neudek ca. 600 Menschen zum Opfer fielen und in den Filialen Neuhammer, Trinksaifen und Hirschenstand einen eigenen Friedhof erforderte. Aus Platzmangel vergrub man die ungemeldeten Toten auch hinter den eigenen Häusern. Weblinks Einzelnachweise
Kostel svatého Mikuláše (Rychaltice)

Kostel svatého Mikuláše je barokní římskokatolický chrám v obci Hukvaldy, místní části Rychaltice v okrese Frýdek-Místek. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem Farnosti Rychaltice. Historie Kostel sv. Mikuláše v obci Hukvaldy, místní části Rychaltice, byl vystavěn v letech 1726 až 1729 za biskupa Wolfganga Hanibala hraběte Schrattenbacha pravděpodobně na místě kostela dřevěného. Ten zde údajně stál již od roku 1506. Kostel vystavěl Václav Blažka z Kroměříže a tesařský mistr Václav Mareček z Rybího. Jedná se o malou venkovskou dvouvěžovou baziliku s jednou lodí s obdélníkovým presbytářem a štíhlou věží v průčelí ukončenou cibulovou bání. Délka presbytáře je 8 metrů, délka lodi 24 metrů, šířka lodi je 14 metrů. Stavba je bez pilířů. V presbytáři se ve výklencích nacházejí 4 sochy – sv. Benedikta, sv. Martina, sv. Valentina a sv. Blažeje. Hlavní oltář je zděný s kamennou mensou přes 2 metry dlouhou a 1 metr širokou, schránka pro umístění hostie (tabernaculum) je točivá, po obou stranách jsou andělé a nad tabernaculem je archa s dvěma anděly (odcizeny) darovaná knížetem Lichtensteinem od frýdeckého malíře Jakuba Belle. Součástí hlavního oltáře jsou dva sloupy 5 metrů vysoké, vedle sloupů po bocích sochy, 2 metry vysoké, představují sv. Augustina, sv. Filipa, apoštola Jakuba a sv. Arnošta. Obraz na hlavním oltáři představuje sv. Mikuláše – patrona kostela. Daroval ho rovněž kníže Lichtenstein, kdo je jeho autorem se neví. Kostel byl posvěcen 5. srpna 1742 biskupem Jakubem hrabětem z Lichtenštejna. Jako památka na tuto velkou událost bylo na bočních stěnách umístěno 12 pozlacených křížů, které se však nedochovaly. Od roku 1958 je kostel památkově chráněn jako nemovitá kulturní památka. V roce 1994 bylo opraveno původní schodiště, vybudované v roce 1881 za působení faráře P. Antonína Kouřila, vedoucí ke kostelu z okresní silnice. Práce provedli sami farníci. V roce 1998 prošel rychaltický kostel důkladnou opravou. Pro zajištění lepší statiky byla věž stažena s kostelní lodí čtyřmi speciálními lany a loď byla stažena po obvodu ocelovou kostrou. Venkovní omítka byla z 80 % otlučena a dána nová. Statické zajištění si vyžádalo náklady ve výši 377 886 Kč a nová omítka 733 899 Kč. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kaple svaté Anny (Karviná-Ráj)

Kaple svaté Anny v Karviné-Ráji se nachází v okrese Karviná. Spadá pod Římskokatolickou farnost Karviná, Děkanát Karviná Diecéze ostravsko-opavská. Kaple byla v roce 2005 prohlášena kulturní památkou ČR. Historie Kaple byla postavena v roce 1867. V roce 1906 byla položena dlažba z cementových dlaždic. V průběhu let byla kaple několikrát opravována. Zásadní oprava byla v roce 1972. Kaple je jedním z nejstarších dochovaných objektů, které dokládají historický vývoj v Ráji. Architektura Kaple je neorientovaná zděná stavba. Loď obdélného půdorysu s odstupněnými opěráky ukončena polygonálním závěrem. Osově v průčelí je vestavěna hranolová věž se zvonovým patrem zakončena jehlanovou střechou. Věž z průčelí vystupuje v mělký rizalit, kterému je přisazen portikus tvořený dvojicí přepásaných pilířů s polosloupy. V hlavním průčelí po stranách portiku jsou dva zasklené výklenky. Vřetenové schodiště je přistavěno k jihozápadní stěně. Interiér Stěny do výše jednoho metru jsou obloženy keramickým obkladem. Dlažba kobercová. Loď je zaklenutá dvojicí pruských kleneb na pásech, v kněžišti placka, v sakristii je strop plochý. Okna v kněžišti a ve zvonovém patře jsou obdélníková s půlkruhovým zaklenutím. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Anny na Wikimedia Commons