NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Nové Valteřice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Nových Valteřicích byl postaven jako nový kostel v roce 1815. Kostel je kulturní památkou od roku 2012. Historie Na místě dnešního kostela stával v obci Nové Valteřice (od roku 1961 součást Moravského Berouna) nejspíše původní gotický kostel, který byl ještě v roce 1710 barokně upraven. V roce 1789 byla ke kostelu přistavěna fara. Tento kostel byl v roce 1811 stržen a na jeho místě byl postaven dnešní kostel. Nová stavba kostela byla dokončena v roce 1815. Před kostelem stával hřbitov, který byl přemístěn mimo obec, jako pozůstatek zde zůstal stát kamenný kříž. V roce 1858 byla dostavěna věž. Popis Kostel dle stavebního řadit k stavbám pozdního baroka a navazující raný klasicismus. Jedná se jednolodní stavbu s rovným závěrem. Před jednoosé průčelí s věží vystupující rizalitové fasády je předsazeno schodiště. Na loď navazuje odsazený presbytář, na který přiléhá sakristie. Kostel je vystavěn na kamenné podezdívce, která vyrovnává nerovný terén. Zdivo je z cihel pálených. Vrchol zdí včetně přístavku lemuje korunní římsa. Loď pokrývá plechová valbová střecha ostatní části kostela mají polovalbovou střechu, krom věže ta má zvonovou střechu. Interiér Z 19. století se zachoval i původní mobiliář. V roce 2009 byly bezdůvodně prodány cenné varhany od krnovského stavitele varhan Františka Riegra. hlavní oltář dřevěná křtitelnice zpovědnice dřevěná socha Krista s ohnivým srdcem dřevěné lavice soubor 14 obrazů křížové cesty věčné světlo dřevěný krucifix skříň na paramenta Zvony V kostelní věži jsou umístěny 2 zvony, Ctiborius a František, které jsou pojmenovány po Františku Krumholzovi a jeho otci. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Tršice)

Kostel Narození Panny Marie v Tršicích je novobarokní římskokatolický chrám postavený v letech 1905 až 1906. Na jeho místě původně stával památkově velmi cenný gotický kostel ze 14. století, který však byl roku 1904 zbourán, neboť již nevyhovoval potřebám tršické farnosti. Popis Kostel má obdélný půdorys, pouze kněžiště je půlkruhové a v průčelí stavbě dominuje hranolová věž, pod níž se nachází hlavní vstup do budovy s kamenným portálem. Fasáda je členěná pilastry a vpadlými výplněmi a prolamují ji kruhová či půlkruhově zaklenutá okna v profilovaných šambránách. Střecha kostela je valbová s polygonálním sanktusníkem na hřebenu. Střecha věže je má cibulový tvar a je zakončená makovicí s křížkem. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Olomouc Tršice Zámek Tršice Tršický vodopád Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Antonína Paduánského (Dubnice)

Kostel svatého Antonína Paduánského v obci Dubnice (okres Bruntál) je filiální kostel postavený v roce 1822–1823 a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky o obci pochází z roku 1289. Na místě dřevěného kostela zasvěceného sv. Antonínu Paduánskému, který v roce 1820 vyhořel, byl v letech 1822–1823 postaven zděný kostel. Kostel navrhl a postavil Gottlieb Mayer stavitel z Krnova. Donátorem a patronem kostela byl Jan Adam kníže z Lichtenštejna. Celkové náklady na stavbu činily 4566 zlatých, které byly uhrazeny z darů občanů Dubnice, církevního fondu a knížetem Janem Adamem. Kostel byl filiální s farářem z Lichnova. Po roce 1947 se stal majetkem obce a je využívám i k společenským událostem. V roce 2014 byl vykraden. Popis Jednolodní orientovaná empírová stavba. Hranolová věž vyrůstá z průčelí. Kostel je obklopen hřbitovem, který byl založen v roce 1672 a je ohrazen omítanou kamennou zdí. Před kostelem v kovaném ohrazení na vysokém podstavci je umístěná socha Panny Marie. Interier V kostele je plochý strop s výmalbou z roku 1901. Po požáru dřevěného kostela zůstal zachován kamenný oltář a zvony. Na dřevěné kruchtě jsou funkční varhany z roku kolem 1850 od firmy Franz Rieger, do kostela byly dodány v roce 1870. Varhany byly restaurovány v roce 2002 varhanářskou dílnou Kánský – Brachtl. Zvony byly za první světové války rekvírovány. Nový zvon byl vyroben firmou Hillers z Brna. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Antonína Paduánského na Wikimedia Commons
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Čelákovice)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Čelákovicích je římskokatolický farní kostel čelákovické farnosti Staroboleslavského vikariátu. Původně románský, několikrát přestavovaný kostel se nachází ve středočeských Čelákovicích v okrese Praha-východ. Od roku 1958 je zapsán v seznamu kulturních památek. Historie Kostel byl postaven v románském slouhu na počátku 13. století. V průběhu husitských válek byl kostel pobořen a vypálen. Brzy nato byl opraven a stal se kostelem církve podobojí a následně luteránským. V roce 1620 přešel do rukou katolické církve. Během třicetileté války byl kostel císařskými i švédskými vojsky opětovně poničen a vydrancován. K obnově došlo až kolem roku 1653. V letech 1712–1713 prošel kostel přestavbou a byl rozšířen o nový presbytář, sakristii a předsíň. Při dalších úpravách v polovině 18. století proběhla v interiérech kostela barokní přestavba. Kazatelna z roku 1582 je však renesanční se znakem Kautských z Kostelce. Kostel je obklopen hřbitovem, který je obehnán zdí. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Lichnov)

Kostel svatého Mikuláše v obci Lichnov (okres Bruntál) je farní kostel postavený v roce 1733 a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky o obci pochází z roku 1340. Na místě dřevěné kaple byl postaven v roce 1733 zděný kostel zasvěcený sv. Mikuláši. Kostel byl postaven Gregorem Friedrichem Gansem (1697–1763) stavitelem z Krnova. Kostel patří pod Děkanát Krnov. Popis Jednolodní orientovaná barokní stavba na půdorysu latinského kříže. Na jižní straně (transeptu) je sakristie s oratoří na levé je kaple sv. Jana Nepomuckého. Interier V kostele se nachází čtyři oltáře. Hlavní oltář je zdoben obrazem sv. Mikuláše. Na kruchtě jsou funkční varhany z roku 1928 od firmy Gegrüder Rieger za 90 000 Kč, které byly restaurovány v roce 2014. Věž Ve věži byl zavěšeny dva zvony. Větší o váze asi 450 kg s datací 1272 měl nápis „O Rex gloriae, veni cum pace”. Druhý zvon o výšce 70 cm a průměru 93 cm měl nápis „O rex gloriae veni cum pace” bez datace, byl v roce 1916 (22. srpna) rekvírován a rozbit přímo ve věži a odvezen. Za váhu 436 kg zvonoviny bylo c. k. armádním stavebním oddělením vojenského velitelství v Krakově vyplaceno 1744 korun. Sanktusový zvon vážil 48 kg měl průměr 43 cm a byl 14. prosince 1915 odvezen na vlasteneckou válečnou sbírku ve Vídni. Byl zdoben dvěma reliéfy Královny nebes s Ježíškem v náručí a reliéfem sv. Jana Nepomuckého. Na věnci měl nápis S. Maria et St. Joannes Nepomuceni ora pro nobis a dolním okraji byl text „Hat gegossen Wolfgangus Straub in Olmütz“ 1797. V roce 1921 pořízen nový zvon od zvonaře Oktáva Wintera z Broumova. Váha zvonu byla 51 kg, průměr 45 cm po vysvěcení byl zavěšen do sanktusníku. Zvon byl zdoben malým reliéfem Královny Nebes a nesl text „S. Maria et St. Johannes Nepomuceni ora pro nobis” a text se jménem zvonaře a letopočtem 1921. V roce 1930 byl pořízen nový zvon do věže o váze 640 kg. V roce 1886 byly nainstalovány nové věžní hodiny od hodináře Martina Rezka z Jindřichova Hradce. Původní byly opraveny bruntálským hodinářem Schneiderem a umístěny do věže požární zbrojnice. Galerie Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons abecední seznam farností
Kostel Nejsvětější Trojice (Šternberk)

Kostel Nejsvětější Trojice (původně kostel Očišťování Panny Marie) je klasicistní špitální kostel ve Šternberku. Po šternberském hradu se jedná o nejstarší památku v tomto městě. Historie Datum stavby kostela, původně zasvěcenému Očišťování Panny Marie, je neznámé. První písemná zmínka o něm pochází z února 1376, kdy dává olomoucký biskup Jan ze Středy souhlas k přemístění špitálu do vnitřního města. 15. září 1376 vydal Petr ze Šternberka listinu, kterou zprostil augustiánský klášter správy špitálu. Během husitských válek byl kostel pravděpodobně poničen. Poté kostel střídavě připadal do rukou evangelíků a katolíků a roku 1580 se kostela na téměř 50 let ujali luteráni. Znovu byl kostel poničen během třicetileté války, kdy bylo Dány okupované město dobýváno císařským vojskem. V roce 1830 byl gotický kostelík pod dohledem J. Snetivého klasicistně přestavěn a byla zbudována sakristie. Na konci 18. století se kostel podařilo uchránit před zrušením. Kostel přežil i demolici přilehlého špitálu v roce 1908. 29. října 1997 byl zapsán na seznam kulturních památek České republiky. Popis Jednolodní, minimálně v exteriéru dekorovaný klasicistní kostel s raně gotickým jádrem se nachází v zákrutu Olomoucké ulice. Má kvadratický presbytář, k jehož severozápadní stěně přiléhá nízký přístavek sakristie. Loď i kněžiště má valbovou střechu, sakristie má poloviční valbovou střechu a předsíň je kryta sedlovou střechou. Objektu dominuje sanktusník nad presbytářem. Na vížce se do každé strany otevírá okno s dřevěnými žaluziemi, nad kterými jsou umístěny černé hodiny se zlatým ciferníkem. Kostel je obklopený parkem vybudovaném na místě bývalého špitálu. Jádro kostela je postaveno z lomového kamene, mladší zásahy jsou již postaveny z cihel. V interiéru nalezneme oltářní obraz Nejsvětější Trojice od Jana Kryštofa Handkeho z roku 1735. Samotný oltář pochází z roku 1834. V kostele se nachází jediný zvon odlitý roku 1793. Bohoslužby Bohoslužby se v kostele konají každé pondělí a středu od 18:00 (během letního času od 18:30), každý pátek od 15:00 a každou neděli v 7:30. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Webové stránky farnosti Šternberk Bohoslužby v kostele Nejsvětější Trojice
Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů (Olomouc-Hodolany)

Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů v Olomouci je římskokatolický kostel nacházející se v Jiráskově ulici v městské části Hodolany. Historie Stavbu kostela zahájil roku 1894 na svých pozemcích slepý občan tehdy samostatné obce Hodolany František Pospíšil. Stavbu nedokončil, především kvůli neochotě obce na ni přispět větší finanční částkou, přesto ji ale i s pozemky obci daroval. Kostel byl nakonec dostavěn až roku 1907, kdy se v něm také sloužila první mše. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů na Wikimedia Commons
Kostel Povýšení svatého Kříže (Moravský Beroun)

Kostel svaté Povýšení svatého Kříže na návrší na okraji města Moravský Beroun, vystavěn 1755-1761 je barokní stavbou zapsanou do státního seznamu kulturních památek České republiky. Kostel byl celkově byl adaptován v roce 2000. V současnosti je budova v dobrém stavu, zbavena mobiliáře, původně byla zamýšlena úprava na koncertní síň. Kostel povýšení sv. Kříže je výchozím bodem křížové cesty na Křížový vrch s kaplí Božího hrobu (bývalý hradní areál). V kostele se konají koncerty, výstavy i bohoslužby. Reference Literatura B. Samek, Umělecké památky Moravy a Slezska 2. Praha: Academia 199. Str. 580-581 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Dům U zlatého a bílého jednorožce

Dům U zlatého a bílého jednorožce (též Dům U zlatého (bílého) jednorožce, či Wolkensteinský dům, Auersperkovský dům, Beethovenův palác, Palác Beethoven) je původem středověký, převážně barokní měšťanský dům čp. 285/III palácového typu z první poloviny 18. století, stojící v Praze 1 na Malé Straně, v Lázeňské ulici č. 11. Dům je zapsán v seznamu kulturních památek ČR a chráněn jako nemovitá památka. Historie a popis stavby Dvoupatrová nárožní budova s mansardovou střechou vznikla na parcele původního hřbitova johanitů při obvodové zdi postupnou přestavbou a přístavbou dvou starších objektů, stojících na tomto místě. V přízemí je patrný pozůstatek johanitské stavby, související patrně s poblíž stojící Johanitskou komendou. Ve sklepních prostorech je patrné, že stavba vznikla sloučením původně samostatných častí a nepravidelná skladba přízemí naznačuje její postupné rozrůstání. Původní podoba vnějších fasád pochází z let 1731–1759. Fasáda do dvora je členěna pavlačemi. Prejzová střecha je v nárožích zvalbena. První a druhé podlaží mají totožnou dispozici. Ve východní části 2. patra se zachovaly prostory s bohatou ornamentální štukovou výzdobou stropů a renesančními dekorativními malbami. Vstupní dveře do těchto místností jsou bohatě zdobeny supraportami. V přední části budovy je schodiště pozdně barokní, klasicistní pilířové tříramenné schodiště pochází z rozsáhlé klasicistní přestavby objektu v roce 1839. Od poloviny 18. století do počátku 19. století budova sloužila jako známý pražský hotel „U zlatého jednorožce“, založený M. Pinskornem a od roku 1787 vedený Václavem Tremlem. Pobývali v něm mj. dva významní hudební skladatelé, v roce 1789 Wolfgang Amadeus Mozart a v roce 1796 Ludwig van Beethoven. Pobytu Beethovena je věnována pamětní deska s reliéfem od sochaře Otakara Španiela, umístěná vedle vchodu do budovy. Byla odhalena 20. března 1927, u příležitosti stého výročí skladatelova úmrtí. Asi roku 1878 dům získal Engelhard-Dietrich hrabě z Wolkensteina-Trostburgu (1848-1922) s manželkou Arnoštkou Karolínou, rozenou z Nostic Rhienecku (1857-1930). Po nich se dům až do dvacátých let 20. století nazýval Wolkensteinovský. Současnost V průběhu dvacátého století sloužil dům jako administrativní budova. V letech 2004–2005 byl dům včetně prostor krovu rekonstruován pro luxusní bydlení. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dům U zlatého a bílého jednorožce na Wikimedia Commons Reference Literatura ŠAFRÁNEK Josef M.; Soupis hradů, letohrádků, paláců, tvrzí a zámků v českých zemích; VI.; Eva Praha 1997; s. 44 HRUBEŠ Josef, HRUBEŠOVÁ Eva; Pražské domy vyprávějí, VI., Academia, nakladatelství Akademie věd ČR, Praha 2000
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Liptaň)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie v obci Liptaň (okres Bruntál) je farní kostel postavený v roce 1866–1870 a kulturní památka České republiky. Historie První písemné zmínky o obci pochází z roku 1349. Na místě původního kostela sv. Vavřince byl v letech 1768–1776 postaven zděný kostel zasvěcený Panně Marii Nanebevzaté. Návrhy vypracoval rakouský architekt Gustav Meretta, který pracoval v projekční kanceláři olomouckého arcibiskupství. Kostel byl vysvěcen kardinálem Bedřichem z Fürstenberka dne 27. června 1875. V období 2013–2014 byla provedena celková obnova kostela. Na základě výběrového řízení, zadaného Římskokatolickou farností Hynčice, provedla opravu firma FICHNA–HUDECZEK, a. s. z Píště. Celkové náklady na opravu činily 4 804 924 Kč (včetně DPH). Farní kostel patří pod Děkanát Krnov. Popis Jednolodní neorientovaná novogotická stavba z režného zdiva s opěráky a polygonálním závěrem. Hranolová věž vystupuje ze vstupního průčelí. Kostel je dlouhý 42 m a široký 10 m. Věž je vysoká 52 m. Ve věži byly tři zvony (jeden zvon pocházel z roku 1551, druhý z roku 1614). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons abecední seznam farností
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Horní Maršov)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický, neorientovaný, filiální, bývalý farní kostel v obci Horní Maršov. Byl farním kostelem zaniklé farnosti Maršov, od počátku roku 2006 patří do farnosti Janské Lázně. Je chráněn od 27. dubna 1982 jako kulturní památka České republiky. Je situován ve středu obce, vpravo při komunikaci – třídě Josefa II. směr Temný Důl. Je dominantou obce. Je nazýván také nový nebo dolní kostel, k odlišení od staršího menšího kostela stejného zasvěcení. Historie Potřeba zbudovat v Horním Maršově nový kostel vznikla poté, co do původního hřbitovního kostela stejného zasvecení 3. června 1868 třikrát za sebou uhodil blesk, jehož následkem během krátké doby shořel celý krov a zvony ze 17. století se zřítily a roztavily. Vznikl výbor pro stavbu kostela, složený z 18 členů, jehož náplní byla jak péče o obnovu starého kostela, tak sehnání prostředků na stavbu kostela nového. Díky hraběnce Aloisii Czernin-Morzinové, majitelce zdejšího panství, se podařilo získat pro stavbu nového kostela jednoho z nejvýznamnějších českých architektů té doby, Josefa Schulze (který projektoval mimo jiné Národní divadlo, Rudolfinum i Národní muzeum). Stavbu vedl stavební inženýr Otto Fiedler z Hostinného. Základ stavby byl položen roku 1894, slavnost vložení základního kamene do pravostranné podezdívky zdi vstupní haly věže se konala na svátek sv. Martina roku 1895. Roku 1897 rozestavěný kostel bez úhony přestál katastrofální povodeň, která zasáhla údolí Úpy. Kostel byl dokončen a předán k užívání v roce 1899, k jubileu 50 let vlády císaře Františka Josefa I. Kostel přišel o zvony jak za první, tak i za druhé světové války. Současný zvon Duch svatý kostelu daroval 15. 8. 1998 pravnuk zakladatelky kostela Josef Czernin-Kinsky s manželkou Theresií. Je na něm český a německý nápis "Pro smíření a mír". Architektura Novogotická stavba s fasádou z lícových cihel. Věž, vysoká 53 metrů je od 2. července 1898 zakončena křížem o váze 385 kg s korouhvičkou kohouta – symbolem bdělosti a ostražitosti. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se konají v sobotu od 16.00. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Filiální kostel (bývalý farní) Nanebevzetí Panny Marie na stránkách Královéhradecké diecéze Archivováno 31. 10. 2017 na Wayback Machine. Stránky farnosti Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Památkový katalog Obec Horní Maršov Horní Maršov - Kostel Historie kostela Hrady.cz Tipy na výlety Archivováno 7. 8. 2016 na Wayback Machine.
Mariä Himmelfahrt (Horní Maršov)

Mariä Himmelfahrt (tschechisch Kostel Nanebevzetí Panny Marie) ist eine römisch-katholische Kirche in Horní Maršov (deutsch Marschendorf) im Okres Trutnov in Tschechien. Sie gehört zum Dekanat Trutnov 2. Gebräulich ist auch die Bezeichnung Neue Kirche, da es im Ort auch die ältere Friedhofskirche Mariä Himmelfahrt gibt. Geschichte Weil die alte Kirche nach Blitzeinschlag 1868 beschädigt war, wurde von einer Baukommission ein Neubau empfohlen. Dieser wurde im neugotischen Stil von 1894 bis 1899 erbaut und ebenfalls Mariä Himmelfahrt gewidmet. Die Kirche wurde am 15. Oktober 1899 geweiht. Kirchenpararamente wurden von der Kaiserin Anna und dem Damen-Unterstützungsverein in Prag gestiftet; einen Beitrag in der Höhe von 500 fl. leistete auch Kaiser Ferdinand. Eine Kirchenlotterie warf einen Reingewinn von 1300 fl. ab. Der Bau des Turmes und des Kirchendaches wurde aus Gemeindemitteln bestritten und vom Zimmermeister Lahmer aus Altenbuch ausgeführt. Die Glocken stammten von Glockengießerei von C. Bellmannn in Prag. Die Kirche verlor ihre Glocken im Ersten und Zweiten Weltkrieg. Die heutige Glocke, die Heilige-Geist-Glocke, wurde der Kirche am 15. August 1998 vom Urenkel des Kirchengründers Josef Czernin-Kinsky und seiner Frau Theresia gestiftet. Sie trägt die tschechisch-deutsche Inschrift „Für Versöhnung und Frieden“. Bauwerk Der Backsteinbau ist einschiffig, mit rechteckigem Langhaus und vorspringendem, prismatischem Turm. Bemerkenswert ist der hohe Turmhelm, der fast die Höhe des Turmes erreicht. Das Erdgeschoss des Turms hat ein Portal mit Tympanon, darüber ein Kreuz, ein Wimperg, darüber zwei Spitzbogenfenster, Zeltdach mit Fiale und Kreuz. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970, S. 74–75. Weblinks Einzelnachweise
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Horní Maršov, hřbitovní)

Hřbitovní kostel Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolický, orientovaný, filiální, bývalý farní kostel v obci Horní Maršov. Náležel k zaniklé Maršov, od počátku roku 2006 patří do farnosti Janské Lázně. Je situován ve středu obce, na hřbitově vlevo od komunikace – třídy Josefa II., směr Temný Důl. Je nazýván kostelem starým nebo horním. Kostel je v létě ukrytý za korunami mohutných lip a stojí na hřbitově plném převážně německých starých náhrobků. Od roku 2005 je majitelem kostela obec. Historie Nejstarší stavební památka východních Krkonoš s kamennou křtitelnicí s vytesaným letopočtem 1572, která je pozůstatkem z původního dřevěného protestantského kostelíka z roku 1568. Tento dřevěný kostelík byl roku 1608 nahrazen renesančním kostelem od italského stavitele Carlo Valmadiho. Po bitvě na Bílé hoře byli protestanti z Čech vyhnáni, maršovský kostel se stal katolickým a byl zasvěcen Nanebevzetí Panny Marie. Nejspíš v roce 1690 byl kostel obohacen nádherným barokním oltářem ve tvaru zlatého stromu, se sochami světců a ústředním výjevem Nanebevzetí Panny Marie. 3. června 1868 do věže kostela třikrát za sebou uhodil blesk a během krátké doby shořel celý krov a zvony ze 17. století se zřítily a roztavily. Podařilo se zachránit oltář a další vybavení. Střecha byla brzy opravena i díky pomoci lidí z celé monarchie včetně císařské rodiny a byly ulity nové zvony. Zároveň padl návrh na postavení nového většího kostela, který byl dokončen v r. 1899 a stal se kostelem farním. Po stavbě nového kostela starý kostel začal pustnout, zejména po roce 1948 a postupně přestal být využíván. Začátkem 21. století se kostel dočkal celkové rekonstrukce, při níž byl také restaurován unikátní barokní oltář. Prohlídku kostela je možné domluvit v blízkém návštěvnickém centru DOTEK v budově bývalé fary. Kostel se sousední původně barokní farou, 400 let starou lípou, barokní sochou sv. Jana Nepomuckého datovanou 1717, hrobkou šlechtického rodu Aichelburgů a řadou zajímavých náhrobků tvoří významný historický areál Horního Maršova, ojedinělý v celých Krkonoších. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se v kostele nekonají. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nanebevzetí Panny Marie v Horním Maršově na Wikimedia Commons Stránky farnosti Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Obec Horní Maršov Horní Maršov - Kostel Hrady.cz Záchrana nejstaršího kostela ve východních Krkonoších trvala 30 let
Friedhofskirche Mariä Himmelfahrt (Horní Maršov)

Die Friedhofskirche Mariä Himmelfahrt (tschechisch Hřbitovní kostel Nanebevzetí Panny Marie) ist eine Kirche in Horní Maršov (Marschendorf) im Okres Trutnov in Tschechien. Beschreibung Laut dem Trautenauer Urbar von 1544 war der Ortsrichter der einzige Bewohner des Dorfes. Das Wachstum des Ortes muss kräftig gewesen sein, denn 1568 wurde von den protestantischen Bewohnern eine Holzkirche errichtet. Nach der Schlacht am Weißen Berg 1620 wurde die Kirche römisch-katholisch und zu Ehren der Mariä Himmelfahrt geweiht. Der steinerne Taufbrunnen von 1572 mit dem Zinnenkranz von 1611 wurde der Kirche von Michael Walser v. Tirschfeld geschenkt. Die Holzkirche wurde 1608 durch eine Renaissancekirche des italienischen Baumeisters Carlo Valmadi ersetzt. Der Turm wurde 1699 erbaut, 1797 wurde der Bau restauriert und mit Kupferblech eingedeckt. 1851 wurde eine neue Orgel eingebaut, 1852 der Friedhof erneuert und der Kreuzweg angelegt, 1853 wurde das Oratorium gebaut, Hochaltar, Kanzel und Orgel neu ausgestattet und 1861 der Turm gedeckt. Die Gruft der Grafen Aichelburg wurde 1865 angelegt. 1867 wurde der Friedhof erweitert und am 3. Juni 1868 brannte der Turm nach einem Blitzeinschlag; von den Glocken blieb nur die kleinste unversehrt. Noch 1868 wurde der Schaden repariert und drei neue Glocken, Maria-, Theodora- und Elisabeth-Glocke, angeschafft. Vor 1918 wurde der Ortsteil, in dem die Kirche liegt, als Marschendorf III bezeichnet. Wegen Schäden am Bau wurde von der Baukommission ein Neubau empfohlen, der in Marschendorf IV errichtet wurde und heute die Hauptkirche des Ortes ist. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat. Ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970, S. 74–75. Weblinks Einzelnachweise