Železniční most přes Labe v Ústí nad Labem

Železniční most přes Labe v Ústí nad Labem je most železniční trati 072 na labském říčním kilometru 765,680. Je jedním ze tří mostů přes Labe v Ústí, spojuje městskou část Střekov na pravém břehu s centrem města na levém břehu. Je dvojkolejný, tvořený dvěma samostatnými souběžnými mosty o třech příhradových polích na společných pilířích; na levém břehu na něj bezprostředně navazuje železobetonová estakáda přes dva směry silniční komunikace a železniční trať Praha–Děčín, na pravém břehu železobetonové přemostění přes místní komunikaci. Po mostě je vedena vlaková doprava mezi železničními stanicemi Ústí nad Labem-Střekov a Ústí nad Labem-západ. Pod mostem prochází plavební dráha. Historie Původně stál v těchto místech patrový silniční a železniční most z let 1872–1874, vybudovaný Rakouskou severozápadní drahou (nazýval se „severozápadní most“) jako součást železniční magistrály mezi Vídní a Děčínem. Ten byl do roku 1936 jediným přemostěním Labe v Ústí. Na počátku 20. století se uvažovalo o výstavbě paralelního mostu, osa druhé koleje měla ležet přibližně 10 m níže po proudu. Problémy s nutným výkupem objektů a výstavbou serpentiny na Větruši tento záměr zhatily. V dubnu 1945 byl při náletu na město poškozen, pak už sloužil pouze pro železnici a roku 1958 byl odstraněn. V letech 1954–1957 byl vedle původního mostu postaven podle projektu Státního ústavu dopravního most současný, dvoukolejný, určený kromě železnice i pro pěší. V letech 2015–2016 STRABAG Rail a.s. opravila protikorozní nátěr mostu a provedla rekonstrukci ocelových příhradových konstrukcí nad řekou. Navazující etapa v rámci další zakázky zahrnovala rekonstrukci železobetonových předpolí mostu na střekovské i vaňovské straně, zejména sanaci betonových konstrukcí, odbourání stávajících a zhotovení nových železobetonových říms, přechodových zídek, zhotovení bezešvé izolace, výměnu zábradlí, odvodňovačů a svodů, demontáž a zpětná montáž kolejového svršku. Od června 2019 do listopadu 2020 byl most opravován. Byly provedeny zemní práce, ubourání stávajících říms a kabelových žlabů, vybourání stávajících odvodňovačů a svislých svodů, očištění všech pohledových ploch a horní plochy spádového betonu tlakovou vodou, oprava povrchů podpěr a nosné konstrukce a povrchu spádového betonu, sanace betonových povrchů nosných konstrukcí a podpěr, zhotovení nových železobetonových říms, opěrných zdí z gabionů a vodotěsné izolace, osazení nových odvodňovačů včetně svislých svodů, frézování povrchu spádového betonu, montáž zábradlí a protidotykových zábran, překrytí zrcadla mostů na střekovské straně kompozitními podlahovými rošty. Lávky pro pěší byly původně na obou stranách, lávka na protivodní straně byla při povodni roku 2002 preventivně odstraněna a už nevrácena. Od podzimu 2023 novináři upozorňovali na uhnilá propadající se prkna lávky. Město propadliny provizorně překrývalo dřevotřískovými deskami, na střekovské polovině lávky byla v roce 2023 prkna vyměněna. 26. května 2024 rada města schválila 4 miliony Kč na výměnu prken za trvanlivější materiál. V září a říjnu 2024 provedlo město rekonstrukci lávky, tj. výměnu prken za podlahové rošty. Podle vyjádření Správy železnic z února 2025 je most nyní v bezvadném stavu, v roce 2020 skončila jeho generální oprava, která se kromě pilířů dotkla všech částí mostu. V roce 2025 Správa železnic plánovala mezi Střekovem a centrem města postavit pro vlaky nový, čtyřkolejný most pro vysokorychlostní trať. Město do studií pro územní plán počítalo s tím, že by z dosavadního železničního mostu udělalo most pro běžnou automobilovou dopravu. Popis Most se skládá ze tří základních částí. První část na pravém břehu, ze střekovského nábřeží, tvoří trámový železobetonový nosník délky 19,4 m. Druhou částí je přemostění řeky Labe a přilehlých břehových partií, které tvoří dvě ocelové příhradové konstrukce s horní mostovkou, každá pro jednu traťovou železniční kolej. Na spodní úrovni příhradových konstrukcí byly po každé straně mostu vysunuty nosníky pro umístění lávek pro pěší; jejich nosnou konstrukci tvořily nýtované ocelové profily, pochozí plocha je provedena z dřevěných prken, zábradlí je tvořeno svislými ocelovými tyčemi. Třetí, levobřežní část přemostění je tvořena 7 železobetonovými prostými deskami na monolitických pilířích. Přemostění má délku 310 metrů, celkovou šířku 12 metrů, podjezdnou výšku pro lodě 7,2 metru. Odkazy Reference Literatura KAISER, Vladimír, et al. Dějiny města Ústí nad Labem. Ústí nad Labem : Město Ústí nad Labem, 1995. ISBN 80-901761-5-1 DUŠAN, Josef. Encyklopedie mostů v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Praha : Libri, 1999. ISBN 80-85983-74-5 Technické památky v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. IV. díl. Praha : Libri, 2004. ISBN 80-7277-160-4 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu železniční most přes Labe v Ústí nad Labem na Wikimedia Commons Dějiny města Ústí nad Labem : Stavební vývoj v letech 1918–1938 : Most dr. Edvarda Beneše, statutární město Ústí nad Labem, Archivováno 2. 4. 2017 na Wayback Machine. Ústecké mosty, statutární město Ústí nad Labem, Archivováno 10. 4. 2020 na Wayback Machine. železniční most, Ústí nad Labem-Střekov, Technické památky labsko-vltavské vodní cesty, Fakulta stavební ČVUT v Praze Železniční most, Ústí nad Labem, Hrady.cz, Ivan Grisa, 10. 6. 2008