NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Václava (Žitovlice)

Římskokatolický farní kostel svatého Václava v Žitovlicích je pozdně barokní sakrální stavba. Od roku 1965 je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven v letech 1769–1772. Obnoven byl roku 1863. Architektura Jedná se o jednoldoní, obdélný kostel se čtvercovým presbytářem a s hranolovou věží nad západním průčelím. Průčelí je členěno pilastry. Ve středním rizalitu je obdélný portál s prolamovanou římsou v nadpraží. Nad portálem je obdélné okno zaončené nepravidelným segmentem. Po stranách jsou obdobně zakončená okna. Hranolová věž je v nároží zesílená pilastry. V nejvyšším patře je věž osmiboká, krytá kupolovou bání. Stěny kostela jsou uvnitř členěny polopilíři, které jsou zdobené pilastry s bohatě zalamovanou římsou. Presbytář i loď kostela jsou sklenuty plackovou klenbou. Zařízení Zařízení kostela je barokní, pocházející ze stejného období kdy byl stavěn kostel. Upraveno bylo J. Stoklasou ml. Na hlavním oltáři je obraz sv. Václava s Radslavem od J. Hellicha z roku 1863, který se nachází mezi sochami sv. Vojtěcha a sv. Prokopa. Kazatelna je barokní a pochází ze stejného období. Obrazy jsou ze 2. poloviny 19. století. Křtitelnice je mramorová. Dřevěný krucifix pochází z roku 1902. Okolí kostela Nedaleký železný kříž je z roku 1833. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Václava, Žitovlice (katalog biskupství litoměřického)
Kostel svatého Vavřince (Království)

Římskokatolický farní kostel svatého Vavřince v Království je empírová sakrální stavba v jihozápadní části obce. Historie V dobách, kdy nemělo Království vlastní kostel, bylo farně příslušné k saskému Sprembergu. Cesta spojující obě vsi proto nesla název Kostelní stezka (něm. Kirchsteig). Po dokončení rekatolizace přešla vesnice k farnímu okrsku Šluknov. První výraznější snahy o vybudování vlastního kostela se objevily v 90. letech 18. století. Přestože výstavbu podporoval místní rodák, sedmý litoměřický biskup Ferdinand Kindermann (1740–1801), kvůli sporům mezi obyvateli Království k ní nakonec nedošlo. O půlstoletí později byla úspěšná snaha jiříkovského děkana Georga Göttlicha. Zorganizoval veřejnou sbírku, která přinesla dostatek financí na to, aby mohl být 2. srpna 1843 položen základní kámen kostela. Výstavba trvala pět let, nový chrám byl vysvěcen 10. srpna 1848 biskupem Augustinem Hillem. Téhož roku byl založen hřbitov, navazující na kostel. V letech 1861–1862 byl ke střeše kostela přistavěn sanktusník. Kostel byl průběžně udržován až do druhé světové války. Po jejím skončení postupně chátral, k celkovým opravám fasády a střechy došlo v 90. letech 20. století. Kostel svatého Vavřince je ve vlastnictví Římskokatolické farnosti Království a je spravován excurrendo ze Šluknova P. Pavlem Procházkou. Pravidelné bohoslužby se neslouží, využíván je pouze příležitostně. Není vyhlášen jako nemovitá kulturní památka. Bývalá fara je v soukromém vlastnictví. Architektura Jedná se o jednolodní stavbu s obdélným půdorysem a polokruhově ukončeným presbytářem. Má obdélné sakristie po stranách kostela. Sakristie mají v patře oratoře. Vstupní průčelí s věží nad středem je členěno pilastry. Při středu jsou pilastry zdvojené, protože nesou kladí, jehož římsa vytváří nad střední částí trojúhelný štít. V ose je obdélný portál a polokruhem ukončené okno. Věž se zkoseným nárožím je prolomena polokruhově sklenutým oknem. Boční fasády člení dvojice pilastrů a okna s polokruhovým záklenkem v obdélném rámci. Presbytář je sklenut plackou a konchou s lunetami v závěru. V lodi jsou tři pole placek. Tato pole jsou oddělená zdvojenými valenými pásy, které se sbíhají na vtažené pilíře propojené válenými pásy podélným směrem. Sakristie i oratoře jsou sklenuty valenou klenbou s lunetami. Dřevěná kruchta je dvoupatrová. Zařízení Zařízení pochází z doby kolem roku 1850. Na hlavním oltáři se nachází obraz svatého Vavřince od Johanna Birnbauma (1793–1872) z roku 1848. Barokní Kalvárie s Ukřižovaným, Pannou Marií, sv. Janem a sv. Maří Magdalénou je z 18. století. Barokní sochy sv. Václava a sv. Jana Nepomuckého pochází ze 2. poloviny 18. století. Hřbitov Nedaleko kostela se nachází hřbitov. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Vavřince, Království (katalog biskupství litoměřického)
Kostel svatého Vavřince (Tatobity)

Římskokatolický farní kostel svatého Vavřince v Tatobitech je barokní sakrální stavba stojící v obci při silnici na hřbitově. Historie Na místě starší stavby (snad dřevěné) byl postaven v letech 1714–1750 barokní jednolodní kostel s věží v ose západního průčelí. Obklopuje ho funkční hřbitov s řadou pozoruhodných náhrobků z 19.–20. století. Opravu zanedbaného kostela financovala roku 2001 nadace B. J. Horáčka, rodáka z nedalekých Radvánovic. Architektura Jedná se o jednolodní stavbu s trojboce uzavřeným presbytářem a se sakristií po severní straně. Na západním průčelím se nachází hranolová věž. Vnějšek kostela je bez výrazného členění. V presbytáři je valená klenba s výsečemi. V lodi je plochý strop na fabionu. Zařízení Hlavní oltář je vybaven sochami sv. Jakuba, sv. Václava, sv. Barbory a sv. Kateřiny z 1. poloviny 18. století. Oltářní obraz je běžným dobovým dílem z období výstavby kostela. Dva barokní protějškové boční oltáříky pocházejí z konce 17. století. Jsou na nich novodobé obrazy. Z konce 17. století pochází i kazatelna s malovanými obrazy evangelistů a ornamentální výzdobou. Dřevěná křtitelnice má ornamentální řezby a pochází z období kolem roku 1800. Okolí kostela Východně od kostela stojí bývalá fara z 19. století, dnes soukromý objekt. Za obcí se nachází socha Panny Marie od J. Zemana z roku 1820. Na návsi je kamenný kříž z roku 1776. Na hřbitově se nachází kamenný kříž od J. Zemana z roku 1860. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Vavřince, Tatobity (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Tatobity, kostel sv. Vavřince Kostel sv. Vavřince v Tatobitech na webu Hrady.cz
Kostel svatého Víta (Příchovice)

Kostel svatého Víta v Příchovicích je římskokatolický farní kostel stojící na návsi ve středu obce Příchovice u Kořenova při silnici. Novorománská sakrální stavba z roku 1862 je od roku 1963 chráněna jako kulturní památka. Historie Od roku 1690 byl v Příchovicích dřevěný kostel svatého Víta. V letech 1859–1862 byl podle návrhu architekta J. Pruvota zásadně přestavěn a znovu vysvěcen. Architektura Jedná se o trojlodní baziliku s presbytářem, který je zevně polokruhově, uvnitř polygonálně uzavřený. Kostel má v západním průčelí hranolovou věž. Uvnitř jsou v trojlodí dřevěné tribuny položené na zděných pilířích. Trojlodí je sklenuto křížově, presbytář je sklenut kápěmi (klenební plochy). Zařízení Na hlavním oltáři jsou barokní sochy z období kolem roku 1730. Oltář sv. Anny a oltář Bolestné Panny Marie jsou opatřeny sochami světců a světic. Křtitelnice je se skupinou Kristova křtu. Rokoková zpovědnice pochází ze 2. poloviny 18. století. Rokokový oltářní obraz sv. Víta je původní. Okolí kostela Rekonstruovaná fara s přístavbou z roku 1993 slouží, v návaznosti na působení kněze Miroslava Šimáčka od roku 1979, též jako Interdiecézní centrum života mládeže Křižovatka Příchovice v duchu hnutí Fokoláre. V okolí kostela stojí řada soch. Na okraji obce směrem k Tanvaldu je socha Panny Marie z počátku 19. století. Socha sv. Josefa z roku 1820 je s reliéfem sv. Jana Nepomuckého na sochu. Litinová socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1880 stojí na kamenném podstavci. Socha Immaculaty pochází z roku 1880. Další sochy se nacházejí Na Světlé. Jedná se o sochu sv. Jana Nepomuckého z roku 1828, která má na soklu reliéfy sv. Václava, sv. Floriána a sv. Vavřince. Dále je Na Světlé socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1778. V Pustinách je socha sv. Anny z roku 1847. V lese na staré cestě nad Příchovicemi je kříž, který má na podstavci kamenné reliéfy světců. Pochází z roku 1834. V blízkém okolí Příchovic jsou četné drobné kaple a sochy. Na Světlé je asi pozdně barokní čtvercová kaple. Má obdélný portál. Uvnitř je kryta dřevěným stropem. Nachází se zde socha Piety a sv. Antonína. Jedná se o dřevěná lidová díla. V Pustinách je zřejmě pozdně barokní, čtvercová kaple. Je členěná lizénovým rámcem v průčelí a ukončená odstupněnou jehlancovou střechou. Vnitřek kaple je kryt dřevěným stropem. Při cestě do Polubného je též zřejmě pozdně barokní čtvercová kaple. Uvnitř je sklenuta valenou klenbou s lunetami. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Víta v Příchovicích na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Víta, Kořenov (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Kořenov-Příchovice, kostel sv. Víta
Stadion Stovky

Stadion Stovky je fotbalový stadion, který se nachází ve městě Frýdek-Místek v Moravskoslezském kraji. Své domácí zápasy zde odehrává fotbalový klub MFK Frýdek-Místek a Městský fotbalový klub Frýdek-Místek, z.s. Maximální kapacita stadionu činí 12 400 diváků, z toho pouhých 2 400 míst je k sezení. Stadion je bez umělého osvětlení. V roce 2008 se stalo vlastníkem stadionu město Frýdek-Místek, které jej získalo od společnosti ArcelorMittal jako dar v podobě bezplatného převodu. Hned po převodu město rozhodlo o přestavění celého chátrajícího areálu. Cena rekonstrukce se odhadovala okolo 45 milionů na rekonstrukci a 20 milionů na vytvoření umělého trávníku. Rekonstrukce menší či větší na stadionu probíhaly v letech 2007–2011. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stadion Stovky na Wikimedia Commons Informace o stadionu na stránkách fotbalovestadiony.cz (česky)
Stovky

Stovky is a prominent football stadium in Frýdek-Místek, Czech Republic. It is the home venue of MFK Frýdek-Místek. The stadium was built in the early 1970s. In 2008, it was gifted to the town of Frýdek-Místek and immediately scheduled for renovation. The reconstruction was completed in 2011. References External links Stovky at the official MFK Frýdek-Místek website (in Czech)
Stadion Stovky

Het Stadion Stovky is een voetbalstadion in de Moravisch-Silezische stad Frýdek-Místek. Het stadion is geopend in 1976 en is de thuishaven van de MSFL-club FK Frýdek-Místek. Het stadion heeft een maximale capaciteit van 12.400 toeschouwers, waarvan 2400 zitplaatsen. In 2008 kreeg de stad Frýdek-Místek het stadion van ArcelorMittal als gift, waarna het stadion is verbouwd.
Stadion Stovky

Stadion Stovky – stadion piłkarski we Frydku-Mistku, w Czechach. Został otwarty w 1976 roku. Może pomieścić 12 400 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu MFK Frýdek-Místek. 22 maja 1991 roku na stadionie rozegrano spotkanie finałowe piłkarskiego Pucharu Czechosłowacji (Baník Ostrawa – Spartak Trnawa 6:1). Przypisy
Забржех

Забржех (на чешки: Zábřeh), (на немски: Hohenstadt) е град в Северна Моравия, Република Чехия. Намира се в окръг Шумперк, в Оломоуцки край. Разположен е на р. Моравска Сазава, на 285 м.н.в. Има 13 666 жители (по приблизителна оценка от 1 януари 2018 г.).(по данни от 2011 г.). Жп гарата на града се нарича Забржех на Морава. История Етимологията на името идва от думата „břeh“, което означава „бряг“ и е свързано с появата на селище на левия бряг на река Моравска Сазава, около съществуващ брод. Първото писмено споменаване е от 1254 г., а от 1278 г. селището придобива статут на град. Градът и околностите са владение на различни аристократични родове, последният и най-известният от които е родът Лихтенщайн. През 1620 г., след поражението на Чешката съсловна войска от Католическата лига в Битката при Бялата гора край Прага, имотите на последния собственик Ладислав Велен биват конфискувани и така градът и околностите преминават във владение на Карл I фон Лихтенщайн. Тридесетгодишната война оказва негативно влияние върху развитието на града и едва в средата на 19 век, с построяването на жп линия, градът получава шанс за успешно икономическо развитие. Днешната централна част е оформена в края на 18 век, след градът е бил напълно разрушен от пожар и е трябвало да се построи отново. По време на Първата чехословашка република в града е имало значително немско население. След Втората световна война немското население е разселено и градът се заселва с чешкоговорещи жители и някои малцинства. Демография Паметници В града се намират следните културни паметници: Замък Забржех – ренесансов замък над града. Първоначалната постройка е от втората половина на 13 век. Преустройван през вековете. Силно пострадал от пожара през 1793 г. Сегашният му вид е от последната реконструкция от 1869 г. Църквата Св. Вартоломей. На мястото на стара църква от 13 век, съборена през 1751 г., е построена сегашната църква в бароков стил, по проект на арх. Доменико Мартинели (1757 г.) Църквата Св. Варвара – еднокорабна църква, първоначално в готически стил, преустроена в стил барок през 1771. Тогава е осветена отново и посветена на мъченица Св. Варвара. Основна реконструкция от 2012 г. Чумната колона от 1713 г. в памет на жертвите от чумната епидемия. Издигната е в горната част на Масариковия площад от местния пивовар Карел Йозеф Почта. В четирите края има статуи на Свети Рох, Св. Севастиан, Свети Йоан Непомуцки и Св. Флориан. Над колоната е издигната статуя на Дева Мария. Градския фонтан от 1829 г. Фотогалерия Личности Ян Ескимо Велцел (1868 – 1948) – чешки авантюрист, пътешественик, златотърсач и писател Лубош Кохоутек, род. 1935 г. – чешки астроном Източници Външни препратки Официален сайт на града Архив на оригинала от 2012-06-01 в Wayback Machine.
Zábřeh

Zábřeh es una localidad del distrito de Šumperk en la región de Olomouc, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 13 666 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro-norte de la región, sobre la zona oriental de los montes Sudetes, cerca de la orilla del río Morava —un afluente izquierdo del Danubio— y de la frontera con Polonia y con la región de Pardubice.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Zábřeh.
Zábřeh

Zábřeh ou Zábřeh na Moravě (en allemand : Hohenstadt an der March) est une ville du district de Šumperk, dans la région d'Olomouc, en Tchéquie. Sa population s'élevait à 13 320 habitants en 2025. Géographie Zábřeh est arrosée par la Moravská Sázava et se trouve à 13 km au sud-ouest de Šumperk, à 43 km au nord-ouest d'Olomouc et à 176 km à l'est de Prague. La commune est limitée par Jedlí, Svébohov, Rovensko et Postřelmov au nord, par Lesnice et Leština à l'est, par Rájec, Jestřebí, Nemile et Kosov au sud, et par Drozdov à l'ouest. La commune compte aussi deux quartiers séparés de sa partie principale au sud : Dolní Bušínov et Hněvkov. Histoire La première trace écrite de Zábřeh date de 1254. Population Recensements ou estimations de la population de la commune dans ses limites actuelles : Patrimoine Château Renaissance Patrimoine religieux Administration La commune se compose de cinq sections : Zábřeh Dolní Bušínov Hněvkov Pivonín Václavov Transports Par la route, Zábřeh se trouve à 13 km de Mohelnice, à 14 km de Šumperk, à 46 km d'Olomouc et à 215 km de Prague. Jumelage Ochsenfurt (Allemagne) Handlová (Slovaquie) Notes et références Liens externes (cs) Site officiel Portail de la Tchéquie Portail de la Moravie
Zábřeh

Zábřeh település Csehországban, Šumperki járásban. Zábřeh Leština, Lesnice, Kosov, Jedlí, Hynčina, Jestřebí, Postřelmov, Rájec, Drozdov, Krchleby, Nemile, Rovensko és Svébohov településekkel határos. Lakosainak száma 13 320 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Zábřeh

Zábřeh (in tedesco Hohenstadt) è una città della Repubblica Ceca facente parte del distretto di Šumperk, nella regione di Olomouc. Qua nacque l'astronomo Milan Antal. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zábřeh Collegamenti esterni Sito ufficiale, su zabreh.cz. Město Zábřeh (canale), su YouTube.
Zábřeh

Zábřeh (Duits: Hohenstadt an der March) is een Tsjechische stad in de regio Olomouc, en maakt deel uit van het district Šumperk. Zábřeh telt 14.416 inwoners (2006). Zábřeh was tot 1945 een plaats met een overwegend Duitstalige bevolking. Na de Tweede Wereldoorlog werd de Duitstalige bevolking verdreven. Partnersteden Handlová, Slowakije Ochsenfurt, Duitsland
Zábřeh

Zábřeh (niem. Hohenstadt) − miasto w Czechach, w kraju ołomunieckim. Według danych z 31 grudnia 2003 powierzchnia miasta wynosiła 3 458 ha, a liczba jego mieszkańców 14 360 osób. Demografia Źródło: Czeski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Strona miasta
Забржег

Забржег (чеш. Zábřeh) — город в Чехии в Северной Моравии. Расположен в районе Шумперк в Оломоуцком крае неподалёку от города Шумперк, на берегу реки Моравска-Сазава. Ранее город назывался Гогенштадт (нем. Hohenstadt). Название города Zábřeh образовано из чешского «zá» — «позади» и «břeh» (буквально — «берег реки»). Первое упоминание о Забржеге относится к 1254 году, а в 1278 году он уже приобрёл статус города. После окончания Второй мировой войны немецкое население, которое до войны составляло значительную часть горожан было перемещено на территорию нынешней Германии. Население Города-побратимы Фотогалерея Примечания Ссылки Oficiální internetový informační portál města Zábřeh Архивная копия от 10 января 2016 на Wayback Machine.
Забрех

Забрех (чеш. Zábřeh, нем. Hohenstadt) град је у Чешкој Републици, у оквиру историјске покрајине Моравске. Забрех је град је у оквиру Оломоучког краја, где припада округу Шумперк. Географија Забрех се налази у источном делу Чешке републике. Град је лежи 220 км источно од главног града Прага и 45 км северно од крајског седишта, града Оломоуца. Град Забрех је смештен у северозападном делу историјске покрајине Моравске. Надморска висина града је око 280 метара, а подручје око града је долинско, уз реку Моравску Сазаву. Историја Подручје Забреха било је насељено још у доба праисторије. Насеље се под данашњим називом први пут у писаним документима спомиње у 1254. године као словенско насеље. Насеље је добило градска права 1442. године. Године 1919. Забрех је постао део новоосноване Чехословачке. 1938. године Забрех је, као насеље са немачком већином, у склопу Судетских области отцепљен од Чехословачке и припојен Трећем рајху. После Другог светског рата локални Немци су присилно исељени у Немачку. У време комунизма град је нагло индустријализован. После осамостаљења Чешке дошло је до опадања активности тешке индустрије и до проблема са преструктурирањем привреде. Становништво Забрех данас има око 14.000 становника и последњих година број становника у граду стагнира. Поред Чеха у граду живе и Роми. Галерија Партнерски градови Оксенфурт Спољашње везе Званични веб-сајт
Zábřeh

Zábřeh är en stad i Tjeckien. Den ligger i regionen Olomouc, i den östra delen av landet, 180 km öster om huvudstaden Prag. Zábřeh ligger 304 meter över havet och antalet invånare är 14 360. Terrängen runt Zábřeh är kuperad västerut, men österut är den platt. Runt Zábřeh är det ganska tätbefolkat, med 134 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Šumperk, 11,6 km nordost om Zábřeh. Trakten runt Zábřeh består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Zábřeh.
Vinohradská tržnice

Vinohradská tržnice, od roku 1994 nazývaná Pavilon, je historická stavba v Praze 2 na Vinohradech, zaujímající parcely vnitrobloku na Vinohradské třídě čp.1200/50, U tržnice čp. 1200/1, ve Slezské ulici čp. 1200/17 a v Budečské ulici čp. 1200/34, postavená v eklektickém historizujícím stylu v letech 1901–1903. Historie Na místě tržnice původně stála továrna na mlýnské stroje. Město Královské Vinohrady, které bylo začleněno do Velké Prahy až roku 1922, zde dalo vybudovat tržnici se sto stánky pro prodej potravin podle projektu architekta Antonína Turka. Budova typu trojlodní bazilikální haly s termálním oknem, hodinami a dvěma věžemi v průčelí. Stavba kombinovala zděné části se střechou na moderní ocelové příhradové konstrukci a byla vybavena elektrickými chladnicemi a klimatizací. Již roku 1901 byla v Lešerově pražském adresáři inzerována jako tržnice na maso. Toto zboží propagovaly také dvě sochy Vladimíra Astla v průčelí: "Žena s drůbeží" a "Muž s rybami" (1903). František Ruth vzpomíná, že do této tržnice mělo být přesunuto tržiště z Tylova náměstí. Prodavačky, které sem byly přeloženy, se však pro tehdejší „odlehlost místa“ brzy vrátily zpět. Tržnice byla uzavřena v 80. letech 20. století a v roce 1986 vyhořela. Zásluhou Klubu Za starou Prahu bylo zabráněno demolici a stavba prohlášena za kulturní památku. Stavba pak byla v letech 1994–1995 adaptována na obchodní dům Po rekonstrukci zde byl během výstavy Designblok v roce 2013 otevřen obchod specializovaný na moderní designový nábytek. Rekonstrukce byla oceněna cenou obchod roku Czech Grand Design. Odkazy Reference Literatura BERAN, Lukáš, ed. a VALCHÁŘOVÁ, Vladislava, ed. Pražský industriál: technické stavby a průmyslová architektura Prahy: průvodce. 2., rozš. vyd. V Praze: České vysoké učení technické, ©2007. 303 s. ISBN 978-80-01-03586-3. Kapitola 6: Vinohrady, Vršovice, s. 134, č. 168. BERAN, Lukáš. Městská ústřední tržnice. In: PLATOVSKÁ, Marie. Slavné stavby Prahy 2. Praha: Foibos Books, 2011. ISBN 978-80-87073-35-3. S. 164–165. JANKOVÁ, Yvonne. Staletá Praha XIII. Praha: [s.n.], 1983. Kapitola Pražské tržnice, s. 59–69. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vinohradská tržnice na Wikimedia Commons Oficiální stránky jen reklamy/http://pavilon.cz/ Archivní kopie na Internet Archive. historická fotografie Český svět, 31. 8. 1906
Marché de Vinohrady

Le marché de Vinohrady (en tchèque : Vinohradská tržnice), est un marché couvert de Prague. Appelé Pavillon depuis 1994, c'est un bâtiment historique du début du XXe siècle situé dans le quartier pragois de Vinohrady. Histoire Une usine de machines de moulin se trouvait à l'origine sur le site du marché. La ville de Královské Vinohrady, qui n'a été intégrée à la Grande Prague qu'en 1922, a fait construire par l'architecte Antonín Turk un marché couvert d'une centaine d'étals pour la vente de nourriture. Le bâtiment moderne, ouvert en 1903, combinant des parties en briques avec un toit sur une structure en treillis d'acier, était équipé de la climatisation. Le marché a été fermé dans les années 1980 et incendié en 1986. Grâce au Club pour le vieux Prague, la démolition a été évitée et le bâtiment a été déclaré monument culturel. Le bâtiment est alors adapté en grand magasin. Après la reconstruction, une boutique spécialisée dans le mobilier design moderne a été ouverte ici lors de l'exposition Designblok en 2013. La reconstruction a reçu le prix de la boutique de l'année Czech Grand Design. Liens Références (cz) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en tchèque intitulé « Vinohradská tržnice » (voir la liste des auteurs). Littérature ARIES, Lukáš, éd. et VALCHÁŘOVÁ, Vladislava, éd. Prague industrielle : bâtiments techniques et architecture industrielle de Prague : un guide. 2., diff. éd. A Prague : Université technique tchèque, ©2007. 303 p. (ISBN 978-80-01-03586-3) . Chapitre 6 : Vinohrady, Vršovice, p. 134, n° 168. Liens externes Oficiální stránky historická fotografie Český svět, 31.8.1906 Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Prague