Lanový most (Jižní spojka)

Lanový most je ustálené a vžité, avšak neoficiální pojmenování zavěšeného silničního mostu dálničního typu, který je součástí Jižní spojky na Městském okruhu v Praze a převádí provoz přes železniční trať Praha – České Budějovice, zhlaví stanice Praha-Zahradní Město, vlečku do bývalého areálu Mitas a tramvajovou smyčku Zahradní Město, sleduje okraj sídliště Skalka (ulice Přetlucká a Dolínecká). Katastrálně patří z větší části do Strašnic (část nad železničními tratěmi a severně od nich), částečně do Záběhlic (západní část, tj. jižně od železničních tratí). Nepojmenovaný most má v dokumentaci správce označení Y529-SDO-ČSD přes Mitas, v analýze TSK z roku 2016 je označován Y529 – most na Jižní Spojce přes seřaďovací nádraží Praha-Vršovice (lanový most). V centrální evidenci mostů BMS je kód uváděn se spojovníkem a s číselnou příponou značící, že jde o společný most pro oba směry (Y-529..3), v kolonce „název“ je uveden text „SDO – závěs. přes CD. Mitas“ a v kolonce „místní název“ je text „Lanový most“. Historie Most projektovali Jiří Stráský, Ilja Hustý, Slavomír Kolčava a další v letech 1991–1993. Začal být budován v roce 1996 a zprovozněn byl v prosinci 1997 jako poslední budovaný úsek Jižní spojky, jejíž úsek ze Spořilova na Zahradní Město byl zprovozněn již koncem 80. let 20. století. Dopravní význam Parametry vozovky Na mostě se nachází dva směrově oddělené pásy: jižní pás směřující na východ do Štěrbohol (podle kilometrovníků Městského okruhu jde o směr A, tedy proti směru hodinových ručiček a staničení) a severní pás směřující na západ do Záběhlic (podle kilometrovníků Městského okruhu jde o směr B, tedy po směru hodinových ručiček a staničení). Oba dva směry A i B mají shodně po třech jízdních pruzích bez zpevněné krajnice a jsou opatřeny ocelovými svodidly po obou stranách. Maximální povolená rychlost vozidel je stanovena na 80 km/h (stejně jako na ostatních silnicích pro motorová vozidla v obci). Místní úprava dopravního značení zakazuje jízdu nákladních vozidel nad 6 tun v prostřením pruhu a nad 3,5 tuny v levém pruhu. Ve středním dělicím páse se nacházejí sloupy veřejného osvětlení mostu, kabely s rozvody telekomunikačních sítí a telematická zařízení (pro sledování stavu mostních konstrukcí a intenzit dopravy). Vozovka je vybavena odvodňovacími kanály a automatizovaným systémem rozmrazovacího postřiku solankou. Východní předmostí Východní předmostí prochází po rovném pásu mezi ulicí Přetlucká (okrajové zástavby sídliště Skalka) na severu a zahrádkářskou kolonií u ulice Dolínecká. Dále na východ se zde nachází základ budoucí mimoúrovňové křižovatky Rybníčky, ze které má v budoucnu severozápadním směrem pokračovat Městský okruh (stavba 0094 Balabenka – Šterboholská radiála). Nyní se zde komunikace plynule mění z Jižní Spojky ve Štěrboholskou radiálu pokračující dále na východ k Pražskému okruhu. Směr A byl mezi lety 2006 a 2012 vybudován v nové stopě jižním obloukem. Účelem této stavby bylo vedle přípravy na pokračování Městského okruhu také zlepšení nevyhovujících parametrů a nízké kapacity dosavadního řešení, kdy zde byly po stávajícím severním páse vedeny zároveň oba dva směry v uspořádání dva a dva úzké jízdní pruhy bez zpevněné krajnice, navíc zatáčkou o malém poloměru vyžadující omezení rychlosti na 60 km/h (přezdívané mezi řidiči Pražský tobogán). Po dokončení nového jižního pásu byl následně původní severní pás přestavěn na směr B v podobě tří pruhů a zpevněné krajnice. Přestavba si vyžádala nové přemostění přes železniční tratě Praha-Běchovice – Praha-Vršovice, obvod Eden a Praha-Hostivař – Praha-Vysočany (u mokřadu Triangl), cyklostezku, ulici Rabakovská a rozsáhlé přeložky rozvodných sítí. V roce 2022 byl z jižního pásu východního směru A vybudován dočasný jednosměrný sjezd do ulice Rabakovská. Účelem stavby je snížit dopravní zátěž křižovatek Štěrboholské radiály s ulicemi Průmyslová (součásti Průmyslového polookruhu) a Černokostelecká a umožnit od západu přímý vjezd vozidel do průmyslových areálů (s návazností na připravovanou Hostivařskou spojku k Uhříněvsi a Pražskému okruhu). Zpevněná krajnice v obou dvou směrech bývá kromě nouzového odstavení vozidel využívána i pro kontrolní činnost vozidly policie a Inspekce silniční dopravy, neboť se jedná o jediné vhodné plochy na tomto úseku komunikace. Západní předmostí Západní předmostí je vedeno po vyvýšeném náspu mezi zástavbou rodinných domů Zahradního Města na jihu a železničními tratěmi na severu. Nachází se zde v těsné blízkosti za sebou dvě mimoúrovňové křižovatky napojující na Jižní Spojku místní komunikace ze Strašnic a Záběhlic. MÚK Hostivař napojuje ulice Průběžná (od Skalky) a Švehlova (od Zahradního Města). Nachází se v úrovni přestupního terminálu železniční stanice Praha-Zahradní Město, přičemž zde Jižní Spojka nadjezdem přechází přes tramvajovou trať Průběžná – Nádraží Hostivař. Je vybudována pouze v polovičním provedení, které umožňuje sjet z východního směru A nebo najet na západní směr B. Obě dvě větve jsou do ulic připojeny pomocí dvou světelných křižovatek. Vznikla koncem 80. let jako provizorní napojení zatím nedokončené Jižní spojky do tehdejší Komarovovy (dnešní Švehlovy) ulice, aby tudy mohla být tranzitní doprava východ - západ vedena na Průmyslový polookruh (do doby vybudování navazujících staveb Lanového mostu a Štěrboholské radiály). Svou původní funkci napojení na objízdnou trasu si křižovatka udržuje i nadále, je proto významná pro odklony vozidel při uzavření Lanového mostu či MÚK Rybníčky. MÚK Zahradní Město napojuje ulici V Korytech (spojující Staré Strašnice, Zahradní Město-západ a Záběhlice). Křižovatka svými čtyřmi větvemi umožňuje jízdu do všech směrů, které jsou napojeny pomocí dvou světelných křižovatek. Oproti MÚK Hostivař umožňuje sjet ze západního směru B nebo najet na východní směr A od/do Zahradního Města, její význam je tak zejména pro místní cílovou dopravu. Vznikla koncem 80. let pro napojení nově budovaných sídlišť Práčská a Zahradní Město. Dopravní situace Dle sčítání dopravy TSK Praha projede po mostě přes 94 tisíc vozidel denně. Z těch tvoří nezanedbatelnou část dálková tranzitní doprava mezi dvěma nepropojenými částmi Pražského okruhu provizorně ukončenými u Běchovic (od dálnic D8, D10 a D11) a u Modletic (od dálnic D1, D4, D5, D6 a D7). Do doby zprovoznění stavby 511 Pražského okruhu neexistuje pro tranzit Prahou ve směru východ - jihozápad žádná jiná vhodná kapacitní trasa. Vysoká intenzita provozu a připojování se místní cílové dopravy do proudu silné tranzitní dálkové dopravy jsou příčinou každodenních kongescí. Nejproblematičtější je situace ve východním směru A, kde dochází v MÚK Rybníčky k zúžení ze tří pruhů na dva (sloučení levého s prostředním pruhem) a zároveň odbočování vozidel pravým odbočovacím pruhem do ulice Rabakovská. Vysoký počet nákladních vozidel (která mohou kvůli místní úpravě jet pouze pravým pruhem) vytváří dlouhé stojící kolony, které následně zablokují i odbočující a připojující se vozidla v místě zúžení. Situaci dále zhoršují chybějící zpevněné krajnice pro odstavení vozidel v případě dopravních nehod či defektů a časté rekonstrukce povrchu přetěžované vozovky. Po mostě jsou vedeny evropské mezinárodní silnice E55 a E65 (výhledově by měly být přeloženy do jiné trasy). Most nevyužívá na své lince žádný spoj městské autobusové dopravy, nicméně je hojně využíván tranzitními dálkovými autobusy a vozidly taxislužby. Pojmenování Není oficiálně pojmenovaný. Odbornými organizacemi (například provozujícími radary sledující provoz) i motoristickými publicisty bývá často v praxi označován jako Lanový most. V minulosti byl označován i jako „most přes seřaďovací nádraží Vršovice“, podle ČTK je v dokumentaci Technické správy komunikací označován „Y529 – SDO – ČSD přes Mitas“, v analýze TSK z roku 2016 je označován Y529 – most na Jižní Spojce přes seřaďovací nádraží Praha-Vršovice (lanový most). Zkratka SDO znamená střední dopravní okruh, zkratka ČSD provozovatele železniční dráhy v době projektování mostu. Kód složený z písmene a trojciferného čísla mají i pojmenované mosty, například Karlův most má označení V015, Nuselský most X676 apod. Písmeno v označení je částečně významové (V pro mosty přes Vltavu, B pro mosty přes Botič, R pro mosty přes Rokytku, D pro mosty přes Dalejský potok, M přes Motolský potok, S přes Šárecký potok, P pro podchody, K přes Kunratický potok; zdá se, že Y je určeno pro mosty přes železniční tratě a X pro ostatní mosty). Slovní označení za kódem mostu nemá u nepojmenovaných mostů ustálený charakter vlastního jména, ale používá se jako popisné označení, jehož podoba není pevně ustálená. 25. října 2016 se místopisná komise Rady hl. m. Prahy usnesla, že „nepodpoří návrh na pojmenování „lanového mostu“, protože by tím byl narušen názvoslovný systém. Mosty tohoto typu (překračující pozemní silniční komunikace nebo železniční tratě) nejsou na celém území Prahy pojmenovány.“ V zápise z jednání není uvedeno, kdo pojmenování navrhoval, ani jaký název nebo jaké názvy byly navrhovány. 17. března 2019 projednávala místopisná komise Rady hl. m. Prahy návrh občana, aby most byl oficiálně pojmenován názvem Lanový most. Podle zápisu v diskusi komise převládaly názory spíše negativní a podle pana Milana Maruštíka (ANO 2011) chybí kritérium, podle kterého by bylo možno účelně stanovit, které mosty pojmenovat a které nikoliv, protože dosud se (podle něj?) pojmenovávaly zpravidla pouze mosty přes Vltavu. V této fázi byla podle zápisu diskuse přerušena a s tím, že se k problému komise ještě vrátí. Do července 2019 se však v zápisech z jednání téma již znovu neobjevilo. Technická správa komunikací hl. m. Prahy spustila 30. července 2019 na svém facebookovém a twitterovém účtu anketu, v niž nechala členy těchto sociálních sítí hlasovat o tom, zda preferují název Lanový most, nebo název Vršovický most. V obdobné anketě u článku webových Lidových novin drtivě vítězil název Lanový most se zhruba desetinásobným počtem hlasů oproti druhému návrhu, podobný poměr hlasů byl v anketě na iDnes.cz. V anketě TSK se na Facebooku 85 % a na Twitteru 87 % z celkem 967 hlasujících vyslovilo pro název Lanový most, necelých 15 procent pro jediný hlasovatelný alternativní návrh, Vršovický most. Za nejoriginálnější návrh v diskusi mluvčí TSK označila pojmenování Lannův most po průmyslníkovi a staviteli Vojtěchu Lannovi, jinak se v diskusi, spíše žertem, objevovaly též názvy jako Kolonový most, Zipový most, Záběhlík, Krajánek aj. TSK oznámila, že návrh přejmenování na Lanový most předloží místopisné komisi magistrátu (míněna zřejmě místopisná komise rady města). Místopisná komise Rady hl. m. Prahy se na svém jednání 23. října 2019 usnesla, že v souladu s analogickým řešením obdobných orientačních situací komise návrh na pojmenování nepodporuje. Ing. Libor Šíma, člen komise a ředitel odboru dopravy MHMP, upozornil komisi, že lanový most je sice významnou součástí Jižní spojky, ale jeho pojmenování by orientační situaci spíše zkomplikovalo. Rozhodnutí místopisné komise z října 2019 si ČTK a média všimly v březnu 2020, kdy o něm ovšem psaly jako o listopadovém rozhodnutí. Popis stavby Technicky jde o zavěšený most, nikoliv o visutý most. Z mohutného pylonu, který se tyčí uprostřed mostu, vybíhá do stran dvakrát čtrnáct dvojic ocelových lan, na nichž je zavěšena mostovka. Celková délka přemostění je 400,4 metru, z toho zavěšené pole měří 192,4 m. Most je významnou pohledovou dominantou. Most tvoří spojitý komůrkový trám ze segmentů o 9 polích s celkovou délkou přemostění 391,8 m, z toho část konstrukce v délce 192,6 m (7. až 9. pole) je zavěšena na ocelobetonovém pylonu. Po mostní konstrukci jsou vedeny oba dopravní směry. Most podobné konstrukce (označovaný jako „harfový“), budovaný o 6–7 let dříve, převádí silnici I/19 přes rybník Jordán v Táboře. Stav a údržba Dne 11. srpna 2008 zjistili pracovníci Technické správy komunikací hl. m. Prahy při opravě mostu u jeho východního konce v jízdním pásu pro směr ke Štěrboholům propad posledního příčného nosníku mostovky o 5 centimetrů. Pod vlivem nedávného železničního neštěstí ve Studénce byla okamžitě přijata bezpečnostní opatření: nejen že byl most zafixován, ale ve směru do Štěrbohol byl na most zakázán vjezd vozidlům těžším než 6 tun a pro ostatní vozidla byla rychlost omezena na 30 km/h, pod mostem byla omezena rychlost vlaků na trati 221 na 30 km/h a byla uzavřena ulička Dolínecká. Kamionová doprava byla odkloněna Švehlovou a Průmyslovou ulicí, které zahltila, autobusová doprava ve Švehlově ulici byla převedena na zvýšený tramvajový pás. Oprava mostu byla dokončena v březnu 2009. Došlo k opravě havarovaného koncového příčníku na jihozápadní opěře, selhání kotevních prvků říms a bezpečnostního záchytného systému. V roce 2009 byly provedeny provedeny nové římsy se zvýšenými protihlukovými stěnami a změněn systém odvodnění mostu. V závěru roku 2010 bylo v konceptu dokončeno vyhodnocení tuhosti koncových oblastí nosné konstrukce a funkce ložisek na pilířích mostu, které se v důsledku mimořádného excentrického namáhání kamionovou dopravou dostaly mimo optimální účinnou pracovní polohu. Výměna ložisek a realizace opatření ke zvýšení tuhosti koncových oblastí nosné konstrukce byly dokončeny v roce 2012. Na vozovkách v pravých jízdních pruzích docházelo k rozpadu jejich ložné vrstvy s opakovanými vznikem deformací a výtluků. V analýze z března 2016 byl jeho stav klasifikován na sedmistupňové škále podle ČSN 73 6221 stupněm III – dobrý. Dva dny po pádu Trojské lávky (2. 12. 2017) náměstek primátorky Petr Dolínek oznámil, že Praha nechá zkontrolovat lanový most na Jižní spojce, který byl také ve špatném stavu, s tím, že možná na něj bude zakázán vjezd vozidlům nad 12 tun. Souběžně měly být zkontrolovány i všechny další pražské mosty a lávky, z toho 110 mostů prioritně. V září 2018 byla zveřejněna zpráva, že most i přes údržbu vykazuje známky kroucení nosné konstrukce a že TSK hl. m. Prahy do měsíce vypíše zakázku na jeho diagnostiku. Kompletní diagnostika měla za úkol odhalit slabá místa stavby, vliv počasí na chování konstrukce a také vytvořit model nosnosti. Podle odhadu měla vyjít jednorázová diagnostika na 6 milionů Kč, další půlmilión korun ročně pak průběžný monitoring. O víkendech 20.–21. července a 3.–4. srpna 2019 byl most uzavřen kvůli diagnostice a zátěžovým zkouškám. Diagnostiku prováděla společnost INSET. Byla zaměřena hlavně na předpínací kabely nosné konstrukce a napětí v betonových vzpěrách. Byly využity snímače vibrací, náklonů či magnetoelasticity a tenzometry k pozorování trhlin ve vzpěrách a táhlech. Výsledky mají být hotové v únoru 2020 a podle nich má být určen další postup při běžné údržbě, případně mohou posloužit jako podklad pro rekonstrukci. Odkazy Reference Související články Seznam mostů v Praze Lanový most (obecně jako typ mostu) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lanový most na Wikimedia Commons PRAHA (Praha 10) - Vršovice-nákladní nádraží - silniční most[nedostupný zdroj], Encyklopedie mostů, Dušan Josef Y529 – most na Jižní Spojce přes seřaďovací nádraží Praha-Vršovice (lanový most), Stav mostů v Praze, analýza