NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cattedrale di Ostrava

La cattedrale del Divino Salvatore (o cattedrale di Ostrava o Katedrála Božského Spasitele) è la chiesa cattolica maggiore di Ostrava e cattedrale della diocesi di Ostrava-Opava. Storia La basilica fu costruita in stile neo-rinascimentale da Gustav Meretta fra 1883 e 1889 ed è la seconda più grande chiesa della Moravia-Slesia dopo la basilica di Velehrad. Presenta all'interno tre navate con un'abside semicircolare, mentre all'esterno è caratterizzata da due torri alte 67 metri. Il costo della sua costruzione fu finanziato dai fedeli e dalle autorità locali, ma circa un terzo del totale fu concesso direttamente dall'arcivescovo dell'arcidiocesi di Olomouc, di cui la città faceva parte fino al 1996. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale di Ostrava Collegamenti esterni (EN) Cattedrale di Ostrava, in GCatholic.org. (EN) Cattedrale di Ostrava, su Structurae.
Katedra Boskiego Zbawiciela w Ostrawie

Katedra Boskiego Zbawiciela (czes. Katedrála Božského Spasitele) – trzynawowa neorenesansowa bazylika w Ostrawie, zakończona półokrągłą apsydą, z dwiema 67 metrów wysokimi wieżami. Budowę według projektu architekta Gustava Meretty ukończono w 1889, kiedy to została 16 lipca poświęcona przez arcybiskupa ołomunieckiego Theodora Kohna. Wnętrza zostały zaprojektowane przez Maxa von Ferstela. Kościołem parafialnym został jednak dopiero w 1927, natomiast pełniący dotąd tę funkcję kościół św. Wacława stał się filialnym. Gdy w 1996 wydzielono z archidiecezji ołomunieckiej nową diecezję ostrawsko-opawską, kościół ten stał się zarazem katedrą diecezjalną. Przypisy
Собор Божественного Спасителя (Острава)

Собор Божественного Спасителя (чеш. Katedrála Božského Spasitele) — кафедральный собор католической епархии Острава-Опавы. Собор Божественного Спасителя является второй по величине базиликой в Моравии после базилики Вознесения Девы Марии и Святых Кирилла и Мефодия в Велеграде. История 23 мая 1871 года городской совет Остравы принял решение построить новую более вместительную приходскую церковь, которая заменила бы собой церковь святого Вацлава. В 1882 году началось строительство храма по проекту архитектора Густава Меретты. Строительство церкви завершилось в 1886 году. Освящение храма состоялось 16 июля 1889 года архиепископом Оломоуца Теодором Коном. 30 мая 1996 года, после учреждения епархии Остравы-Опавы, церковь Божественного Спасителя стала кафедральным собором этой епархии. В настоящее время в соборе Божественного Спасителя регулярно проводятся богослужения и концерты. Собор является лишь частично доступным. Примечания Литература Bohumil Samek, Kateřina Dolejší. Kostel Božského Spasitele // Umělecké památky Moravy a Slezska O/P (чеш.). — Praha: Academia, 2021. — Vol. 3. — S. 591-593. — 1252 S. — (Umělecké památky Moravy a Slezska). — ISBN 978-80-200-3122-8. ŠOPÁK, Pavel. Ostrava : katedrála Božského Spasitele. Velehrad : Historická společnost Starý Velehrad, 2002. 24 s. ISBN 80-86157-08-3. J. ROYT: Břevnovský klášter. Historie, průvodce a benediktinský život. Praha 2002. ISBN 80-902682-5-0 BLAŽÍČEK — ČEŘOVSKÝ — POCHE: Klášter v Břevnově. Praha 1944 M. VILÍMKOVÁ — P. PREISS: Ve znamení břevna a růží : historický, kulturní a umělecký odkaz benediktinského opatství v Břevnově, Praha 1989. ISBN 80-7021-013-3 K. MALÝ (vyd.): 993-1993. Milénium břevnovského kláštera: sborník statí o jeho významu a postavení v českých dějinách. Praha 1993. ISBN 80-7066-766-4
Vodní nádrž Vrchlice

Vodní nádrž Vrchlice je vodárenská nádrž na říčce Vrchlici v okrese Kutná Hora, sloužící především jako zdroj pitné a užitkové vody pro Kutnohorsko a Čáslavsko. Stavba probíhala během let 1966–1970. Zkušební provoz probíhal do dubna 1973, během něhož byla provedena řada měření. Od roku 1989 je u nádrže v provozu malá vodní elektrárna s Bánkiho turbínou o maximálním výkonu 11 kW, která využívá sílu sanačního průtoku. Během napouštění vodní nádrže byla zatopena vesnice Stará Lhota. Vodní režim Průměrný dlouhodobý roční průtok (Qa) k profilu hráze (10,80 říční kilometr) činí 0,439 m³/s. Stoletá voda (Q100) zde dosahuje hodnoty 52,2 m³/s. Průtočná kapacita bezpečnostního přelivu, jež je na kótě 323,80 m n. m. a který se skládá z pěti polí o celkové délce 30 m, činí 110 m³/s. Využití zdroj pitné a užitkové vody (250 l/s pro úpravnu vody Trojice) nadlepšení minimálního průtoku (30 l/s) v omezené míře též ochrana před povodněmi výroba elektrické energie využitím sanačního průtoku Klenbová hráz Železobetonová klenbová hráz VD Vrchlice je jediná hráz tohoto typu na území České republiky. Poloměr zakřivení činí 66,5 m. Výška hráze nad základem činí 40,80 m. Výška hráze nad terénem činí 33,80 m. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu vodní nádrž Vrchlice na Wikimedia Commons Povodí Labe – Přehrada Vrchlice Přehrada Vrchlice – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Labe
Vrchlice-Talsperre

Die Vrchlice-Talsperre (Vodní nádrž Vrchlice) ist die einzige Talsperre in Tschechien, die eine Bogenstaumauer aus Beton als Absperrbauwerk hat. Sie liegt bei Malešov im Okres Kutná Hora in Zentralböhmen etwa 60 km südöstlich von Prag. Dort staut sie den Fluss Vrchlice. Die Staumauer befindet sich nördlich von Malešov am Fuße des Písečný vrch. Geschichte Die Talsperre wurde zwischen 1966 und 1971 errichtet. Durch den Stau wurde das zu Vidice gehörige Dorf Stará Lhota und mehrere Mühlen überflutet. Siehe auch Liste von Talsperren der Welt Weblinks Vrchlice, enthält ein Foto der Staumauer Vrchlice, enthält auch ein Foto der Staumauer (Memento vom 20. April 2009 im Internet Archive)
Vrkoč

Der Vrkoč (deutsch: Workotsch) ist ein Felsen im Elbtal nahe Ústí nad Labem im linkselbischen Böhmischen Mittelgebirge. Seit 1966 steht der Felsen wegen seiner besonderen Geomorphologie als Nationales Naturdenkmal unter staatlichem Schutz. Lage und Umgebung Der Vrkoč befindet sich drei Kilometer südlich des Stadtzentrums von Ústí nad Labem im Ortsteil Vaňov (Wannow). In einem Talkessel unmittelbar nordwestlich des Felsens befindet sich der Wannower Wasserfall. Geologie Der Vrkoč besteht aus Olivin-Basalt, der in dem Felsen in einer sehr ebenmäßigen sechskantigen Säulenform aufgeschlossen ist. Teilweise sind riesige Fächer aus Basaltsäulen ausgebildet, wie sie auch vom Hirtstein im Erzgebirge bekannt sind. Die Basis des Felsens wird aus Quadersandsteinen der Kreide gebildet, die am nahen Podlešínský potok (Padloschiner Bach) aufgeschlossen sind. Namensherkunft „Vrkoč“ steht im Tschechischen für den Zopf. Die deutsche Bezeichnung Workotsch ist davon abgeleitet. Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete in Tschechien Weblinks Einzelnachweise
Vysílač Krašov

Vysílač Krašov se nachází v Plzeňském kraji v obci Bezvěrov mezi vesnicemi Bezvěrov a Krašov, asi 35 km severozápadně od Plzně. Kotvený stožár vysílače Krašov měří 347,5 m (původní stožár měřil 305 m, v roce 1974 pak dosáhl výšky 312,5 m). Stavba vysílače probíhala v letech 1958 až 1960. Dne 25. srpna 1968 vysílač vážně poškodila výbušninami i střelnými zbraněmi sovětská okupační armáda. Škoda na vysílači činila přibližně 75 milionů Kčs, což byla nejvyšší škoda, způsobená jednou akcí sovětských vojsk v roce 1968. Následkem silného větru, koroze a silných mrazů došlo počátkem noci z 1. na 2. ledna 1979 k přetržení kotevního lana a následné havárii anténního nosiče a stožár musel být odstřelen. Po odstřelu zbylo z vysílače padesátimetrové torzo. Po odstřelení vysílače byli obyvatelé západních Čech bez televizního signálu. Výstavba nového stožáru probíhala v letech 1979 až 1981. Tento vysílač je po vysílači Liblice B u Českého Brodu druhou nejvyšší stavbou v Česku, jeho dvojče vysílač Kojál je o 7,5 metrů nižší. Vysílané stanice Televize Přehled televizních multiplexů vysílaných z Krašova: *Multiplex 21 vysílal od 29. března 2018 do 4. února 2020 jako přechodová síť 11, poté došlo pouze k formální změně názvu bez změny parametrů. Rozhlas Přehled rozhlasových stanic vysílaných z Krašova: Ukončené vysílání Analogová televize Přechod z analogového vysílání na digitální probíhal od 30. října 2008 do 30. září 2009. Digitální televize DVB-T Vypínání DVB-T a přechod na DVB-T2 probíhal od února do srpna 2020. Sluneční hodiny V úterý 20. března 2018 byly v Bezvěrově, na jehož území se vysílač nachází, slavnostně představeny největší sluneční hodiny na území České republiky a pravděpodobně i na světě. Stožár vysílače Krašov zde plní funkci gnómonu, tedy ukazatele těchto slunečních hodin, vybudovaných na pozemku poblíž vysílače. Galerie V noci z 25. na 26. srpna 1968 vysílač vážně poškodila výbušninami i střelnými zbraněmi sovětská okupační armáda. Škoda na vysílači činila přibližně 75 milionů Kčs, což byla nejvyšší škoda, způsobená jednou akcí sovětských vojsk v roce 1968. Nejbližší vysílače Nejbližší významné vysílače a vzdálenost k nim: Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vysílač Krašov na Wikimedia Commons Fotogalerie na stránkách obce Bezvěrov Archivováno 22. 3. 2014 na Wayback Machine. Panoramatický pohled ze stožáru
Sender Krašov

Der Sender Krašov (tschechisch Vysílač Krašov bzw. Plzeň-Krašov) ist ein Sendemast zur Verbreitung von Fernseh- und UKW-Hörfunkprogrammen auf dem Zámecký vrch (Pernglauberg; 711 m) im Tepler Hochland zwischen Krašov und Bezvěrov, in der Region Pilsen in Tschechien. Der erste UKW-Sender in Krašov wurde am 27. März 1962 auf 66,56 MHz (bald auf 70,34 MHz geändert) eingeschaltet. Er verbreitete das damals noch neue Kulturprogramm „Československo 2 na VKV“ („Tschechoslowakei 2 auf UKW“). Am 2. Dezember 1963 kam auf 67,34 MHz „Československo 1“ und nach der Generalsanierung Ende der 1970er- / Anfang der 1980er-Jahre auf 69,56 MHz das tschechische Nationalprogramm „Praha“ mit den Regionalsendungen aus dem westböhmischen Bezirksstudio in Plzeň (Pilsen) hinzu. Ein Versuch, alle vier dem Standort zugeteilten UKW-Frequenzen (66,56 - 67,34 - 69,56 - 70,34 MHz) einzusetzen und vier Radioprogramme abzustrahlen, verlief aufgrund von Störstrahlungen und gegenseitiger Beeinflussung negativ. Nach der Wende wurden die UKW-Frequenzen der OIRT-Norm (65,9 bis 73,1 MHz) aufgegeben und die in Krašov installierten UKW-Sendern (drei polnische Doppelsender der Baureihe „ZARAT NRU10“ auf neue Frequenzen der CCIR-Norm (87,6 bis 107,9 MHz) umgestimmt). Geschichte Der 347,5 Meter hohe, abgespannte Sendemast ist das zweithöchste Bauwerk in Tschechien und wurde von 1979 bis 1981 als Ersatz für den alten 305 Meter hohen Sendemast erbaut. Der alte Mast mit 305 m Höhe wurde 1960 errichtet, hatte einen dreieckigen Querschnitt und war in 60, 128, 206 und 285 Meter Höhe in drei Richtungen abgespannt. In 285 Meter Höhe befand sich eine Meßkabine, über welcher in 291 Meter Höhe der Antennenträger mit den Fernsehsendeantennen folgte. Er stürzte bedingt durch Vereisung und einige Schäden, die er im Verlauf des Prager Frühlings am 25. August 1968 erhielt, im Jahr 1979 ein. Am 28. Juli 2008 wurde mit der Ausstrahlung von DVB-T begonnen. Frequenzen und Programme Analoges Radio (UKW) In UKW werden folgende Programme ausgestrahlt: Digitales Radio DAB+ (Kanal 12C) wird derzeit von u. a. Pilsen (Radeč) aus gesendet. Digitales Fernsehen und Radio (DVB-T2) In DVB-T werden folgende Programme ausgestrahlt: Analoges Fernsehen (PAL) Vor der Umstellung auf DVB-T diente der Sender weiterhin für analoges Fernsehen. Literatur Turmbauwerke, Bauverlag GmbH, Wiesbaden (Deutschland), 1966 (Informationen über den alten Mast, dort als Sender Zapadni-Cechy bezeichnet) Einzelnachweise
Vysílač Krašov

Krašov Transmitter (Czech: Vysílač Krašov) is a facility for TV-broadcasting in Bezvěrov in the Karlovy Vary Region of the Czech Republic. It has a 347.5 metres (1,140 ft) tall guyed mast (former mast was 305 m tall). Description The old mast, which had a triangular cross section, was anchored in 4 levels, which were situated 60 metres, 127.5 metres, 206.25 metres and 285 metres above ground. At this height there was also a cabin with rooms for measurements. On this there was in a height of 290.62 metres the antenna mast for TV broadcasting. The new mast was built 1979 and 1981 after the old mast partially collapsed in 1979 (the rest was demolished using explosives), because of strong freezing temperatures and damage received on 25 August 1968 during the 1968 Warsaw Pact intervention. The mast is the second tallest structure in the Czech Republic. See also List of masts List of tallest structures in the Czech Republic Source of data fold old mast Turmbauwerke, Bauverlag GmbH, Wiesbaden (Deutschland), 1966 External links Krasov Transmission Mast (new), Bezverov - SkyscraperPage.com Krasov Transmission Mast (original), Bezverov - SkyscraperPage.com
Morava-Palast

Der Morava-Palast (tschech. Palác Morava) ist ein funktionalistisches Gebäude im Zentrum von Brünn in Tschechien. Geschichte und Architektur 1926 wurde ein Architekturwettbewerb für ein Hotel ausgeschrieben, welches am Standort des früheren Konzerthauses entstehen sollte. Neben einheimischen Architekten nahmen auch Berühmtheiten wie Peter Behrens und Jacobus Johannes Pieter Oud am Wettbewerb teil. Letztendlich wurde der Bauplatz von Arnošt Wiesner mit einem leicht veränderten Gebäudekomplex bebaut. Zu bewältigen hatte er dabei nicht nur eine schwierige Parzellenform, sondern auch einen ungünstigen Baugrund. Während des Entwurfes kooperierte er mit dem Bauingenieur Jaroslav Valenta. Dank eines genialen Belichtungskonzepts mit einem großzügig dimensionierten Oberlicht, gelang es Wiesner, Tageslicht bis auf den Boden des Innenhofs zu leiten. Der gläserne Aufzugsturm im Innenhof war für seine Entstehungszeit einzigartig. Der Kontrast zwischen Stahlbeton und den Verblenderklinkersteinen ist ebenfalls interessant. Im Erdgeschoss existiert eine Geschäftszone. Im ersten Obergeschoss befand sich ein Kaffeehaus, das in den 1930er-Jahren mit einer großen angrenzenden Terrasse ausgestattet wurde. Diese wurde nach Kriegsschäden jedoch entfernt. Später entwarf Wiesner einen Verbindungsbau für die Mährische Lebensversicherungsgesellschaft (Moravská zemská životní pojišťovna). Das Projekt wurde 1936 beendet. Weblinks Morava-Palast Einzelnachweise
Palace Moravia

Palace Moravia (Palác Morava in Czech, Morava-Palast in German) is a building in City of Brno, Czech Republic. In 1926, an architectural competition for the model of a hotel was announced. This was supposed to be built on a place of former music-hall building. World-known architects, including Peter Behrens and Jacobus Oud participated in this contest, alongside home-born architects. Eventually, this place was built over by Arnošt Wiesner by a slightly different complex of buildings. He had to face up to not only a ground plan difficult parcel but also geologically poor sub-soil. During the design, he also worked with structural engineer Jaroslav Valenta. In the bottom part of the building, there was a commercial zone, a basement cinema, and a bar. A coffee lounge is situated on the first floor with a large terrace attached to it. Thanks to the genial natural lightning in the top area of the building, Wiesner dedicated this part to residential apartments. A contrast of reinforced concrete and raw brickwork is also very interesting. Later, Wiesner linked the building of Moravská zemská životní pojišťovna (Moravian Life Insurance Company) to the whole construction. The project was finally completed in 1936. See also Palác Morava is also named for the planned business centrum building in Olomouc, Moravia. References
Váté písky

Váté písky (deutsch: Flugsande) ist ein nationales Naturdenkmal in der Region Südmähren, Tschechien. Es umfasst einen 99,8 Hektar großen Streifen Flugsand entlang der Eisenbahnstrecke Břeclav-Přerov. Der letzte Rest der einst als „mährische Sahara“ bekannten Gegend beherbergt zahlreiche sandliebende Pflanzen- und Tierarten. Die Sandschicht besteht aus Sedimenten der March. Die sauren und quarzithaltigen Sande wurden am Ende der letzten Eiszeit (vor etwa 9000 bis 12.000 Jahren) vom Wind gelöst und in bis zu 30 Meter mächtigen Schichten entlang der Ufer abgelagert. Die Sandflächen bedeckte anschließend ein Laubmischwald. Intensive Nutzung als Waldweide ließ bis zum 18. Jahrhundert die ursprüngliche Vegetation verschwinden und legte die Sandschichten offen. Sandstürme ließen Dünen entstehen; 1827 war die Gegend bereits vollkommen wüst. Abhilfe schuf der Forstbeamte Jan Bedřich Bechtel, der bis 1849 in einem groß angelegten Aufforstungsprogramm mehr als 2000 Hektar Kiefernwald in der mährischen Sahara anlegte. Lediglich ein 60 Meter breiter und 5,5 Kilometer langer Streifen blieb unbewaldet: Grund dafür war die neue Linie der Kaiser-Ferdinands-Nordbahn, die 1841 den Betrieb aufnahm und für deren Dampflokomotiven eine Feuerschutz-Zone notwendig war. Die Sicherheitszone blieb intakt, bis 1970 der Dampfbetrieb eingestellt wurde. In den 130 Jahren des Dampflok-Betriebs entwickelte sich in dem Sandstreifen ein spezifisches Biotop, dessen Flora und Fauna an die sauren Sande angepasst und gebunden ist. Charakteristische Arten sind das Silbergras und das Sand-Federgras. Zu den geschützten Pflanzen zählt zum Beispiel der Scheiden-Schaf-Schwingel, die Violette Königskerze und der Frühlings-Spark. Der Sand bietet Lebensraum für Ameisenlöwen, Heuschrecken und Gottesanbeterinnen. Auch zahlenstarke Population der Östlichen Smaragdeidechse und der Schlingnatter finden sich hier. 1990 erhielt der Sandstreifen den Status eines nationalen Naturdenkmals. Da mit dem Ende der Dampflok-Ära auch die zahlreichen Brände aufhörten, die positive Auswirkungen auf die Artenvielfalt hatten, wird der Sandstreifen vor allem durch Mahd offengehalten. Literatur und Weblinks otevrena-veda.cz botany.cz Exkurze Národní přírodní památka Váté písky. Herausgegeben vom CEV Dúbrava Hodonín, 2006.
Kropáčova Vrutice

Kropáčova Vrutice is a municipality and village in Mladá Boleslav District in the Central Bohemian Region of the Czech Republic. It has about 900 inhabitants. Administrative division Kropáčova Vrutice consists of five municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Kojovice forms an exclave of the municipal territory. Geography Kropáčova Vrutice is located about 16 kilometres (10 mi) southwest of Mladá Boleslav and 28 km (17 mi) northeast of Prague. It lies in the Jizera Table. The highest point, located in the Kojovice exclave, is at 277 m (909 ft) above sea level. The stream Košátecký potok flows through the municipality. History The first written mention of Vrutice is from 1385. During the rule of the Kropáč family in the 17th century, the village was renamed Kropáčova Vrutice. Demographics Transport The I/16 road, which connects the D10 motorway with Mělník, runs through the municipality. Kropáčova Vrutice is located on the railway line Prague–Turnov. Sights The main landmark of the municipality is the Church of the Beheading of Saint John the Baptist in Krpy. It is a Gothic church from the 14th century, which was modified in the Baroque style and then in 1900 in the Purist style. Notable people Miroslav Tyrš (1832–1884), sports organizer, cofounder of Sokol; grew up here Josef Kořenský (1847–1938), traveller, educator and writer References External links Official website
Kropáčova

Kropáčova es una localidad del distrito de Mladá Boleslav en la región de Bohemia Central, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 889 habitantes. Se encuentra ubicada al noreste de la región y de Praga, cerca del río Jizera —un afluente derecho del curso alto del río Elba— y de la frontera con la región de Liberec.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kropáčova.
Kropáčova Vrutice

Kropáčova Vrutice (en allemand : Kropatsch-Wrutitz) est une commune du district de Mladá Boleslav, dans la région de Bohême-Centrale, en République tchèque. Sa population s'élevait à 932 habitants en 2020. Géographie Kropáčova Vrutice se trouve à 9 km au nord-ouest de Benátky nad Jizerou, à 16 km au sud-ouest de Mladá Boleslav et à 34 km au nord-est de Prague. La commune se compose de deux sections séparées par la commune de Košátky. La section principale est limitée par Mělnické Vtelno au nord, par Nemyslovice et Chotětov à l'est, par Dolní Slivno, Horní Slivno et Košátky au sud, et par Byšice à l'ouest. La seconde section est limitée par Byšice au nord-ouest, par Košátky au nord-est, par Horní Slivno à l'est, par Sudovo Hlavno au sud, et par Čečelice au sud-ouest. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1385. Administration La commune se compose de cinq quartiers : Kropáčova Vrutice Kojovice Krpy Střížovice Sušno Transports Par la route, Kropáčova Vrutice se trouve à 11 km de Benátky nad Jizerou, à 54 km de Mladá Boleslav et à 34 km du centre de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie
Kropáčova Vrutice

Kropáčova Vrutice település Csehországban, a Mladá Boleslav-i járásban. Kropáčova Vrutice Chotětov, Dolní Slivno, Mělnické Vtelno, Sudovo Hlavno, Velké Všelisy, Košátky, Nemyslovice, Horní Slivno, Čečelice és Byšice településekkel határos. Lakosainak száma 944 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Kropáčova Vrutice

Kropáčova Vrutice – wieś i gmina w Czechach, w powiecie Mladá Boleslav, w kraju środkowoczeskim. Według danych z dnia 1 stycznia 2013 liczyła 877 mieszkańców. Pierwsza pisemna wzmianka o miejscowości pochodzi z roku 1385. W 1886 r. Woldřich odkrył i po raz pierwszy opisał tzw. rondel – budowlę ziemną z czasów neolitu. Systematyczne badania archeologiczne zostały przeprowadzone w latach 1980–1990. W miejscowości jest stacja kolejowa Kropáčova Vrutice. Przypisy
Кропачова-Врутице

Кропачова-Врутице (чеш. Kropáčova Vrutice) — община в Среднечешском крае Чехии. Административно относится к району Млада-Болеслав. Площадь общины составляет 24,08 км². Центр общины располагается на высоте 225 м над уровнем моря. По данным национальной переписи населения 2006 года, в общине проживает 817 человек. На территории общины располагается железнодорожная станция. Община Кропачова-Врутице состоит из пяти деревень: Койовице — 49 человек Кропачова-Врутице Крпи — 150 человек Стржижовице — 162 человека Сушно — 107 человек История Первое письменное упоминание об общине датируется 1385 годом. В деревне Крпи находится Костел святого Иоанна Крестителя, первое упоминание о котором относится к 1384 году. Сохранился колокол, на котором отлита надпись «В год нашего Господа 1479, во славу Всемогущего Бога и Пресвятой Девы Марии». Население Примечания Ссылки Официальный сайт общины
Кропачова Врутица

Кропачова Врутица (чеш. Kropáčova Vrutice) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Млада Болеслав, у Средњочешком крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 892 становника. Референце Спољашње везе
Kropáčova Vrutice

Kropáčova Vrutice är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Mellersta Böhmen, i den centrala delen av landet, 30 km nordost om huvudstaden Prag. Kropáčova Vrutice ligger 223 meter över havet och antalet invånare är 775. Terrängen runt Kropáčova Vrutice är platt. Runt Kropáčova Vrutice är det ganska tätbefolkat, med 78 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Mladá Boleslav, 15,9 km nordost om Kropáčova Vrutice. Trakten runt Kropáčova Vrutice består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kropáčova Vrutice.