NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kněžmostský rybník

Kněžmostský rybník je rákosem zarůstající rybník o rozloze vodní plochy 0,96 ha nalézající se východním okraji městečka Kněžmost v okrese Mladá Boleslav. Rybník se nalézá pod ulicí Branžežská vedoucí do obce Branžež. Nedaleko od rybníka se nalézají zchátralé budovy bývalého vodního mlýna. Mlýn tvoří tři chátrající budovy, velká obytná budova s mlýnicí a dvě menší hospodářské budovy. Galerie Externí odkazy info o mlýně Obrázky, zvuky či videa k tématu Kněžmostský rybník na Wikimedia Commons
Drhlenský rybník

Drhlenský rybník je rybník o rozloze vodní plochy 4,85 ha nalézající se na říčce Kněžmostka asi 0,2 km východně od centra vesnice Drhleny, místní části obce Kněžmost v okrese Mladá Boleslav. Podél rybníka prochází žlutá turistická značka spojující Novou ves u Branžeže s Kněžmostem. Rybník je využíván pro chov ryb a v létě i pro rekreaci. U rybníka se nalézá kemp. Galerie Externí odkazy info o kempu Obrázky, zvuky či videa k tématu Drhlenský rybník na Wikimedia Commons
Brodek (rybník)

Rybník Brodek je rybník o rozloze vodní plochy 2,79 ha nalézající se na bezejmenném potoce, přítoku říčky Kněžmostka asi 0,5 km západně od centra obce Soleček, místní části města Kněžmost v okrese Mladá Boleslav. Po hrázi rybníka prochází silnice III. třídy č. 2684 vedoucí u Kněžmostu do vesnice Lítkovice. Rybník je využíván pro chov ryb. U rybníka se nalézají další dva rybníky – Lomenďák a Havránek. Galerie Externí odkazy zmíka o rybníku Brodek Obrázky, zvuky či videa k tématu Rybník Brodek na Wikimedia Commons
Lomenďák

Rybník Lomenďák je rybník o rozloze vodní plochy 1,26 ha nalézající se na bezejmenném potoce, přítoku říčky Kněžmostka asi 0,5 km západně od centra obce Soleček, místní části města Kněžmost v okrese Mladá Boleslav. Rybník je využíván pro chov ryb. U rybníka se nalézají další dva rybníky – Brodek a Havránek. Galerie Externí odkazy zmínka o rybníku Lomenďák Obrázky, zvuky či videa k tématu Lomenďák na Wikimedia Commons
Havránek (rybník)

Rybník Havránek je rybníček o rozloze vodní plochy 0,28 ha nalézající se na bezejmenném potoce, přítoku říčky Kněžmostka asi 0,5 km západně od centra obce Soleček, místní části města Kněžmost v okrese Mladá Boleslav. Rybník je využíván pro chov ryb. U rybníka se nalézají další dva rybníky – Brodek a Lomenďák. Galerie Externí odkazy zmínka o rybníku Havránek Obrázky, zvuky či videa k tématu Rybník Havránek na Wikimedia Commons
Buškovský rybník

Buškovský rybník je rybník o rozloze vodní plochy 5,9 ha nalézající se na říčce Klenice asi 1 km jižně od centra obce Střehom, místní části města Dolní Bousov v okrese Mladá Boleslav. Pod hrází rybníka se nalézá Buškovský mlýn. Podél rybníka vede účelová komunikace spojující Střehom s Ošťovicemi. Rybník je součástí rybniční soustavy, nalézající se mezi Střehomí a Dolním Bousovem, sestávající z rybníků Komorník, Buškovského rybníka, rybníka Šlejferna (po jeho hrázi vede silnice I/16) a Červenského rybníka (ten je největší na celém toku) využívaných pro chov ryb. Galerie Externí odkazy info o mlýnu Obrázky, zvuky či videa k tématu Buškovský rybník na Wikimedia Commons
Oborský rybník (Plakánek)

Oborský rybník, někdy nazývaný též Pilský rybník je rybník o rozloze vodní plochy 2,25 ha nalézající se na říčce Klenice na katastru obce Dobšín v okrese Mladá Boleslav. Rybník leží v PR Údolí Plakánek. Podél rybníka vede žlutá turistická značka spojující Střehom s hradem Kost. Pod hrází rybníka se nalézají zbytky pily, při vyústění pravostranné rokle stojí roubený objekt bývalého Oborského mlýna, později hájovny. Rybník je součástí rybniční soustavy nalézající se mezi Střehomí a hradem Kost sestávající z Oborského rybníka, Bílého rybníka, Černého rybníka a rybníka Partoťák využívané pro chov ryb. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Oborský rybník na Wikimedia Commons
Bílý rybník (Kost)

Bílý rybník je rybník o rozloze vodní plochy 4,18 ha nalézající se na říčce Klenice na katastru vesnice Podkost v okrese Jičín. Rybník leží u hradu Kost. Podél rybníka vedou červená, modrá a zelená turistická značka vedoucí na hrad Kost. Pod hrází rybníka se nalézají zbytky mlýna. Rybník je součástí rybniční soustavy nalézající se mezi Střehomí a hradem Kost sestávající z Oborského rybníka, Bílého rybníka, Černého rybníka a rybníka Partoťák využívané pro chov ryb. Název je odvozen od barvy vody, jejíž příznačně bílá barva podobná bílé kávě je dána jílovitým podložím. Toto zabarvení je patrné především v období, kdy ještě nejsou aktivní vodní řasy a vodu příliš neředí přítoky z okolních lesů. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bílý rybník na Wikimedia Commons
Černý rybník (Kost)

Černý rybník je rybník o rozloze vodní plochy 0,58 ha nalézající se na bezejmenném potoce, přítoku říčky Klenice na katastru obce Podkost v okrese Mladá Boleslav. Rybník leží u hradu Kost. Podél rybníka vedou červená turistická značka spojující hrad Kost s Příhrazskými skalami. Rybník je součástí rybniční soustavy nalézající se mezi Střehomí a hradem Kost sestávající z Oborského rybníka, Bílého rybníka, Černého rybníka a rybníka Partoťák využívané pro chov ryb. Název je odvozen od barvy vody, jejíž příznačně černá barva je dána přítokem z rašeliniště. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černý rybník na Wikimedia Commons
Terezka (rybník)

Terezka je rybník u obory Hvězda na Praze 6. Napájí ho potok Světluška přitékající z rybníka Ve Hvězdě a kolem něj protéká Šárecký (Litovický) potok. Byl vybudován v roce 2018 na místě bývalých ilegálních skládek a rozpadlých staveb. Peníze, celkem 6 milionů, poskytlo hlavní město Praha z prostředků pro ochranu životního prostředí. Součástí stavby byla také revitalizace Šáreckého potoka a úpravy dalšího okolí. Cílem vzniku tohoto rybníka bylo zvýšení biodiverzity v okolí a lepší držení vody v krajině. V rybníku a jeho bezprostředním okolí se vyskytuje celá řada obojživelníků a plazů, např. ropucha obecná, skokani rodu Pelophylax, užovka obojková, ještěrka obecná či slepýš křehký. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Terezka na Wikimedia Commons Zpráva o založení rybníka na stránkách Lesů hl. m. Prahy
Cábské jezero

Cábské jezero je vodní plocha v katastru obce Malá Bystřice v okrese Vsetín, v Hostýnsko-vsetínské hornatině a v CHKO Beskydy. Od centra obce Malá Bystřice leží asi 3 km jihovýchodním směrem. Vede k němu Baťova naučná stezka a je jejím v pořadí 9. zastavením s informačním panelem. Z jezera vytéká jihozápadním směrem bezejmenný potok, který se asi po 300 metrech vlévá do Malé Bystřičky. Současné antropogenní jezero vzniklo při sesuvu, který přehradil jeden z přítoků Malé Bystřičky. V roce 1965 bylo uměle prohloubeno a upraveno jako meliorační nádrž se stavidlem. Někdy je označováno jako lesní rybník Sedlo. V roce 2014 byla vybudována nová hráz s vypouštěcím zařízením. Je částečně zarostlé přesličkou a orobincem. Žijí v něm kuňka žlutobřichá, čolek karpatský, čolek horský, ropucha obecná, rak říční a škeble. Galerie Reference
Bejkovna (Hradec Králové)

Bejkovna je vodní plocha o rozloze 2,27 ha vzniklá jako mrtvé rameno řeky Orlice po provedení regulace Orlice v dvacátých letech 20. století. Jedná se o rybářskou lokalitu téměř v centru města Hradec Králové. Nachází se v blízkosti II silničního okruhu u tenisových kurtů asi 300 m západně od Malšovického jezu. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bejkovna na Wikimedia Commons
Keprťák

Keprťák je vodní plocha o rozloze 1,05 ha vzniklá po těžbě štěrkopísku ukončené v polovině 20. století. Nachází se asi 0,5 km severovýchodně od centra obce Plotiště nad Labem a je využívána jako mimopstruhový rybářský revír. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Keprťák na Wikimedia Commons info o rybářském revíru Archivováno 22. 11. 2018 na Wayback Machine.
Písník Rusek

Písník Rusek je rozsáhlá vodní plocha o rozloze 18,34 ha vzniklá po těžbě štěrkopísku ukončené koncem 20. století. Nachází se na západním okraji obce Rusek v okrese Hradec Králové. Písník Rusek u hradeckého letiště je vyhledávanou lokalitou ke koupání. V písníku je také povolen rybolov. Jižní část písníku je zarostlá rákosem. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Písník Rusek na Wikimedia Commons info o rybářském revíru
Písník Pod radary

Písník Pod radary je vodní plocha o rozloze 3,4 ha vzniklá po těžbě štěrkopísku ukončené koncem 20. století. Nachází se asi 0,5 km jižně od centra obce Rusek v okrese Hradec Králové. V písníku Pod radary je povolen sportovní rybolov. Břehy písníku jsou zarostlé rákosem. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pod radary na Wikimedia Commons info o rybářském revíru Archivováno 23. 11. 2018 na Wayback Machine.
Zemanství (Labětín)

Zemanství je pozůstatek starého ramene řeky Labe vzniklý po provedení regulace Labe v 20. letech 20. století. V roce 2018 bylo rameno téměř zcela zazemněné, zachovala se vodní plocha o výměře pouze cca 0,1 ha. Mrtvé rameno se nalézá v polích na severním okraji katastru obce Labětín, místní části obce Řečany nad Labem v okrese Pardubice. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zemanství na Wikimedia Commons
Písník Na horkách

Písník Na horkách je vodní plocha o rozloze 0,16 ha vzniklá po těžbě štěrkopísku ukončené koncem 20. století nalézající se v polích asi 1 km severně od vesnice Roudnice v okrese Hradec Králové. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na horkách na Wikimedia Commons
Lesní rybníček na Hrádkovském

Lesní rybníček na Hrádkovském o rozloze vodní plochy 0,29 ha se nalézá v lese asi 1,5 km východně od centra obce Kunčice v okrese Hradec Králové. Rybníček je využíván pro chov ryb, ale v suchém létě roku 2018 téměř vyschl. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lesní rybníček na Hrádkovském na Wikimedia Commons
Kohoutův rybník

Kohoutův rybník je malý rybníček o rozloze vodní plochy 0,21 ha nalézající se u Nového Radostova – osady obce Radostov v okrese Hradec Králové. Rybníček je v soukromém vlastnictví a slouží pro chov ryb. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kohoutův rybník na Wikimedia Commons
Rybníček Pod Jehlickým vrchem

Rybníček Pod Jehlickým vrchem o rozloze vodní plochy 0,21 ha se nalézá v lese asi 0,5 km severovýchodně od zámku Hrádek na katastru obce Hrádek v okrese Hradec Králové. Rybníček v suchém létě roku 2018 téměř vyschl. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rybníček Pod Jehlickým vrchem na Wikimedia Commons
Evangelický kostel (Janské Lázně)

Evangelický kostel v Janských Lázních se nachází na Černohorské ulici, východně od centra města. Jedná se o kostel kazatelské stanice trutnovského sboru Českobratrské církve evangelické. Kostel není památkově chráněn. Historie Kazatelská stanice vznikla v Janských Lázních v 19. století a původně byla součástí evangelického sboru augsburského vyznání v Heřmanových Sejfech. Ve druhé polovině 19. století se v Janských Lázních velmi rozvíjelo lázeňství, což s sebou neslo potřebu, aby zde evangelíci měli důstojné místo pro bohoslužby. Poté, co došlo ke zrovnoprávnění evangelíků s katolíky (císařským patentem v roce 1861), začala se plánovat stavba kostela. V letech 1872–1879 proběhla výstavba. Vznikla jednolodní stavba v pseudogotickém stylu s výraznou věží nad vstupním průčelím. Evangelický farář z Heřmanových Sejfů, Jan Kupka, také nechal v sousedství kostela postavit dům, kam se chtěl uchýlit na odpočinek, a kde by také zčásti nacházeli ubytování lázeňští hosté. Po odsunu německojazyčného obyvatelstva po roce 1945 byl kostel předán do majetku Českobratrské církve evangelické. Janské Lázně se staly kazatelskou stanicí sboru v Trutnově, sbor v Heřmanových Sejfech zcela zanikl. Architektonická podoba Kostel je jednolodní novogotická stavba respektující osu Černohorské ulice. Presbytář je tedy umístěn západním směrem s mírným vychýlením k severu. Vstupnímu průčelí je předsazena užší čtverhranná věž, která v nejvyšším patře přechází do tvaru osmihranu. Zúžený presbytář je trojboce uzavřen. Presbytář je sklenutý novogotickou hvězdicovitou klenbou, kostelní loď je plochostropá. Odkazy Související články Českobratrská církev evangelická Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Trutnově Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Janských Lázních na Wikimedia Commons Místa reformace Kazatelská stanice Janské Lázně Janské Lázně - evangelický kostel
Evangelische Kirche (Janské Lázně)

Die Evangelische Kirche ist ein Kirchengebäude in Janské Lázně (deutsch: Johannisbad), einer zum Okres Trutnov in der Region Königgrätz gehörenden Stadt im tschechischen Riesengebirge. Geschichte Die Gründung der evangelischen Kirchengemeinde von Johannisbad hängt unmittelbar mit der Entwicklung des Ortes als Kurort zusammen, der 1869 politisch selbständig wurde und 1871 mit dem Bahnanschluss an die Bahnstrecke nach Trautenau erreichbar wurde. Zur seelsorgerischen Betreuung der zahlreichen evangelischen Kurgäste namentlich aus Sachsen und Preußen wurde zunächst 1860 eine Predigtstelle von Hermannseifen durch den dortigen Pfarrer Jan Kupka eingerichtet. Nachdem das Protestantenpatent von 1861 die Gleichstellung der Konfessionen im Habsburgerreich garantiert hatte, betrieb Kupka das Projekt eines eigenständigen Kirchenbaus für Johannisbad, der weitgehend vom Gustav-Adolf-Verein finanziert wurde. 1871 konnte ein passendes Grundstück erworben werden, die Grundsteinlegung erfolgte am 18. August 1873, die Einweihung am 31. August 1879 vollzogen Superintendent Daniel Bohumil Molnár aus Prag und Senior Karel Eduard von Lány aus Černilov. Nach den Vorgaben des Eisenacher Regulativs von 1861 entstand eine außen mit Strebepfeilern besetzte und im Innern flachgedeckte Saalkirche mit polygonal geschlossenem kreuzrippengewölbtem Altarhaus. Der vorgesetzte Kirchturm geht über ein Zwischengeschoss in ein übergiebeltes Oktogon über und wird von einem Steilhelm geschlossen. Der Kirchenbau ist im Äußern in Imitation einer Steinquaderung verputzt. Nach Fertigstellung des Kirchenbaus errichtete Kupka das Sola-Fide-Haus (allein durch Glauben) für Kurgäste, das von seiner Schwester Marie Kupková geleitet wurde, 1991 aber durch einen Neubau ersetzt wurde. Die Kirche selbst erfuhr 1999 eine durchgreifende Wiederherstellung. Nach dem Ende des Habsburgerreichs gehörte die Gemeinde zunächst der Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien an, nach Vertreibung der deutschsprachigen Bevölkerung von Johannisbad 1945 wurde das Kirchengebäude 1958 der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder übergeben und dient seither als Predigtstation von Trautenau. Einzelnachweise Weblinks Website der Kirchengemeinde Geschichte der Kirche (auf Tschechisch)
Kytlicova vila

Kytlicova vila byla dostavěna v roce 1933 na adrese, která platí do dnešní doby: ulice Nad Paťankou 8, čp. 1788, Praha 6 - Dejvice Historie Dům patřil odborovému radovi ministerstva školství a národní osvěty JUDr. Karlu Kytlicovi. Vila je součástí území, o kterém v roce 1928 předsednictvo Svazu československého díla rozhodlo, že se zde postaví vzorová kolonie rodinných domů s názvem Osada Baba. V roce 1932 bylo dostavěno prvních dvacet domů a zastavěná plocha se proměnila ve výstavní areál nové architektury, většinou ve slohu emocionálního funkcionalismu. Kytlicova vila k výstavě nepatřila, byla dostavěna o rok později. Projektantem stavby se stal Josef Gočár, který také navrhl zařízení dětského pokoje a to zabudované dřevěné skřínky a police a také pestrou výmalbu interierů. Rovněž vypracoval návrh na úpravu zahrady, Rodinný dům zůstal v majetku potomků Karla Kytlici. Popis Dům je postaven v ulici nad prudkým svahem a to umožňuje krásný výhled na pražské panorama. Má podélnou dispozici s hlavním dvouramenným schodištěm na severní straně. Jižní průčelí s pásovými okny bylo v úrovni polozapuštěného suterénu vysazeno na pilíře a tím vznikl krytý průchod od garáže ke vstupu do domu.Vše bylo navrženo podle potřeb rodiny stavebníka. Dům je trojpodlažní, v suterénu bylo umístěno provozní zázemí, v přízemí byl byt byt manželů a jejich dvou dcer a v ustupujícím prvním patře byl samostatný byt babičky. Obytné místnosti byly obráceny na jižní stranu a ke každému bytu přiléhala terasa. Po pravé straně domu vznikla násypem terasa s okasnými rostlinami a bazénkem. Na svazích byly vysázeny keře a za domem byl vysázen ovocný sad. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kytlicova vila na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Rabí)

Kostel Nejsvětější Trojice byl vystavěn východně od areálu zříceniny hradu Rabí. Stavba kostela je umístěna v podhradí, na okraji skalního srázu. Dominantou obce Rabí je zřícenina stejnojmenného hradu, která se nachází na skále. Jedná se o nejstarší stavbu s první písemnou zmínkou z roku 1380. V jeho blízkém okolí se nachází kostel Nejsvětější Trojice a židovský hřbitov, kde se poslední pohřeb konal v roce 1911. Město Rabí je kulturní památkovou zónou a na jejím odlehlém východním okraji se nachází barokní hřbitovní kostel sv. Jana Nepomuckého. Naopak, na východním okraji města, leží pozůstatky zříceniny kaple Všech svatých, která byla zrušena na konci 18. století. Kostel byl součástí farnosti Rabí, od jejího zrušení na konci roku 2019 je filiálkou farnosti Budětice. Stavební fáze Kostel Nejsvětější Trojice, označovaný též jako kostel Svaté Trojice, v Rabí nechal postavit Půta Švihovský z Rýzmberka roku 1498, původně se jednalo o hradní kapli. Stavební podoba Dnešní podoba kostela je jednolodní orientovaná stavba s obdélnou lodí s připojeným presbytářem úzkých rozměrů, který je trojboce zakončen a vyvýšen nad úroveň terénu. Na straně severozápadní přistavěna kaple přiléhající k lodi a předsíňkou v západním průčelí se schodištěm do suterénu. Ten se nachází pod lodí a presbytářem a kopíruje jejich půdorys. Předsíň i loď zakrývá oddělená sedlová střecha. Štít předsíně tvoří tympanon. Loď je zaklenuta třemi poli síťové klenby s vtaženými hranolovými pilíři. Chór je zaklenut síťovou klenbou bez konzol, která směrem k jeho závěru přechází do hvězdy. Loď kostela se otevírá do prostoru pomocí empory, kam je možné dostat se po točitém schodišti v jihozápadním rohu. Do lodě se původně vstupovalo přes sedlový portál s protínanými pruty, před tento vchod však byla přistavěna barokní předsíň, která částečně zasahuje do ostění lomeného okna. Kostel je přístupný i bočním vstupem z renesanční sakristie, na severní straně. Kostel, byl roku 1786 obnoven Janem knížetem z Lamberka, kdy prošel i renovací a poté na počátku 19. století proběhla rekonstrukce krovu nad chórem, který byl nahrazen novým. Na stejném místě se do počátku 19. století nacházelo polopatro se střílnami, které mohlo být využito jako obranný prvek. V roce 1907 byl kostel restaurován a vymalován, pod vedením architekta Eduarda Sochora. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice v Rabí na Wikimedia Commons
AJETO

AJETO je sklárna se sídlem v Lindavě v okrese Česká Lípa dnes patřící sklárně Lasvit. Sklárnu založili v roce 1994 Petr Novotný, Libor Fafala a Bořek Šípek. Součástí sklárny je sklářská huť v Lindavě i galerie a muzeum (se sklářskou pecí) v Novém Boru. V roce 2014 získala firma titul Firma roku. Od roku 2017 je plně v rukou sklárny Lasvit. Vyrábí originální sériové předměty jakou jsou džbány, misky a vázy. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu AJETO na Wikimedia Commons
Synagogue Pinkas

La synagogue Pinkas (en tchèque : Pinkasova synagoga), bâtie en 1535, et située 3 rue Široká dans le quartier Josefov de la vieille ville de Prague, a été agrandie en style gothique tardif. Les murs sont recouverts des noms des victimes tchèques de la Shoah. Historique Le bâtiment actuel est l’œuvre de la famille Horowitz. En 1535, Aaron Meshullam Horowitz la construisit entre sa maison « U Erbů » et le site de l’ancien cimetière juif. Après la Seconde Guerre mondiale, la synagogue fut transformée en Mémorial des Juifs de Bohême-Moravie assassinés par les Nazis. Les murs sont recouverts des noms des victimes tchécoslovaques de la Shoah, de leurs dates personnelles et du nom de la communauté à laquelle ils appartenaient. En 1968, cependant, la Mémorial dut être fermé parce que la nappe phréatique avait pénétré dans les fondations du bâtiment, fragilisant la structure. Lors des travaux d’imperméabilisation souterraine du bâtiment, des espaces voûtés ainsi qu’un ancien puits et un bain rituel ont été découverts. Le régime communiste entrava délibérément les travaux de rénovation et les inscriptions furent effacées. Ce n’est qu’en 1990 qu’il fut possible de terminer les travaux de réfection du bâtiment. Finalement, en 1992-1994, les 80 000 noms des victimes juives de Bohême et de Moravie furent enfin réécrits sur les murs. Dans le vestibule se trouve une plaque commémorative en souvenir d'Horowitz et de son épouse. Exposition A l'étage se trouve une exposition de dessins d'enfants du camp de concentration de Theresienstadt réalisés sous l'égide de Friedl Dicker-Brandeis. Voir aussi Articles connexes Les articles sur le musée juif de Prague, les différentes synagogues et autres sites importants de Josefov : Ancienne salle de cérémonie de Prague Cimetière juif de Prague Galerie Robert Guttmann Liste des synagogues en République tchèque Musée juif de Prague Synagogue Espagnole Synagogue Klaus Synagogue Maisel Synagogue Vieille-Nouvelle Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet (en + cs) La Synagogue Pinkas sur le site du Musée juif de Prague Portail du judaïsme Portail de Prague Portail de la Renaissance Portail de la protection du patrimoine
Synagoga Pinkasa w Pradze

Synagoga Pinkasa w Pradze (cz. Pinkasova synagoga, Pinkasova škola) – synagoga w dzielnicy żydowskiej w Pradze. Znajduje się zaraz obok starego cmentarza żydowskiego. Po II wojnie światowej, w synagodze urządzono miejsce pamięci czeskich i morawskich Żydów. W 1963 roku bożnicę zamknięto na rozkaz ówczesnych władz miasta, czego powodem było, iż podziemna woda przeniknęła w fundamenty bożnicy i została narażona struktura całego budynku. Podczas prac w podziemiach natrafiono na mykwę i oryginalne inskrypcje zdobiące bożnicę. Większość malowideł została bezpowrotnie zniszczona, ponieważ komunistyczne władze specjalnie przedłużały remont budynku. Obecnie w synagodze znajduje się Muzeum Żydowskie, w którym na ścianach znajduje się dokładnie 77 297 ręcznie napisanych imion czeskich i morawskich Żydów, którzy zginęli podczas Holocaustu oraz kolekcja 4500 dziecięcych rysunków, które powstały w Terezinie w latach 1942–1944. Przypisy
Пінкасова синагога

Пінкасова синагога (чеськ. Pinkasova synagoga) — колишня синагога та один з об'єктів Єврейського музею у Празі. На стінах Пінкасової синагоги, яку у 30-роках 16 століття збудував Арон Мешулам Горжовський є написані імена чеських та моравських євреїв, жертв нацистського геноциду з 1939-1945 років. Синагога, у якій століттями звучали молитви празьких євреїв стала пам'ятником майже 80 000 невинних чоловіків, жінок та дітей, які ніде не мають своєї могили і мали лишитися забутими. Водночас нагадує 153 єврейських громад у Чехії та Моравії, які зникли під час війни та інші місця, де євреї жили перед війною. Примітки