NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Prokopa (Chyšky)

Kostel svatého Prokopa v Chyškách je římskokatolický farní kostel, nachází se na vyvýšeném místě ve středu obce Chyšky na Písecku v Jihočeském kraji. Za kostelem se nachází obecní hřbitov. Historie Nejstarší dějiny Původní románský kostel v Chyškách byl založen pány z Rožmberka a společně s farou je nejstarší částí obce. V listině děkanátu vltavského je kostel připomínán již v roce 1350. Roku 1365 byl povýšen na farní. V době husitských válek zdejším krajem táhli husité na milevský klášter a v roce 1420 kostel vypálili, kněze vyhnali a způsobili další značné škody na rožmberském majetku. Z kostela zůstal pouze románský klenutý presbytář ve tvaru apsidy. Součástí kostela je původní kaple Svaté Trojice z roku 1610, kterou nechal vystavět Jindřich Doudlebský z Doudleb. Kaple slouží jako současná sakristie. Kostelní loď byla postavena roku 1678. Roku 1708 kostel i s věží vyhořel, ale byl brzy obnoven. V roce sem byl po svém vysvěcení jako duchovný správce vyslán strahovský premonstrát Siard Nosecký, významný barokní malíř. V roce 1775 byl kostel opět zničen požárem a obnoven. Věž byla znovu postavena roku 1788. 20. století a současnost V roce 1904 byl starý hlavní oltář z roku 1769 společně s bočními oltáři nahrazen novým. Na hlavním oltáři je dřevěná socha patrona havířů svatého Prokopa z roku 1946. Nové varhany Od roku 2009 probíhala kostelní sbírka pod názvem „Nové varhany pro Chyšky“. V neděli 1. července 2018 byly slavnostně posvěceny nové varhany od italského varhanáře Giovanniho Pradelly. Nástroj má 958 píšťal (symbolizující přibližný počet obyvatel farnosti), 2 manuály a pedál, 14 rejstříků. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Prokopa na Wikimedia Commons
Kostel svatého Šimona a Judy (Chyjice)

Kostel svatého Šimona a Judy je římskokatolický barokní kostel ležící v obci Chyjice na Jičínsku. Pod památkovou ochranou je od 3. května 1958. Historie Farní kostel je poprvé zmiňován k roku 1369 jako gotická stavba, podle jiných pramenů až v roce 1384, tedy v době, kdy byly Chyjice ještě samostatným statkem. Současnou podobu však získal až v letech 1698–1700, kdy byl zásadně přestavěn stavitelem Phillipem Spannbruckerem. Později byl rovněž upravován v letech 1776 a 1826. Po 2. světové válce začal tento kostel chátrat a až na přelomu tisíciletí byl opraven, poté roku 2004 převeden do vlastnictví obce a postupně restaurován. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1995-2014 na opravu památky čerpáno 3 600 000 Kč. Architektura Kostel je postaven v barokním slohu, je jednolodní orientovanou stavbou umístěnou uprostřed hřbitova. Zdivo kostela je lomové a omítané. Využití Bohoslužby už se zde nekonají, tudíž využití objektu je čistě kulturní. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Šimona a Judy na Wikimedia Commons
Kaple svatého Kříže (Dalešice)

Kaple svatého kříže je pohřební kaple na návrší na jihozápadním okraji městyse Dalešice. Kaple je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Kaple byla postavena Leopoldem Odkolkem v barokním slohu v roce 1708, posléze byla v letech 1788-1803 empírově přestavěná na hrobku rodu Diller-Hess. V roce 1884 bylo do kaple pohřbeno 13 členů rodiny Diller-Hessů. V roce 1869 byla nově šindelem pokryta střecha kaple. Kaple byla v roce 1935 z popudu faráře Eduarda Sommera opravena, po druhé světové válce byla kaple využívána k pravidelným bohoslužbám, protože místní farní kostel svatého Petra a Pavla byl poničen bombardováním, stejně tak pak byla pravidelně využívána i několikrát později. V roce 1980 byla kaple odebrána církvi a předána do majetku MNV a později městyse Dalešice. V roce 1996 byla zahájena komplexní rekonstrukce kaple, byla odvlhčena a odvzdušněna a staticky zajištěna. Také byla znovu střecha pokryta šindelem, jak tomu bylo dříve. V roce 2000 byl do kaple pořízen zvon zasvěcený sv. Josefu a v roce 2002 byla oprava dokončena. Popis Kaple je umístěna na svahu nad obcí na jihozápadním okraji vedle hřbitova. Kaple je čtvercového půdorysu, má úzké přístavky na všech stranách půdorysu. Na bočních hranách je prolomeno okno lunetového tvaru. Závěr kostela s rizalitem a dvěma pravoúhlými okny. Na průčelí je pravoúhlý vchod, nad vchodem je vyrytý letopočet MDCCCIII, vedle vchodu se nachází dva sloupy a nad vchodem okno. V horním patře se nachází čtvercová místnost a nad ní helmová střecha se čtvercovou zvoničkou. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pohřební kaple svatého Kříže na Wikimedia Commons Tento objekt je v evidenci v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky.
Kostel Panny Marie Utěšitelky (Dalovice)

Kostel Panny Marie Utěšitelky (také uváděn jako kostel Panny Marie Těšitelky) stojí v jižní části obce Dalovice, severovýchodně od Karlových Varů. Byl postaven roku 1929 v pseudorománském stylu podle plánů architekta Karla Ernstbergera. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Z peněžních sbírek občanů Dalovic byla v roce 1898 ve svahu nad Vitickým potokem postavena stavitelem J. A. Schöberlem pseudorománská obecní kaple Panny Marie Utěšitelky. Sloužila věřícím z území Dalovic, Všeborovic a Vysoké, a její velikost přestala být postupem času dostačující. Dne 27. září 1925 tehdejší kněz Paul Fritz oznámil svůj záměr postavit nový kostel. Plány vypracoval architekt Karl Ernstberger, žák slavné školy Otto Wagnera z Vídně, jeden z nejvýznamnějších architektů působících v Karlových Varech. Kostel byl postaven v roce 1929 a jeho součástí se stala i část původní obecní kaple. Stavba začala 1. července 1929, stavební práce prováděla firma Josef Götzl a Much z Dalovic a betonářská firma Burda a Fuchs z Karlových Varů. Vysvěcení kostela proběhlo 17. listopadu 1929. Koncem 70. let 20. století byl kostel uzavřen a postupně chátral. V 90. letech, zásluhou místních občanů i německých rodáků, prošel celkovou rekonstrukcí. Roku 2002 byl prohlášen kulturní památkou, památkově chráněn je od 16. dubna 2002. Do roku 2015 byl filiálním kostelem římskokatolické církve, připadal plzeňské diecézi, farnosti Karlovy Vary-Stará Role. Od listopadu 2015 je ve vlastnictví obce Dalovice. Popis Jedná se o jednolodní chrám s apsidou na vyvýšeném pahorku na jihovýchodní straně nad Vitickým potokem. Přístupný je po dvouramenném schodišti přes půlkruhovou terasu s balustrádou. Mezi hlavní lodí a kruchtou, která je pozůstatkem původní obecní kaple, je hranolová věž. Ta sestává ze dvou částí, ze spodní robustní kvadratické věže a horní subtilní části propojené ve obou podlažích do všech čtyř stran trojicí arkád. Nad vstupním průčelím pod sedlovou střechou je sanktusník s datací 1898. V horní části věže je patrová zvonice s ochozem s kovaným zábradlím. Věž je zakončena osmibokou jehlancovou střechou. Okna lodi jsou obdélná zakončena půlkruhově, sakristie má okno trojdílné čtvercové. Boční štíty lodě mají též okna kruhová. Na fasádě jsou nárožní liseny. Střechy jsou sedlové, kryty pálenou krytinou. Galerie Odkazy Reference Literatura FIKAR, Jaroslav. Karlovarská předměstí 2. 1. vyd. [s.l.]: Jaroslav Fikar, 2016. 198 s. S. 69–70. GNIRS, Anton. Topographie der historischen und kunstgeschichtlichen Denkmale in dem Bezirke Karlsbad. München: R. Oldenbourg Verlag, 1996. 262 s. Dostupné online. ISBN 3-486-56170-7. Kapitola Dallwitz (Dalovice), s. 15–16. (německy) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Panny Marie Těšitelky na Wikimedia Commons Národní památkový ústav - Památkový katalog Památky a příroda Karlovarska - Kostel Panny Marie Utěšitelky Památky a příroda Karlovarska - Kaple Panny Marie Utěšitelky Diecézní katalog Plzeňské diecéze
Kostel svatého Jana Evangelisty (Dlouhá Lhota)

Kostel svatého Jana Evangelisty je gotická sakrální stavba, původně kaple ve stejném architektonickém slohu, vybudovaná v polovině 14. století v Dlouhé Lhotě v okrese Příbram. V 16. století byl rozšířen a v roce 1897 byl radikálně upraven. V kostele se nachází znakové náhrobníky z let 1545 a 1673. Poslední oprava proběhla v roce 1991 a v roce 1993 byl vykraden. Momentálně spadá pod správu farnosti Dobříš. Nejstarší částí kostela byl boční skládací křídlový gotický oltář z konce 14. století, který je nyní nahrazen replikou. V kostele jsou také varhany z roku 1890 a zvon na věži je z roku 1994. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Evangelisty na Wikimedia Commons
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Dlouhá Ves)

Kostel svatých Filipa a Jakuba je původně gotický chrám zmiňovaný poprvé roku 1368, který prošel v 18. století barokní přestavbou. Stojí v Dlouhé Vsi v Plzeňském kraji v okrese Klatovy, v nadmořské výšce 480 metrů nad mořem. V roce 1964 byl zapsán do státního seznamu kulturních památek. Byl farním kostelem místní farnosti, od jejího zrušení na sklonku roku 2019 je filiálním kostelem farnosti Mouřenec. Bližší informace Chrám je jednolodní, plochostropý se štukovými zrcadly a pravoúhlým presbytářem. Při severní straně je plochostropá sakristie, nad kterou je oratoř a po obou stranách chrámu jsou kaple s valenými klenbami. V severní kapli jsou dva erby pánů ze Sumanína. Chrám kdysi obklopoval hřbitov. Dnes jej obklopuje několik chráněných stromů a pomník padlým ve světové válce. V chrámu jsou na několika místech odkryty staré malby. V kostele jsou také varhany z dílny Vojtěcha Schreyea, datované přibližně do roku 1780. Střechu chrámu zdobí štíhlá věžička. Do konce roku 2019 byl farním kostelem místní farnosti, po jejím zrušení je filiálním kostelem farnosti Mouřenec. Okolí Židovský hřbitov v Dlouhé Vsi se nachází 300 metrů od kostela. Existoval patrně již v první čtvrtině 18. století. Nejstarší čitelný náhrobek pochází z roku 1742. Pohřbívalo se zde do 30. let 20. století. Údajně je zde pohřben 105letý Mathias Kraus, který byl J. K. Tylovi předlohou pro postavu žida Ezechiela ve hře Tvrdohlavá žena. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatých Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Dvorce (tvrz)

Dvorce jsou zaniklá opevněná lokalita u hájovny Obora poblíž severního okraje Dobříše v okrese Příbram ve Středočeském kraji. Místo bývá považováno za rozsáhlé tvrziště, raně středověké hradiště, dvorec nebo nedostavěné opevněné sídlo. Pozůstatky opevnění jsou chráněny jako kulturní památka. Historie S lokalitou nejsou spojeny žádné písemné prameny. Nález denáru z období vlády Boleslava I. umožňuje lokalitu považovat za hradiště z desátého století, ale jiné hypotézy datují vznik opevnění na konec dvanáctého nebo začátek třináctého století. Místo mohlo sloužit také jako příležitostné útočiště nebo opevněný dvorec. Další možností je nedokončené opevněné sídlo. Stavební podoba Opevněná lokalita leží poblíž hájovny Obora severně od Dobříše. Má téměř kruhový půdorys s průměrem až sto metrů. Obklopuje jej vodní příkop široký pět až třináct metrů, na jehož vnitřní straně stojí val dosahující výšky dva až tři metry. Šířka valu je proměnlivá a pohybuje se od dvanácti do 21 metrů. Odkazy Reference Související články Seznam tvrzí ve Středočeském kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu tvrziště Dvorce na Wikimedia Commons
Vodní hamr v Dobřívě

Vodní hamr v obci Dobřív nedaleko Rokycan je unikátní technickou památkou připomínající tradici zpracování železa v tomto kraji. V roce 2010 byl hamr zařazen mezi národní kulturní památky. V seznamu památek je uvedeno též jméno Horní hamr nebo Hořejší lub. Památka je ve správě Západočeského muzea v Plzni, které zde udržuje stálou expozici. Historie Původní dřevěný hamr stál v těchto místech už v 16. století, v roce 1634 byl vypálen švédskými vojsky. K obnovení došlo v roce 1657, poté znovu roku 1702. Dnešní budova pochází z přestavby v letech 1825–1830. Od poloviny 17. století byl trvale v provozu až do roku 1956, poté ještě čtyři roky sloužil jako skladiště. Hamr zpracovával železo na polotovary, za třicetileté války se vyrábělo též nářadí a dělové koule. Od roku 1724 se zde vyrábělo železo na hřebíky, po roce 1945 nářadí a radlice pro pluhy. Do roku 2015 hamr patřil pod Muzeum Dr. Bohuslava Horáka v Rokycanech, poté spolu s ním přešel pod správu Západočeského muzea v Plzni. V roce 2020 byla po třech letech dokončena rekonstrukce zařízení, během níž byly opraveny vantroky, vodní kola i hamernická zařízení (kladiva, vrtačky apod.). Obnova stála šestnáct milionů korun a z větší části byla zaplacena díky evropským dotacím. V roce 2021 byla obnova hamru oceněna cenou Patrimonium pro futuro, kterou uděluje Národní památkový ústav. Popis a interiér Hamr je zděná přízemní budova obdélníkového půdorysu se třemi vikýři na delší straně, s šindelovou střechou navýšenou dřevěnou nástavbou s okny. Stojí v těsném sousedství hráze Huťského rybníka. Přilehlý náhon přivádí vodu dřevěným korytem (zvaným vantroky) na vodní kola, která přes transmisní soustavu pohánějí hamernická zařízení. Původně měl hamr pět vodních kol, z nichž jsou funkční tři. Hala má rozměry 32 × 12 metrů. V interiéru lze vidět výhně, hamernická kladiva různých velikostí, brusy, skružovací stroj, vrtačky, lisy a různé nářadí. Vodní kola pohánějí nejen zařízení k výrobě kovaného nářadí, ale i generátor elektřiny. Expozice Při návštěvě expozice je možné vidět, jak některá ze zařízení skutečně fungují, kováři např. předvádějí kování hřebů. Třetí sobotu v květnu se zde koná Hamernický den s ukázkami kovářského řemesla a doprovodným programem. Odkazy Reference Externí odkazy Hamr Dobřív na stránkách Západočeského muzea Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní hamr na Wikimedia Commons
Mostek přes Výmolu

Mostek přes Výmolu stojí na okraji přírodního parku Škvorecká obora – Králičina v katastru obce Dobročovice. Po mostě vede naučná stezka PP Škvorecká obora – Králičina, cyklotrasa 8207 a červeně značená turistická trasa spojující Úvaly a Říčany. Historie Byl postaven na místě staršího dřevěného mostu, který je zakreslen již na mapě prvního vojenského mapování. Pochází patrně z první poloviny 19. století, kdy majitelé škvoreckého panství Lichtenštejnové provedli ve Škvorecké oboře řadu stavebních úprav. Stavitelem mohl být Jan I. Josef z Lichtenštejna. Snad pro svůj romantický vzhled byl most mylně datován do středověku a označen jako románský. Roku 2007 byl na návrh Klubu přátel historie a přírody Úval a okolí prohlášen kulturní památkou a poté, již značně zchátralý, opraven. Stavební podoba Dvouobloukový most je segmentově zaklenut, materiálem je lomový i opracovaný kámen. Pilíř je na obou stranách opatřen břitem. Památky v okolí pozůstatky hradu Skara dub ve Škvorecké oboře přírodní památka Králičina a Povýmolí Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kamenný mostek přes Výmolu na Wikimedia Commons most na webu uvaly.cz
Kostel svatých Petra a Pavla (Dolany)

Kostel svatých Petra a Pavla, je římskokatolický kostel v Dolanech, v okrese Klatovy, v Plzeňském kraji. Je kulturní památkou České republiky. Historie Kostel sv. Petra a Pavla v Dolanech se připomíná již v roce 1384. V letech 1794 až 1799 byl původní kostel zcela přestavěn, a to v pozdně barokním stylu. V letech 2023 až 2024 byla za přispění Evropské unie provedena oprava krovu, střechy a fasády kostela. Popis Kostel je pozdně barokní, má jednu chrámovou loď. Části zdiva pocházejí jsou dochovanými pozůstatky staršího kostela. Některé kamenické díly pocházejí ze zrušené kaple svatého Jana Křtitele, která byla u Týnce, případně ze zrušeného kostela svatého Volfganga, který byl u Chudenic. Mramorová křtitelnice je vytvořena z lavatoria pocházejícího z refektáře jesuitské koleje v Klatovech. Oltářní obrazy a křížovou cestu namaloval plzeňský malíř Jan Herzog (1820–1886). Ve věži je zvon, který v 15. století ulil zvonař Jan Kovář. Odkazy Poznámky Reference
Kostel Povýšení svatého Kříže (Dolní Bělá)

Kostel Povýšení svatého Kříže je římskokatolický farní kostel zasvěcený Povýšení svatého Kříže v Dolní Bělé v okrese Plzeň-sever. Empírová stavba z roku 1822 je chráněna jako kulturní památka. Historie Kostel v Bělé založili nejspíše bratři Sezema a Racek z Bělé, kteří pocházeli z rozrodu Hroznatovců. První písemná zmínka o něm pochází z roku 1357, kdy oba bratři v kostele vykonávali patronátní právo a farářem byl Jakub Rudlův z Plzně. O sedm let později nechali zřídit druhé kaplanství, kvůli kterému faráři poskytli úrok ve výši šest a půl kopy grošů z Nevřeně a Úštěnovic. Starý kostel byl později nahrazen barokním a v letech 1820–1822 novostavbou v empírovém slohu. Stavební podoba Neorientovaný jednolodní kostel má trojboce ukončený presbytář, ke kterému přiléhá sakristie. Hlavnímu průčelí dominuje hranolová věž. Fasády jsou hladké a zdobí je pouze profilovaná korunní římsa, pod kterou vedou průběžné pásky. Do budovy se vstupuje na západní straně obdélným portálem s pískovcovým ostěním. Interiér osvětlují trojice obdélných oken v segmentově ukončených špaletách. Zařízení Novorománské vybavení pochází z roku 1904. Tvoří je hlavní oltář, dva boční oltáře a kazatelna. Na hlavním oltáři jsou umístěny barokní sochy čtyř evangelistů z osmnáctého století. Na jednom bočním oltáři je umístěno sousoší Korunování Panny Marie ze šestnáctého století. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl III. Vikariát Kralovický, Vlašimský a Zbraslavský; část VIII. Vikariát Kralovický. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1909. 363 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 1. Bělá, fara, s. 3 – 7. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel Navštívení Panny Marie a svatého Václava

Kostel Navštívení Panny Marie a svatého Václava je památkově chráněná církevní stavba v obci Dolní Kalná v okrese Trutnov. Byl farním kostelem místní farnosti, od 1. července 2006 je filiálním kostelem farnosti Hostinné. Popis Barokní jednolodní stavba se nachází na návrší uprostřed obce. Je obklopena hřbitovem, kolem jehož zhruba oválné ohradní zdi jsou umístěny kapličky zastavení křížové cesty. V kostele jsou funkční pozdně barokní varhany pocházející z roku 1813. Jsou pokládány za vůbec nejstarší dochovaný nástroj varhanářské dílny Ignáce Predigera, která proslula mnoha realizovanými díly v severovýchodních Čechách. Historie První písemná zmínka o kostele sv. Václava pochází z roku 1352, ač samotná Dolní Kalná je zmiňována až v roce 1369. Roku 1424 byl kostel pobořen husitskými vojsky během Žižkova tažení. Na místě zbořené gotické stavby byl v roce 1609 postaven nový renesanční kostel nákladem Václava z Valdštejna. Byl předán k užívání českým bratřím; kázal zde i Jan Amos Komenský. Kostel byl přestavěn do dnešní barokní podoby v roce 1723, kdy panství vlastnil hrabě Václav z Morzinu. Od roku 2012 probíhají zásadní opravy střechy, fasády a varhan. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kaple svatého Jana Křtitele (Dolní Kounice)

Kaple svatého Jana Křtitele v Dolních Kounicích stojí na náměstí Míru v místní části Závodí. Jde o renesanční stavbu s prvky doznívající gotiky a byla vystavěna kolem poloviny 16. století na městském hřbitově. Majitelem je město Dolní Kounice. Jedná se o kulturní památku. Kaple je veřejnosti přístupná pouze v době konání kulturních akcí. Historie Pozemek k založení nového hřbitova daroval městu starosta Jan Tišnovský z Cynenberka v 16. století. Výstavbu kaple udávají některé zdroje na polovinu 16. století, jiné na rok 1590. Ke kapli, která sloužila také jako márnice, patřil přístavek pro máry a základní nářadí hrobníka, na vnější zdi byla menší kazatelna. Ve věžičce bývaly před první světovou válkou dva zvony, starší byl datován do roku 1556. Na hřbitově se pohřbívalo až do 1. ledna 1938, kdy se otevřel nový obecní hřbitov. Kaple byla značně poškozena na konci druhé světové války. Zbytky starého hřbitova (náhrobky, kříže, ohradní zeď) byly odstraněny v roce 1948. Kaple byla obnovena v roce 1958, v 90. letech 20. století došlo k její opravě. Popis Jedná se o menší čtyřbokou obdélnou stavbu se sedlovou střechou. Stěny jsou prolomeny pěti okny s lomenými oblouky, na severní a jižní stěně jsou stupňovité štíty. Ze střechy vystupuje dřevěná věžička – sanktusník – zakončená křížem. Stěny jsou zvenku i zevnitř hladce bíle omítnuté. Vnitřní prostor je zaklenutý hřebíkovou klenbou. Z dochovaných popisů a fotografií vyplývá, že v kapli byl zřejmě barokní oltář zhotovený z dřeva a kořenů růží a vinné révy. Součástí byly sochy sv. Jana Křtitele a dalších světců a světic. V interiéru se také nacházelo několik lavic. Odkazy Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska. 1. vyd. Svazek 1. Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Stodola (Dolní Lutyně)

Srubová polygonální stodola z počátku 19. století (také známá jako Rakusova stodola) se nachází u domu čp. 83 v obci Dolní Lutyně na lokalitě Nerad v okrese Karviná v Moravskoslezském kraji. Stodola je zapsaná v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky. Popis Jedna z posledních dochovaných stodol slezského typu v České republice, která byla postavena v roce 1803 či 1805 u domu čp. 83 v Neradu. Srubová stavba z neotesaných kmenů postavená na polygonálním půdorysu s mohutnými zhlavími na nárožích. Jedna strana stodoly je zakončena polygonálně, druhá strana ukončena trojúhelníkovým štítem prodloužený o deštěný přístavek s deštěným štítem. Na straně do dvora se přimykají dva deštěné přístavky. Střecha stodoly je sedlová, na štítové straně má obháňku. Střecha byla v minulosti krytá slaměnými došky, po roce 2014 byla krytina změněna na dřevěné šindely. Stodola je částečně podsklepená. Na delších stranách jsou dřevěná deštěná dvoudílná vrata. Odkazy Reference Literatura HAJZLEROVÁ, Irena. Dolní Lutyně 1305–2005, Dolní Lutyně 2005, ISBN 80-239-3810-X Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stodola v Dolní Lutyni na Wikimedia Commons
Kostel svatého Archanděla Michaela (Dolní Rokytnice)

Kostel svatého Michaela, archanděla je římskokatolický farní kostel v Rokytnici nad Jizerou. Historie Od roku 1598 stál v Rokytnici protestantský dřevěný kostel. V letech 1646 až 1657 byl v rámci jezuitské rekatolizace přestavěn na kamenný. Roku 1752 vystavil Arnošt Quido Harrach dekret ke stavbě kostela. 24. května 1753 byl položen základní kámen a první bohoslužbu sloužil farář Kramář již v roce 1756, ačkoliv kostel nebyl dostavěn. V roce 1759 byl kostel dokončen a vysvěcen. V roce 1880 proběhla v kostele generální rekonstrukce. Poslední opravy byly provedeny na budově v devadesátých letech 20. století. Popis Jednolodní barokní kostel má trojramenný kůr. Základ kostela je z velkých kamenů. Na hlavním oltáři je obraz „Pád andělů“ s vyobrazením sv. Michaela a nápisem „Kdo je jako Bůh“ od Dominika Kindermanna. Obraz na levém bočním oltáři znázorňuje svatého Felixe, pravý oltář pak papeže Pia V. Inventář kostela většinou pochází z 18. století, výjimkou je skleněný lustr z roku 1840 a vitráže v presbytáři umístěné do chrámu v roce 1880. Střecha je šindelová. Původní varhany postavil František Pavel Horák v roce 1785, avšak z nich zbyly pouze varhanní skříně. V nich je nový dvoumanuálový nástroj z roku 1904 od Josefa Kobrleho. Zvony V kostele svatého Michaela jsou dva zvony: Svatý Michael – zvon z roku 1638, do roku 1725 se jmenoval Kryštof Harant z Polžic a Bezdružic Prostřední zvon – z roku 1739 Malý zvon – z roku 1866 Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Archanděla Michaela na Wikimedia Commons