Náměstí Přemysla Otakara II.

Náměstí Přemysla Otakara II. je centrální veřejné prostranství v historickém středu Českých Budějovic, v současné době pojmenované po zakladateli města, českém králi Přemyslu Otakaru II, rozlohou 1,7 ha je jedním z největších a po náměstí ve Vysokém Mýtě druhým největším čtvercovým náměstím v České republice. Historie V dřívějších dobách se náměstí říkalo různě, písemně je zaznamenaný název Hlavní náměstí. Od roku 1915 neslo náměstí následující pojmenování: od 4. června 1915 Kaiser-Franz-Josef-Platz od 11. listopadu 1918 náměstí Svobody od 24. května 1934 Masarykovo náměstí za okupace Adolf Hitler Platz od 9. května 1945 Masarykovo náměstí od 26. září 1951 Žižkovo náměstí od 1. ledna 1991 náměstí Přemysla Otakara II. Téměř pravidelná čtvercová plocha náměstí má rozměry cca 133×133 m. Byla vytyčena okolo roku 1265 Hirzem a okolo ní byly vyměřeny parcely šířky kolem 8 m pro stavbu měšťanských domů. Náměstí bylo postupem času vydlážděno a byla na něm zbudována studna a popraviště (na jeho místě se dnes nachází bludný kámen). Nějakou dobu na něm stály i masné krámy, než byly z příkazu Karla IV. strženy a přemístěny do dnešní Krajinské ulice. V první polovině 20. století jezdily po krajních stranách náměstí též tramvaje. Poblíž severovýchodního rohu náměstí se nachází Černá věž a katedrála svatého Mikuláše. Bludný kámen V jihovýchodní části náměstí je v pravidelné keramické dlažbě oblý, cca 30 cm velký kámen s křížkem. Podle pověsti na tomto místě stával popravčí špalek. V roce 1470 nebo 1478 na něm bylo údajně popraveno 10 mladíků podezřelých z vraždy rychtáře. Spisovatelka Zdeňka Bezděková na motivy tohoto příběhu napsala povídku Bludný kámen. Současná pověst říká, že kdo překročí kámen v určitou hodinu, zabloudí. V roce 2010 se skupince mladíků podařilo kámen vykopat, při činu je zadržela městská policie. Od té doby je z bezpečnostních důvodů kámen zabetonovaný do země. Samsonova kašna Dnešní dominanta náměstí, Samsonova kašna, byla zbudována ve 20. letech 18. století uprostřed náměstí. Na jižním rohu západní strany náměstí stojí Radnice, která svoji dnešní podobu získala zhruba během přestavby v letech 1684–1747. Rozloha náměstí Náměstí má téměř čtvercový tvar. Jižní strana má délku 132,5 m, severní 137,4 m, východní 134,1 m a západní 134 m. Uprostřed náměstí se nachází plocha dlážděná keramickou dlažbou z roku 1939, která má rozměr 80×80 m, ke které z každé strany přiléhá 10 m široký pruh, využitý mj. jako parkoviště. Tato plocha má tedy výměru 1 ha (kvůli zaoblení rohů 9 954 m²), celé náměstí pak 17 768 m². Návrh této úpravy náměstí pochází od profesora Pavla Janáka, dlaždičky byly vyrobeny v Šatově. Rozlohou je větší stejnojmenné náměstí ve Vysokém Mýtě, avšak to budějovické má tvar bližší čtverci. Zástavba Kolem náměstí se nachází celkem 48 domů, 39 z nich má adresu na náměstí, zbylé spadají do okolních ulic. Západní strana Na západní straně náměstí je celkem 10 budov, 9 adres. V jihozápadním rohu ústí do náměstí ze západu ulice Radniční a z jihu Biskupská. Severní strana Severní strana má 13 domů, 9 adres. V severozápadním rohu ústí do náměstí ze západu ulice Piaristická a ze severu Krajinská. Východní strana Na východní straně je celkem 13 domů, 11 adres. V severovýchodním rohu ústí do náměstí ze severu ulice U Černé věže a z východu Kanovnická. Jižní strana Jižní strana má 12 domů, 10 adres. V jihovýchodním rohu ústí do náměstí z východu ulice Karla IV. a z jihu Dr. Stejskala. Odkazy Reference Literatura Encyklopedie Českých Budějovic. České Budějovice: Nebe, 2006. ISBN 80-239-6706-1. S. 335. SCHINKO, Jan; BINDER, Milan. Českobudějovické náměstí, aneb Samsonova kašna, Bludný kámen a 48 domů. České Budějovice: Milan Binder, 2007. ISBN 978-80-903636-5-6. S. 170. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu nám. Přemysla Otakara II. na Wikimedia Commons Historie