NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jízdárna Pražského hradu

Jízdárna Pražského hradu nebo také Hradní jízdárna je rozměrná barokní jízdárna, stavba nacházející se v širším areálu Pražského hradu u cesty k Prašnému mostu naproti vchodu do Královské zahrady nad Jelením příkopem. Stavba pochází z roku 1694, kdy nahradila původní starší menší jízdárnu z roku 1572. Popis a historie objektu K jízdárně patří také hospodářský dvůr se stájemi pro koně a s původní Rudolfovou bažantnicí, jež byla založena před rokem 1600. Jedná se o relativně mohutnou 92 metrů dlouhou a 40 metrů širokou budovu s půdorysem ve tvaru pravidelného obdélníka s široce klenutou dřevěnou valbovou střechou s malými kruhovými okny. Stavba byla vybudována na pokyn císař Leopolda I. a z iniciativy prezidenta české komory Františka Josefa Šlika, projekt stavby dodal pražský architekt Jan Baptista Mathey, stavitelem byl Marco Canevalle. Budova byla určena pro jezdecký výcvik a jezdecké zábavy šlechticů, což připomínají dvě plastiky nacházející se v jejím průčelí. Oproti původnímu stavu dnes na průčelní fasádě chybí císařská říšská orlice, kterou dal odstranit prezident Masaryk. V roce 1760 jízdárna vyhořela a musela projít první rekonstrukcí, kdy dostala nový strop, který se dochoval do dnešních dob. V pozdějších dobách, kdy jízdárna přestala sloužit svému účelu byla využívána jakožto skladiště. Od roku 1949 slouží jako významná pražská výstavní síň, kde jsou pravidelně pořádány výstavy nejvýznačnějších umělců. Reference Literatura František Ruth, Kronika královské Prahy a obcí sousedních, II, Praha 1905, s. 870 (lokalizuje divadlo správně na hradby, od Prašného mostu po Bruskou bránu) Pavel Janák: Jízdárna Pražského hradu in: Architektura XI, 1952, s. 221-226 Rostislav Švácha: Mathey, Janák, Lábus a Jízdárna Pražského hradu, in: Stavba 3/2007 Jaroslava Staňková, Jiří Štursa, Svatopluk Voděra: Pražská architektura, významné stavby jedenácti století, Praha, 1991, ISBN 80-900209-6-8 HEROLD, Eduard. Malebné cesty po Praze : Královský hrad pražský. Praha: Grégr, 1884. Dostupné online. Kapitola Jízárny, s. 401–403. Související články Zahrada na terase Jízdárny Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jízdárna Pražského hradu na Wikimedia Commons
Манеж Пражского Града

Манеж Пражского Града (чеш. Jízdárna Pražského hradu или Hradní jízdárna) — историческое здание около Пражского Града напротив входа в Королевский сад. К манежу также относится двор с конюшнями и помещение для разведения фазанов, построенное Рудольфом II в 1600 году. Современное тяжеловесное здание 92 х 40 метров было построено в 1694 году по указу Леопольда I по проекту архитектора Жан-Батиста Матея на месте прежней постройки 1572 года, которая была меньше. Сейчас на фасаде недостаёт герба империи, в виде орлицы, который был убран при одной из реконструкций. В 1760 году был пожар, при реконструкции была заменена крыша, которая сохранилась до сих пор. Манеж функционировал всего 103 года, следующие 150 лет он использовался как склад. В 1948—49 годах чешский архитектор Павел Янак провел реконструкцию здания. Планировалось, что здание будет выставочным залом, хотя Янак рассчитывал на многофункциональность. Поэтому вместо старых маленьких окон с высокими парапетами он спроектировал большие, открывающие новый вид на Град, открывающие пространство к террасе. Это в целом является плюсом, но для экспозиции скорее минусом. Тем не менее, по техническим параметрам помещение оставляло желать лучшего. Поэтому в 2006—07 годах было снова произведена реконструкция по проекту Ладислава Лабуса. Примечания Литература Pavel Vlček a kol. Jízdárna Pražského hradu // Umělecké památky Prahy. Pražský hrad a Hradčany (чеш.). — Praha: Academia, 2000. — Vol. 4. — S. 250–253. — 521 S. — (Umělecké památky Prahy). — ISBN 80-200-0832-2.
Rezerwat przyrody Malý Polom

Rezerwat przyrody Malý Polom (słow. Národná prírodná rezervácia Malý Polom) – rezerwat przyrody w grupie górskiej Beskidu Morawsko-Śląskiego w północno-zachodniej Słowacji. Na terenie rezerwatu obowiązuje 5. (w pięciostopniowej skali) stopień ochrony. Położenie Rezerwat leży w granicach katastralnych wsi Klokočov w powiecie Czadca w kraju żylińskim. Zlokalizowany jest w grzbietowych partiach pasma Połomów. Obejmuje fragment południowych stoków Małego Połomu (1061 m n.p.m.) oraz zachodnich zboczy grzbietu biegnącego od tegoż Małego Połomu na południe, w kierunku szczytu Čuboňov (1011 m n.p.m.). Tereny rezerwatu rozciągają się od wierzchołków obu wymienionych szczytów w dół po poziomice ok. 920–880 m n.p.m. Rezerwat znajduje się w granicach zachodniej części Obszaru Chronionego Krajobrazu Kisuce. Historia Rezerwat został powołany rozporządzeniem Ministerstwa Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr 3242/1981-32 z dnia 30 czerwca 1981 r. Charakterystyka Rezerwat obejmuje miernie nachylone stoki głównego grzbietu Karpat, budowane piaskowcami, zlepieńcami i iłowcami fliszu karpackiego. Skały te pojawiają się na powierzchni w formie najdłuższego na Kisucach muru skalnego, o długości ok. 600 m i wysokości od 1 do 8 m. Stosunkowo słabo rozczłonkowane, wspomniane stoki odwadniane są przez źródłowe cieki potoku Predmieranka (lewobrzeżny dopływ Kisucy). Cały teren rezerwatu porastają lasy bukowe ze sporą domieszką jodły i świerka, występujące tu w górnych partiach regla dolnego. Ze względu na mierne nachylenie stoków wytworzyły się na nich lokalne, podmokłe depresje terenowe, z fragmentami torfowisk i torfowiskowych borów świerkowych, będące miejscami występowania specyficznych zbiorowisk roślinnych oraz rzadkich gatunków zwierząt, głównie bezkręgowców. Cel ochrony Celem funkcjonowania rezerwatu jest ochrona cennych, dobrze zachowanych naturalnych zbiorowisk leśnych typowych dla wyższych położeń fliszu zachodniobeskidzkiego Kisuc dla celów naukowo-badawczych i kulturalno-edukacyjnych. Przypisy
Hájovna (Karlov)

Hájovna v Karlově číslo popisné 2, je přízemní, částečně roubené stavení u silnice z Hrabětic do Josefova Dolu. Historie Objekt – původní panská myslivna, tzv. Jägerhaus – je zaznamenán na mapě stabilního katastru z roku 1843. V roce 1899 pak prošel přestavbou podle projektu stavitele Josefa Appelta ze Smržovky. Od roku 2020 je budova kulturní památkou. Architektura Obytné stavení je krytým krčkem spojeno se stavením hospodářským a je dvoutraktové na půdorysu T: jihovýchodní část je určena k ubytování, zatímco na severozápadě kolmo napojená část je provozní. Stavení má vzhledem k příkrému svahu, na kterém stojí, po celé šíři vysokou žulovou omítanou podezdívku. Dům je překryt vodorovným a ve štítech svislým bedněním, zdobeným dřevořezbou. Střechy jsou sedlové. Za cenný vnější prvek lze považovat dřevořezbu s motivem korunky – tento mariánský symbol zřejmě odkazuje na sousední kapli Navštívení Panny Marie. Krčkem připojená hospodářská budova je provedena v režném zdivu, střídajícím žulové kvádry a pálené cihly. Hlavní vstup do obytné budovy, umístěný v severovýchodním průčelí, vede do síně provozní části, vedle ní je pak situována kuchyně. Obytná část je rozdělena do dvou místností, v nichž je v interiéru viditelné roubení. Uvnitř domu se dochovalo množství historicky cenných prvků, jako například původní okna a dveře včetně zárubní a kování, původní výmalba pokojů, vyřezávané schodiště nebo nábytek. Zajímavosti V této hájovně žil hajný Janoušek se ženou. Jejich dcera Anna Janoušková je matkou Marianne Fattonové, která na olympijských hrách v Miláně v roce 2026 získala zlatou medaili ve skialpinismu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Panská myslivna na Wikimedia Commons
Švihovský mlýn

Švihovský mlýn (Tylův) ve Švihově v okrese Klatovy je vodní mlýn, který stojí jižně od náměstí poblíž hradu Švihov na řece Úhlava. Od roku 2020 je chráněn jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Mlýn, původně panský a staršího založení, je připomínán k roku 1700. Od roku 1841 byl v držení rodiny Tylovy. V roce 1901 vyhořel a poté byl v letech 1910–1912 obnoven a upraven na moderní poloautomatický mlýn s elektrárnou. Zároveň byla postavena nová mohutná čtyřpodlažní budova mlýnice a došlo i k úpravě a rozšíření klasicistního obytného stavení a hospodářských budov. Popis Voda na vodní kolo vedla náhonem napájeným vodou z hradního příkopu. Odkazy Reference Související články Seznam vodních mlýnů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodní mlýn na Wikimedia Commons Švihov na webu ČÚZK, Archivní mapy (1837)
Kaplica św. Floriana w Krzyżkowicach

Kaplica św. Floriana w Krzyżkowicach – kaplica rzymskokatolicka w Krzyżkowicach pod wezwaniem św. Floriana. Należy do parafii św. Katarzyny w Dytmarowie. Historia Kaplica została wzniesiona w 1933, a jej poświęcenie odbyło się w 1935. Architektura Kaplica została wybudowana na planie prostokąta z wieżą przylegającą od frontu. Nawa kaplicy jest nakryta dwuspadowym dachem a wieża szpiczastym dachem czterospadowym zwieńczonym krzyżem. Okna nawy i wieży są zamknięte ostrym łukiem. Wnętrze kaplicy zostało zabezpieczone drewnianymi drzwiami, również zakończonymi ostrym łukiem. W górnej części drzwi znajduje się witraż z motywem św. Floriana. Głównym wyposażeniem kaplicy jest ołtarz z obrazem św. Floriana. W wieży zawieszony jest dzwon wykonany przez firmę G. Reissa z Wrocławia. Przypisy
Chrášťany (okres České Budějovice)

Chrášťany jsou obec v okrese České Budějovice v Jihočeském kraji. Leží zhruba devět kilometrů severozápadně od Týna nad Vltavou. Obec se rozkládá na dvou nesousedících územích. Žije zde 721 obyvatel. Historie První písemná zmínka o vesnici (Chrasczan) pochází z roku 1352. Obyvatelstvo Obecní správa Části obce Obec Chrášťany se skládá z pěti částí na pěti katastrálních územích. Část Pašovice leží na odděleném území od ostatních částí. Chrášťany (k. ú. Chrášťany u Týna nad Vltavou) Doubrava (k. ú. Doubrava nad Vltavou) Doubravka (k. ú. Doubravka u Týna nad Vltavou) Koloměřice (i název k. ú.) Pašovice (i název k. ú.) Od 1. dubna 1976 do 23. listopadu 1990 k obci patřily i Hosty (Hosty se, již bez Pašovic, opět osamostatnily k 24. listopadu 1990). Obecní symboly Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 21. dubna 2020. Pamětihodnosti Kostel svatého Bartoloměje, uprostřed vsi. Jednolodní budova s pravoúhle zakončeným presbytářem a hranolovou věží v západním průčelí. Nynější stavba pochází z roku 1912, kdy nahradila původní, raně gotický kostel, poprvé připomínaný roku 1384. Ze starého kostela dochováno vybavení (hlavní oltář a kazatelna z doby kolem roku 1700, boční oltáře Panny Marie a svatého Jana Nepomuckého ze druhé čtvrtiny 18. století, kamenná křtitelnice pozdně gotická) a některé architektonické detaily, kupříkladu gotický portál, použitý coby jižní postranní vstup. Výklenková kaplička z roku 1894, jihozápadně od Chrášťan při silnici do Doubravky Pomník padlých z roku 1933, připomíná 14 občanů, kteří se nevrátili z první světové války, později doplněn deskou se jmény 19 obětí nacistické okupace Osobnosti Věroslav Mertl (1929–2013), spisovatel Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chrášťany na Wikimedia Commons Oficiální stránky Chrášťany v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN) Chrášťany na webu Selské baroko
Chrášťany (České Budějovice District)

Chrášťany is a municipality and village in České Budějovice District in the South Bohemian Region of the Czech Republic. It has about 700 inhabitants. Chrášťany lies approximately 37 kilometres (23 mi) north of České Budějovice and 88 km (55 mi) south of Prague. Administrative division Chrášťany consists of five municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Demographics References External links Official website
Chrášťany

Chrášťany es una localidad del distrito de České Budějovice en la región de Bohemia Meridional, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 716 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro-sur de la región, en la zona de la selva de Bohemia, a poca distancia al sur de la ciudad de Praga, de la orilla del río Moldava —el más largo del país, afluente del río Elba— y al norte de la frontera con Austria.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Chrášťany.
Chrášťany (district de České Budějovice)

Chrášťany (en allemand : Chraschtian) est une commune du district de České Budějovice, dans la région de Bohême-du-Sud, en République tchèque. Sa population s'élevait à 736 habitants en 2023. Géographie Chrášťany se trouve à 9 km au nord-nord-ouest de Týn nad Vltavou, à 37 km au nord-nord-ouest de České Budějovice et à 87 km au sud de Prague. La commune est formée de deux sections séparées par Hosty. La section principale de la commune est limitée par Dražíč au nord, par Bechyně à l'est, par Týn nad Vltavou et Hosty au sud, et par Albrechtice nad Vltavou à l'ouest. La seconde section est limitée par Hosty au nord et à l'est, par Všemyslice au sud et par Albrechtice nad Vltavou à l'ouest . Histoire La première mention écrite du village date de 1352. Administration La commune se compose de cinq sections : Chrášťany u Týna nad Vltavou Doubrava nad Vltavou Doubravka u Týna nad Vltavou Koloměřice Pašovice Galerie Transports Par la route, Chrášťany se trouve à 10 km de Týn nad Vltavou, à 26 km de Písek, à 42 km de České Budějovice et à 111 km de Prague. Source (cs) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en tchèque intitulé « Chrášťany (okres České Budějovice) » (voir la liste des auteurs). Notes et références Portail de la Tchéquie
Chrášťany (České Budějovice-i járás)

Chrášťany település Csehországban, a České Budějovice-i járásban. Chrášťany Albrechtice nad Vltavou, Všemyslice, Týn nad Vltavou, Dražíč, Hosty és Bechyně településekkel határos. Lakosainak száma 721 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Храштјани (Чешке Будјејовице)

Храштјани (чеш. Chrášťany) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Чешке Будјејовице, у Јужночешком крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 728 становника. Референце Спољашње везе
Chrášťany (ort i Tjeckien, Södra Böhmen)

Chrášťany är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Södra Böhmen, i den centrala delen av landet, 90 km söder om huvudstaden Prag. Chrášťany ligger 457 meter över havet och antalet invånare är 710. Terrängen runt Chrášťany är huvudsakligen platt, men åt sydväst är den kuperad. Runt Chrášťany är det ganska tätbefolkat, med 192 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Písek, 17,4 km väster om Chrášťany. I omgivningarna runt Chrášťany växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor
Barnovský mlýn

Barnovský mlýn (psáno také Barnovský Mlýn, nazývaný také německy Bernhauer Mühle či Schertzenmühle nebo Rödermühle) je zaniklý vodní mlýn a vodní pila (šindelka), které se nacházely na dolním konci zaniklé německé vesnice Barnov, na pravém břehu řeky Odry v pohoří Oderské vrchy / Vítkovská vrchovina ve vojenském újezdu Libavá v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Mlýn se nacházel nedaleko Barnovského mostu a Novooldřůvského mlýna. Mlýn již neexistuje a místo se nachází u mokřadů na okraji Barnovské přehrady. Protože se místo nachází ve vojenském prostoru, tak je veřejnosti, bez příslušného povolení, nepřístupné. Další informace Barnovský mlýn na horní vodu měl číslo popisné 49 a nacházel se v současném katastrálním území Rudoltovice. Mlýn je zobrazován na staré mapě 1. josefského vojenského mapování (1764-1768). V roce 1745 byl mlynářem Kristián Klement. Další příjmení mlynářů působících na mlýně jsou Röder, Klement a Göttiger. V roce 1931 mlýn a pila vyhořely a nebyly již obnoveny a zůstal jen výměnek, kde rodina mlynáře bydlela až do roku 1936, kdy výměnek koupil Robert Mann a zřídil zde hájovnu. Po vysídlení německého obyvatelstva z Československa v roce 1946, byl v roce 1949 materiál z výměnku a mlýna použit ke stavbě domku ve Spálově. Voda vedla do mlýna náhonem. Vodní kola měla výkon 3,33 kW a 3,18 kW. Na místě lze nalézt zbytky náhonu, zástavy a mokřady. Místo bývá také občasně zaplavováno rozvodněnou Odrou. Dále po proudu řeky Odry se nachází další zaniklý mlýn Lhota, který také patřil k Barnovu. Obvykle jednou v roce může být místo a jeho okolí přístupné veřejnosti v rámci populární cykloturistické akce Bílý kámen. Galerie Odkazy Reference Související články Vojenský újezd Libavá Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Barnovský mlýn na Wikimedia Commons
Vysílač Černá Studnice

Vysílač Černá Studnice se nachází na stejnojmenném vrchu v nadmořské výšce 864 m n. m., který je součástí Černostudničního hřebene v Jizerských horách. Je vysoký 45 metrů. Televizním vysíláním pokrývá většinu území Libereckého kraje. Historie Vysílání Multiplexu 4 na kanálu 25 bylo z této lokality spuštěno 25. června 2012. Asi 3 měsíce od spuštění se vysílalo do jediné malé anténní „rakvičky“ umístěné asi v polovině stožáru, dosah signálu byl proto velmi omezen. Nový všesměrový anténní systém byl na vrcholku věže nainstalován 4. října 2012. 15. září 2013 bylo na kanálu 29 spuštěno vysílání Regionální sítě 7. K urychlení spuštění tohoto multiplexu z této lokality došlo na základě jednání České televize, která v této síti spustila 31. srpna 2013 vysílání ČT:D a ČT art, ale dosah signálu byl velmi neuspokojivý a diváci si na tento stav stěžovali. Proto byl tento program spuštěn i v Multiplexu 3 Českých Radiokomunikací, který nabízel kvalitnější pokrytí. Do června 2015 byla DVB-T technologie společnosti Digital Broadcasting umístěna přímo v technickém domku u paty stožáru. Nyní je umístěna ve vlastním kontejneru přímo pod stožárem. Regionální síť 7 zde několikrát změnila vysílací kanál z důvodu mezinárodní koordinace kmitočtů a také kvůli přípravě na vysílání DVB-T2. Nejprve zde 16. prosince 2017 došlo k přeladění z kanálu 29 na kanál 21 a znovu se přelaďovalo 7. února 2020 na kanál 50. 28. prosince 2018 odtud bylo zahájeno DVB-T2 vysílání Přechodové sítě 13 na kanálu 24. Ta přešla 27. února 2020 na finální DVB-T2 Multiplex 24, který začal vysílat na kanálu 43. Dne 26. února 2020 bylo ukončeno vysílání DVB-T Multiplexu 4 na kanálu 25 a 31. října 2020 i DVB-T Regionální sítě 7 na kanálu 50. Vysílané stanice Televize Přehled televizních multiplexů šířených z Černé Studnice: Ukončené vysílání Digitální vysílání DVB-T Vypínání Multiplexu 4 probíhalo 26. února 2020. 27. února 2020 se Přechodová síť 13 přetransformovala na Multiplex 24. Regionální síť 7 ukončila vysílání 31. října 2020. Reference
Grandhotel Pupp

The Grandhotel Pupp (Czech pronunciation: [pup]) is a 228-room luxury hotel in Karlovy Vary, Czech Republic. The hotel hosts the annual Karlovy Vary International Film Festival. History The hotel began as the Saxony Hall, built in 1701 by Burgomaster Deiml. A later mayor, Becher, built a Lusthaus on a plot of land he owned at right-angles to the Saxony Hall. This became known as the Bohemia Hall. Jan Jiří Pop (German: Johann Georg Pupp), a confectioner, came to Karlovy Vary (that time known under its German name Karlsbad) in 1760 and worked for a local confectioner called Mitterbach. The widow of former mayor Becher sold a one-third share in the Bohemia Hall to Mitterbach's daughter, who married Pop in 1775. The following year, she bought another third and her husband the remaining third, giving the Pop/Pupp family complete ownership of the hall. At that time, Jan Jiří Pop started to use the German variant of his name. The family prospered in the following decades and was able to buy the Saxony Hall in 1890. Between 1896 and 1907, the Viennese architects Fellner & Helmer rebuilt the various family-owned buildings into the neo-Baroque Grandhotel Pupp that stands today. Up until World War II the family continued to acquire neighbouring properties and incorporate them into the hotel complex. After the war, the Edvard Beneš government of Czechoslovakia nationalized the hotel and it was renamed Grandhotel Moskva in 1950. The hotel's owners, along with almost the totality of the Karlovy Vary's population, were expelled. The hotel's original name was restored in 1989 and it has since been privatized. In popular culture The Grandhotel Pupp was a major location for the 2006 movie Last Holiday starring Queen Latifah. It also appears in the 2006 James Bond film Casino Royale as Hotel Splendide in Montenegro. It has been cited as inspiration for the Grand Budapest Hotel in the movie of the same name. References External links Official website
Grandhotel Pupp

El Grandhotel Pupp es un hotel de lujo en la ciudad de Karlovy Vary, República Checa. Historia A inicios del siglo XVIII se instaló aquí un centro de hospitalidad (Lusthaus). Con el tiempo llegó el confitero Johann Georg Pupp, quien trabajó para el confitero local Peter Mitterbach, contrajo matrimonio con su hija y años después se convirtió en propietario del lugar. Mandó construir la hostería Zum Auge Gottes (actual Café Pupp).​ Entre sus huéspedes más célebres se cuenta Ludwig van Beethoven. El edificio actual fue diseñado por el estudio de arquitectos vienés Fellner und Helmer en 1896, y se inauguró en 1907. Cuenta con 228 habitaciones, centro de conferencias, spa y otros servicios.​ En la actualidad, este hotel sirve de sede al Festival Internacional de Cine de Karlovy Vary.​ En la cultura popular La acción principal de Last Holiday (2006) se desarrolla en el Grandhotel Pupp. En la película de James Bond Casino Royale (2006) sirvió de locación para el Hotel Splendide. En The Grand Budapest Hotel (2014) sirvió de inspiración para diseñar el set. Bibliografía August Leopold Stöhr: Kaiser–Karlsbad und dieses weit berühmten Gesundheitsortes Denkwürdigkeiten, für Kurgäste, Nichtkurgäste und Karlsbader selbst. 2ª ed. Franieck, Karlsbad 1812. Die Anfänge des Hauses „Pupp“ in Karlsbad. En: Karlsbader historisches Jahrbuch, tomo 2 (1939), pág. 81–85. Die Alte Wiese zur Goethezeit. En: Karlsbader historisches Jahrbuch, tomo 3 (1940), pág. 73–78. Anton Gnirs: Topographie der historischen und kunstgeschichtlichen Denkmale in dem Bezirke Karlsbad (Handbuch der sudetendeutschen Kulturgeschichte; tomo 8). Reedición por Oldenbourg Verlag, Múnich 1996, ISBN 3-486-56170-7 (reimpresión de la edición de Praga 1933). Referencias Enlaces externos Sitio web
Grandhotel Pupp

Le Grandhotel Pupp est un hôtel de Karlovy Vary, en République tchèque. Ouvert en 1701 sous un autre nom, cet établissement 5 étoiles compte aujourd'hui 228 chambres. Il accueille chaque année le festival international du film de Karlovy Vary. Histoire Une scène du film Casino Royale (2006) y est tournée. Notes et références Liens externes (mul) Site officiel Ressource relative au spectacle : Carthalia Ressource relative à l'architecture : MonumNet Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’hôtellerie Portail de la Tchéquie Portail de la protection du patrimoine