NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
St. Georg und Martin (Martínkovice)

St. Georg und Martin (tschechisch Kostel svatého Jiří a svatého Martina) ist eine Römisch-katholische Kirche in Martínkovice (deutsch Märzdorf) im Okres Náchod in Tschechien. Geschichte Neben Božanov (Barzdorf) und Šonov (Schönau) gehört Martinkovice zu den ältesten Pfarreien des Bistums Königgrätz. Schon 1384 wird eine hölzerne Kirche als Pfarrkirche erwähnt. Der heutige Bau wurde 1692 vollendet. Die Lage an dem überhöhten Steineufer gibt ihr eine weithin beherrschende Stellung. Baumeister war Martin Allio, der der großen Prager Bauhütte des Carlo Lurago angehörte. Bauwerk Der Bau steht auf dem Grundriss eines Griechischen Kreuzes, wobei die Seitenarme des Eingangsraumes und des Chors eine doppelte Tiefe aufweisen. Das Hauptschiff ist von einem Kuppelgewölbe überdacht, die Seitenarme tragen Tonnengewölbe, in die die Fenster Stichkappen einschneiden. Kuppel und Gewölbe sind mit Fresken von Felix Anton Scheffler verziert. Sie zeigen Mariä Aufnahme in den Himmel, den Triumph des hl. Martin, den Kampf des hl. Georg mit dem Drachen und die Schutzpatronin der Kirchenmusik hl. Cäcilia an der Orgel. Ausstattung Ihrer Innenausstattung nach ist diese Kirche wohl die reichste des ganzen Vikariates. Der Hochaltar und die Seitenaltäre sind im Stil des Bauernbarock gestaltet. Die Statuen in den Nischen der Pfeilerecken stammen von einem unbekannten Meister: die Jungfrau Maria, der hl. Josef und die hl. Margaretha. Das Hochaltarbild mit der „Verurteilung des hl. Georg“ wurde von einem unbekannten Künstler geschaffen. An der Orgelbrüstung hängt eine Ölmalerei, die die hl. Cäcilia an der Orgel darstellt. In einer Nische des Turmes, der die Kirche flankiert, steht eine spätgotische Madonna. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970, S. 87. Weblinks Vikariat Nachod
Kościół św. Marcina i Jerzego w Martínkovicach

Kościół św. Marcina i Jerzego w Martínkovicach – zabytkowy kościół w miejscowości Martínkovice, położonej w Czechach, w kraju hradeckim, w Sudetach Środkowych; należy do broumovskiej grupy kościołów. Historia Pierwotnie na wzgórzu, w miejscu świątyni znajdował się kościółek z drewna wzmiankowany w 1384 z murowaną wieżą dobudowaną w 1650. W latach 1692–1698 za panowania Thomas Sartorius (1663–1700), 47. opata broumovskiego przy wieży wzniesiono wczesnobarokowy kościół. Świątynię na planie prostokąta zaprojektował Martin Allius. Wnętrze jest dziełem malarza Felixa Antona Schefflera (1701–1760). Główny ołtarz ozdabiają posągi z 1700 śś. Szczepana (L) i Wawrzyńca (P) . Do kościoła, otoczonego cmentarzem, prowadzi brama między kostnicami. Obok pomnik poległych żołnierzy I wojny światowej i zabytkowa barokowa plebania. Cmentarz otaczają stacje drogi krzyżowej. Zobacz też Plebania w Martínkovicach Przypisy
Kostel svatého Josefa (Moravská Ostrava)

Kostel svatého Josefa, nacházející se v ostravské místní části Moravská Ostrava. Historie Vystavěli jej Salesiáni Dona Bosca, kteří pečovali o chudou a ohroženou mládež a kteří zde od roku 1934 měli klášter. Stavba probíhala od 31. prosince 1935 do 24. listopadu 1937. Trojlodní kostel je atypickou stavbou – jeho zdi podpírá ocelový skelet, uvnitř je instalováno ústřední topení a na věži se nachází šestimetrový kříž, který v noci svítil neonovým světlem. Do užívání byl předán 8. prosince 1937. Jedná se o první československý kostel s ocelovou konstrukcí. Odkazy Literatura JUŘICA, Martin. Ostravské svatostánky. Ostrava: Repronis, 2006. ISBN 80-7329-116-9. S. 23. KOHOUT, Michal; TEMPL, Stephan; ZATLOUKAL, Pavel. Česká republika – architektura XX. století. Díl I. Morava a Slezsko. Praha: Zlatý řez, 2005. ISBN 80-902810-2-8. S. 152. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Josefa na Wikimedia Commons Don Bosco je unikátní bazilika technického věku
Kościół św. Klemensa w Levym Hradcu

Kościół rzymskokatolicki św. Klemensa – kościół znajdujący się w miejscowości Levý Hradec, jest to najstarszy chrześcijański kościół w Czechach, założony przez pierwszego historycznie potwierdzonego księcia czeskiego Borzywoja I w roku 884. Z pierwotnej rotundy zachowały się do dzisiaj jedynie fundamenty pod barokową nawą z XVII w. Przy kościele znajduje się cmentarz pochodzący z XI wieku. Przypisy
Kostel svatého Klementa Maria Hofbauera (Brno)

Kostel svatého Klementa Maria Hofbauera se nachází v brněnské čtvrti Horní Heršpice na území městské části Brno-jih, v Bednářově ulici. Jeho průčelí je chráněno jako kulturní památka České republiky. Historie Neorientovaný novobarokně-secesní kostel navrhl profesor Ferdinand Hrach z německé technické školy. Postaven byl v letech 1911–1912, a to hlavně pro německé obyvatelstvo, které tehdy v oblasti Horních Heršpic převažovalo nad českým. Zasvěcen byl Klementu Maria Hofbauerovi, což byl člen kongregace redemptoristů. Zapůjčení kostela pravoslavné církvi Na podzim roku 2025 začal kostel také sloužit Pravoslavné církevní obci Brno – jih, která vznikla vydělením z církevní obce při katedrálním chrámu sv. Václava pod Špilberkem. První pravoslavná liturgie zde proběhla v neděli 5. října 2025 (katolické bohoslužby jsou v kostele zpravidla pouze v sobotu). Nově ustavená církevní obec byla (s požehnáním olomoucko-brněnského biskupa, vladyky Izaiáše) zasvěcena památce svatého kyjevského knížete Vladimíra, a toto zasvěcení bylo pravoslavnými vztaženo i na samotný kostel (Klement Maria Hofbauer je pouze katolický světec, pravoslavní jej za svatého neuznávají). Pravoslavné bohoslužby bývají slouženy každou neděli a podle ohlášení i v jiných dnech. Odkazy Reference Literatura BÍLEK, Jiří. Brněnské kostely. Šlapanice: vlastním nákladem, 2000. S. 135–136. Související články Seznam kostelů v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Klementa Maria Hofbauera na Wikimedia Commons Kostel v Encyklopedii Brna
Kostel svatého Klimenta (Stupava)

Kostel svatého Klimenta je římskokatolický chrám v obci Stupava v okrese Uherské Hradiště postavený v letech 1857–1859. Je filiálním kostelem koryčanské farnosti. Historie O stavbu kostela se usilovalo již v 18. století. Povolení k výstavbě financované náboženskou maticí udělil císař Ferdinand I. Dobrotivý v roce 1841. Pozemek pro stavbu kostela, fary a hřbitova věnovala Ludmila Berchtoldová. Kostel byl postaven na místě bažiny, fara a hřbitov na místě vymýceného lesa. Stavby kostela a fary se ujal napajedelský stavitel František Růžička. Mistr Šaňák z Uherského Hradiště vedl tesařské práce. Fara byla postavena jako první a bydlel v ní dozorce stavby ing. Antonín Přerovský z Brna. 30. srpna 1857 boršický farář Chrysostom Nesrsta posvětil základní kámen, umístěný pod věží. O dva roky později byl kostel dostavěn. Náklady na vybudování kostela a fary činily 30 000 zlatých. Stupava byla původně součástí osvětimanské farnosti. 19. srpna 1863 byla zřízena zřízena stupavská farnost a byly k ní přičleněny Koryčanská huť z koryčanské farnosti a Staré Hutě z buchlovické farnosti. Nová farnost měla tehdy 1 200 věřících. 4. října 1863 kostel i faru vysvětil Chrysostom Nesrsta a ve stejném roce farnost navštívil olomoucký arcibiskup Bedřich z Fürstenberka, který zajistil financování vnitřní výbavy kostela. V letech 1861–1863 byl vybudován hřbitov, který byl vysvěcen 4. října 1863. 22. června 1864 se zde prvním farářem stal Vavřinec Sigmund. Po rozsáhlé rekonstrukci kostela zde 24. listopadu 1990 sloužil mši arcibiskup František Vaňák. 1. ledna 2006 byla stupavská farnost zrušena a začleněna do koryčanské farnosti. Od července 2006 se zde neslouží pravidelná nedělní mše. Mše jsou slouženy pouze v sobotu v letním období. Pouť probíhá v neděli kolem 23. listopadu na svátek sv. Klimenta. Interiér Hlavní oltář nemá obraz. Jsou zde dva boční oltáře Panny Marie a sv. Jana Nepomuckého, kazatelna, sousoší Křest Páně. Sochy sv. Jáchyma, Václava a Vavřince zhotovil Josef Hromádka z Litenčic. Původní obraz sv. Klimenta z hlavního oltáře zhotovila vídeňská firma Koller et. Comp., obraz Panny Marie Růžencové namaloval akademický malíř Jan Hlávka z Prahy. Střílecký stolař Nedvěd v roce 1863 vyrobil zpovědnici. 14. září 1861 sem byly přivezeny varhany od brněnského varhaníka Ferdinanda Miksche. Sochy Panny Marie Bolestné, Panny Marie a Božského Srdce Páně pochází z roku 1929. V roce 1942 byly zabaveny zvony z věže a byl sem proto přesunut zvon umíráček z obecní zvonice. Firma Dytrych z Brodku u Přerova pro kostel v roce 1989 odlila zvon Cyril Metoděj, který váží 150 kg a zní tónem E2. Odkazy Poznámky Reference Související články Hradisko svatého Klimenta Kostel svatého Vavřince (Koryčany) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Klimenta na Wikimedia Commons Kostel sv. Klimenta na oficiálních stránkách farnosti Koryčany Historie kostela a farnosti na oficiálních stránkách obce Stupava Archivováno 17. 11. 2017 na Wayback Machine.
Kostel svatého Kříže (Nebovidy)

Kostel svatého Kříže je římskokatolický chrám v obci Nebovidy v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je filiálním kostelem moravanské farnosti. Historie První písemná zmínka o nebovidském kostele pochází z roku 1329, kdy se stal farním. Jádro chrámu je však starší, dochované obvodové zdi lodi s okénky a vstupním portálem dokládají, že kostel byl postaven v románském slohu po polovině 13. století. Zřejmě kolem poloviny 14. století bylo původní kněžiště nahrazeno novým pravoúhlým se sakristií. Na konci 15. století byly zdi lodi zvýšeny a prostor byl zaklenut síťovou klenbou. Zřejmě po požáru v roce 1821 byla v rámci celkové obnovy chrámu přistavěna k jižní stěně předsíň s točitým schodištěm na kruchtu. Roku 1908 byla do dnešní podoby upravena hranolová zvonice. Velké úpravy se chrám dočkal v roce 1936, kdy byl presbytář prodloužen na dvojnásobnou délku a zároveň byla přistavěna nová sakristie. Fresky Při rekonstrukci elektrického rozvodu v kostele v roce 1992 byly pod moderními nátěry zjištěny na omítce barevné vrstvy. Restaurátor František Sysel průzkumem prokázal, že fresková výzdoba pokrývá obě boční zdi, čelní stěnu a vítězný oblouk. Gotické malby s vysokou uměleckou kvalitou a velmi zachovalé vznikly zřejmě v sedmdesátých a osmdesátých letech 14. století. Fresková výzdoba byla následně restaurována na přelomu 20. a 21. století. Odkazy Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (J–N). Praha: Academia, 1999. ISBN 80-200-0695-8. S. 644–647. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel svatého Kříže (Ronov nad Doubravou)

Hřbitovní kostel Svatého Kříže v Ronově nad Doubravou se nachází v dominantní poloze na skalnatém návrší nad údolím řeky Doubravy 1,5 km jihovýchodně od centra města. Původně románská stavba pochází zřejmě z první poloviny 13. století kdy kostel jako farní sloužil dnes zaniklé vsi Protivany. Současný presbytář je gotický věž byla připojena v renesanci či raném baroku, kdy byl také celý kostel opraven. Určitými stavebními úpravami prošel též v devatenáctém století. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel svatého Kříže (Sněžné)

Kostel svatého Kříže je římskokatolický kostel ve Sněžném. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Dějiny Na místě dnešního katolického kostela dříve stávala kaple zasvěcená sv. Kateřině. Kapli sv. Kateřiny roku 1753–1755 přestavěli na kostel v barokních formách. Nedávno proběhla oprava kostela. V kostele je nyní nová sakristie, předsíň a v celém kostele nová výmalba. Interiér kostela První co na hlavním oltáři zaujme, je velký kříž s Ježíšem Kristem. U kříže stojí Panna Maria a sv. Jan. Panna Maria byla matka Ježíše a sv. Jan byl jeho učedník. U kříže stojí proto, že když Pán Ježíš na kříži umíral, stáli u něho právě sv. Jan a Panna Maria. Na kůru jsou varhany ze 17. století, které se stále používají. Exteriér kostela Na fasádě kostela zaujme průčelí na kterých stojí sochy sv. Josefa (vlevo) a (vpravo) sv. Jana Nepomuckého od sochaře Jana Adama Nesmanna. Štít zdobí kalusové okno zakončené kovaným křížem. Střechy byly původně pokryty šindelem a věž neměla hodiny. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Kříže na Wikimedia Commons Oficiální stránky farnosti
Kostel svatého Leopolda (Brno)

Římskokatolický kostel sv. Leopolda se nachází v brněnské čtvrti Štýřice, na území městské části Brno-střed, ve Vídeňské ulici při klášteře milosrdných bratří. Celý areál je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie a popis Vybudován byl v letech 1768–1777, je postaven v pozdně barokním slohu a je mimo jiné známý svou malířskou a freskovou výzdobou od Mistra Josefa Sterna a sochami od Ondřeje Schweigla. Celková konstrukce kostela byla postavena v barokním duchu, ovšem průčelí již nese klasicistní prvky. Před kostelem se nachází čtveřice soch znázorňující pietní momenty a světce. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam kostelů v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Leopolda na Wikimedia Commons
St. Leonhard (Mušov)

Die St.-Leonhard-Kirche (tschechisch Kostel sv. Linharta) ist ein aufgegebener ehemals römisch-katholischer Sakralbau in der Wüstung Mušov (deutsch Muschau), Tschechien, westlich von Strachotin. Die ursprünglich romanische Kirche stammt aus der ersten Hälfte des 13. Jahrhunderts. Seit 1987 ist der Ort Mušov wegen der Aufstauung des Thaya-Stausees verlassen. Die Kirche ist das einzig erhaltene Gebäude auf einer Insel im Stausee. Weblinks Einzelnachweise
Kostel svatého Martina (Křivce)

Kostel svatého Martina v malé vsi Křivce na Tachovsku stojí na místě původního gotického kostela, založeného zřejmě klášterem v Teplé. S vylidňováním obce po roce 1945 postupně zcela zchátral a zarostl náletovými dřevinami. Patřil k jedné z nejohroženějších sakrálních staveb v ČR, hrozilo mu brzké zřícení. V roce 2005 vzniklo občanské sdružení Martinus, kterému se spolu s dalšími subjekty podařilo zkázu kostela odvrátit. Kostel zasvěcený svatému Martinovi, který je od roku 1958 kulturní památkou České republiky, tak postupně prochází opravami. Historie Farní kostel, založený s největší pravděpodobností tepelským klášterem, je poprvé uváděn v roce 1358. V roce 1422 byla ves vydrancována husity a kostel vypálen. Z této pohromy se údajně ves i svatyně vzpamatovávaly 14 let. Z tohoto období, roku 1432, se zachoval zlomek kázání plebána zdejší fary Jana z Křivců. Pozoruhodný je též misál z Křivců sepsaný na konci 15. století. Oba rukopisy jsou dnes uloženy v tepelském klášteře. K dalšímu násilnému obsazení vsi dochází roku 1468, kdy Křivce s obcí Úterý opanoval Bohuslav z Vamberka. Kostel zřejmě žádnou újmu neutrpěl a ves byla zakrátko vrácena klášteru. Samostatnost si křivecká fara podle historika Augusta Sedláčka udržela do roku 1623. Německá regionální literatura klade její připojení k úterské faře již do poloviny 16. století. O podobě starého gotického kostela není nic známo, uváděno není ani jeho původní zasvěcení. Je s podivem, že ve 2. polovině 17. století se v takto malé vsi, která patřila k méně významným lokalitám, staví nový kostel, velikostí srovnatelný s kostelem v nedalekém městě Bezdružice. Stavebníkem byl, podle data výstavby v letech 1669–1670, tepelský opat Raymund Wilfert I. Ještě v 19. a na počátku 20. století byla v kostele uctívána socha sv. Martina, která měla chránit živý inventář vesničanů. Církevní svátek se konal 11. listopadu a byl spojen s jarmarkem. K posledním výrazným opravám kostela došlo roku 1906; jsou dokumentovány stavebními plány uloženými v klášteře premonstrátů v Teplé. V první polovině 20. století ztrácí rozlehlá stavba své využití. Zřejmě proto nebyla pokryta pálenou krytinou jako většina okolních kostelů, ale uchovala si starší šindelovou střechu, což vedlo k rychlejšímu rozpadu střešního pláště a částečnému zřícení krovu. V 80. letech byly ze zchátralého kostela přemístěny části mobiliáře a velký zvon z roku 1526 do kláštera v Teplé. Menší zvon byl ukraden. Počátkem 21. století byl kostel zcela zchátralý. Občanské sdružení Martinus Občanské sdružení Martinus si vytklo záchranu kostela jako svůj hlavní cíl. V kostele a jeho okolí začalo pořádat brigády, postupně se mu podařilo získat finanční i jinou pomoc od úřadů, nadací i jednotlivců. Již v roce 2008 tak měl kostel novou střechu včetně krovů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Znovuzrozené kostely: Křivce, rozhlas.cz, 7. 11. 2009
Kostel svatého Martina (Luleč)

Kostel svatého Martina v Lulči je filiální kostel v římskokatolické farnosti Luleč. Stojí jihozápadně od vesnice na okraji plochého návrší, na němž se nachází pozůstatky pravěkého hradiště a středověkého hradu Luleč. V pramenech se objevuje na počátku 15. století, ale dochovaná podoba je výsledkem barokních úprav z let 1751–1753. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Z vesnice ke kostelu vede křížová cesta. Reference Literatura Nekuda Vladimír (red.), Vlastivěda Moravská. Vyškovsko, Brno, Muzejní spolek v Brně – Okresní vlastivědné muzeum ve Vyškově 1965, s. 268–370. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons
Kostel svatého Martina (Onšov)

Kostel svatého Martina v Onšově byl postaven v polovině 13. století v románském slohu, v areálu tehdy opevněné vesnice. V 2. polovině 14. století byl ke kostelu přistavěn presbytář a sakristie, a to v gotickém slohu. Před husitskými válkami při kostelu existovala farnost (plebánie), obnovena byla v roce 1856, zrušena byla v roce 2019. Současná podoba s barokními prvky pochází z úprav provedených v 17. a 18. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Součástí této kulturní památky je socha sv. Jana Nepomuckého a kaplička Panny Marie. Zařízení je raně barokní, obraz na hlavním oltáři je datován rokem 1691. Do zdi kostela jsou zasazeny dva náhrobní kameny pánů z Lukavce; původně byly umístěny ve zrušeném kostele Proměnění Páně. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Kostel sv. Martina, onsov.cz
Kostel svatého Martina (Pozlovice)

Kostel svatého Martina v Pozlovicích pochází z roku 1642. Nachází se na jižním svahu nad okrajem obce. Je centrem římskokatolické farnosti Pozlovice, která má společné duchovní správce se sousední farností Luhačovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel nechal vybudovat majitel místního panství hrabě Pavel Serényi, kterého (spolu s jeho manželkou Klárou Trsťanskou) připomíná kamenná deska nad vstupem do kostelní věže. V roce 1671 získal kostel novou kazatelnu. V letech 1790-1792 proběhla další renovace kostela, byla přistavěna boční kaple, sakristie a hudební kruchta. Pod pravou kaplí kostela se nachází hrobka šlechtického rodu Serényiů, kterému patřilo panství Luhačovice. V 19. století tu bylo pohřbeno několik členů rodu, mimo jiné zakladatel luhačovických lázní hrabě Vincenc Serényi (1752–1810) nebo moravský zemský poslanec hrabě Gabriel Serényi (1817–1868). Do farnosti náleží obce Pozlovice Ludkovice Podhradí Řetechov (do roku 1958 Pradlisko) Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Webové stránky farnosti Pozlovice a Luhačovice
Kostel svatého Martina (Rosice)

Kostel svatého Martina je římskokatolický chrám v městě Rosice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem rosické farnosti a zároveň děkanským kostelem rosického děkanství. Architektonický vývoj Původně románský kostel pochází pravděpodobně z 12. století, počátkem 13. století již stál. Jednalo se o jednolodní kamennou stavbu s presbytářem a na západní straně s dodnes dochovanou věží. Vchod byl z jižní strany. Chrám byl goticky upraven a rozšířen o původně samostatnou gotickou severní kapli. Upraven byl také renesančně, tehdy byl rozšířen o jižní kapli. Barokní úpravy přinesly změnu přístupu do kostela ze západní strany přes věž a výměnu oken. V 18. století dostaly vnitřní prostory kostela nynější podobu – hlavní a boční oltáře, kazatelnu a ostatní výzdobu. Zvony V roce 1998 byly pořízeny 3 nové zvony zasvěcené Nejsvětější Trojici, Panně Marii a svatému Martinovi, které nahradily zvony zabavené během světových válek a doplnily nejstarší zvon. Místo posledního odpočinutí Tento chrám sloužil, tak jako mnoho jiných, k poslednímu odpočinutí významných osobností farnosti – především místní šlechty. V nejbližším okolí chrámu se nalézají dva hřbitovy. Oddělený dětský hřbitov neviňátek na jihozápad od chrámové lodi (nezrušený, ale dnes neužívaný) a bývalý farní hřbitov, dnes neveřejný pozemek východně a jihovýchodně přiléhající k chrámu. Prapůvodní pohřebiště se nacházelo v celém nejbližším okolí chrámu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Martina na Wikimedia Commons
Kostel svatého Martina (Zibohlavy)

Římskokatolický filiální Kostel svatého Martina v Zibohlavech u Kolína leží v centru vesnice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní románský kostel pocházel ze 13. století, v roce 1358 je zmiňován jako farní. V roce 1624 kostel vyhořel a o tři roky později byl opraven. Následně byl ale za třicetileté války v roce 1639 zcela vydrancován švédskými vojsky. Stávající kostel pochází až z roku 1873 a z původního kostela byla zachována pouze věž. Popis Jde o jednolodní kostel na křížovém půdoryse s půlkruhovou apsidou ve východní stěně. Před západním průčelím stojí hranolová věž. Vnější stěny jednotně pseudorománsky vyzdobeny. V areálu kostela se nachází také márnice. Ve vnitřní výzdobě byly použity motivy výzdoby románského kostela sv. Jakuba v Jakubu u Kutné Hory. Zařízení kostela je pseudoslohové z roku 1886. Hlavní oltář vytvořil řezbář J. M. Černý na konci 18. století, na kruchtě visí obraz sv. Martina z původního oltáře od J. Macháčka z roku 1841 a varhany pochází z roku 1892 od Antonína Mölzera z Kutné Hory. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze[nedostupný zdroj] http://www.cestyapamatky.cz/kolinsko/zibohlavy/kostel-sv-martina http://www.varhany.net/cardheader.php?lok=1755 Zibohlavy – Kostel sv. Martina, Soupis památek, 01. Politický okres kolínský (1897), str. 112, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=3219 Archivováno 10. 6. 2015 na Wayback Machine. (2012)
Kostel svatého Martina (Čáslavice)

Kostel svatého Martina je římskokatolický kostel v obci Čáslavice v okrese Třebíč zasvěcený svatému Martinovi. Je chráněn jako kulturní památka České republiky.Je farním kostelem čáslavickécké farnosti. Historie Postaven byl zřejmě na okraji středověkého tvrziště, ze kterého zůstaly valy. Ke kostelu patřilo torzo hranolové stavby, dnes se používá jako márnice. Jádro kostela pochází z roku 1200, kněžiště bylo asi roku 1350 nahrazeno větší přístavbou s hranolovou věží. Roku 1703 byla přistavěna větší loď a opraven kostel, který byl po požáru roku 1681 v chatrném stavu. V 60. letech 18. století byla loď zaklenuta, zvětšena její okna, vestavěna hudební kruchta, proražen západní vstup do věže a přistavěna předsíň. V roce 2026 bylo oznámeno, že zvon by měl dostat nové srdce. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska (A–I). Praha: Academia, 1994. 655 s. ISBN 80-200-0474-2. S. 341.