NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Václava na Chloumku

Kostel svatého Václava na Chloumku je římskokatolický poutní kostel na vrchu Chloumek v obci Habřina. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně gotický kostelík, později přestavěn barokně. O vzniku kostela se traduje pověst, podle které je založení spjato se vpádem vojska polského knížete Boleslava III., provázeného českým knížetem Soběslavem, proti českému knížeti Vladislavovi I. do Čech roku 1110. Nedaleko vršku u vsi Račice a říčky Trotiny byla 8. října 1110 svedena tzv. bitva na Trotině, během níž byl zraněn neznámý český zeman. Nepřátelskými ozbrojenci byl pronásledován až na úbočí Chloumku. Zde se schoval do jezevčí nory a zachránil si tak život. Z vděčnosti nechal postavit dřevěnou kapli zasvěcenou sv. Václavu. Kaple je písemně připomínána roku 1295, roku 1357 je zde uváděn farní kostel a roku 1411 je tu vladykou Petrem z Habřiny zřízeno kaplanství. Stavba Jednolodní stavba s předsíní na jižní straně a sakristií na straně severní. Kněžiště je uzavřené polygonálně se dvěma segmentovanými okny a je oddělené od hlavní lodi triumfálním obloukem. Loď je sklenutá valenou klenbou s výsečemi. Kruchta je kamenná, trojramenná, spočívající na archivoltách a toskánských sloupech a polosloupech. Do dnešní podoby byl kostel přestavěn pravděpodobně na přelomu 16. a 17. století, poslední zásadní úprava je podle klenáku nad hlavním vchodem datována do roku 1702. Původní dřevěnou zvonici nahradila zděná v roce 1870, v roce 1890 byl v jejím přístavku zřízen byt hrobníka. Interiér Původní zařízení je dřevěné, barokní. Hlavní oltář téměř bez výzdoby, neboť po roce 1990 byl kostel několikrát vyloupen. Varhany byly naposledy rozebrány a vyčištěny v roce 1938. Vedle oltáře je do zdi vsazen náhrobník s reliéfem Bedřicha Rodovského z Hustířan s vročením 1591, opravený v roce 1988. Další náhrobníky členů rodu Rodovských z Hustířan jsou vsazeny do venkovních zdí kostela. Varhany V kostele se nacházejí jednomanuálové varhany s pneumatickou trakturou a výpustkovou vzdušnicí z roku 1905 od varhanářů bratří Paštiků, které jsou ale v současné době ve špatném technickém stavu. Dispozice varhan je následující: Nástroj má dále pedálovou a oktávovou spojku a pevné kombinace Piano-Forte-Pleno. Bohoslužby Poutní mše na sv. Václava v 10.00. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Chloumku na Wikimedia Commons Chloumek u Habřiny 900 let kostela na Chloumku Chloumek - kostel sv. Václava Královéhradecká diecéze Archivováno 31. 10. 2017 na Wayback Machine. Chlumek Archivováno 8. 10. 2009 na Wayback Machine.
Kościół św. Wacława na Chloumku

Kościół św. Wacława na Chloumku – zabytkowy kościół katolicki zlokalizowany w Czechach, na wzgórzu Chloumek u Habřiny, w pobliżu wsi Habřina (powiat Hradec Králové, kraj hradecki). Historia Pierwotnie gotycki kościół, został przebudowany w stylu barokowym. Istnieje legenda o założeniu kościoła, zgodnie z którą fundacja związana jest z najazdem wojska polskiego pod wodzą Bolesława Krzywoustego, któremu towarzyszył czeski książę Sobiesław I Przemyślida, przeciwko czeskiemu księciu Władysławowi I Przemyślidzie (1110). W pobliżu wzgórza koło Račic nad Trotinou i rzeki Trotiny, 8 października 1110 stoczono bitwę, podczas której ranny został nieznany czeski wieśniak. Był prześladowany przez lokalnych bandytów na zboczu Chloumka. Tutaj ukrył się w dziurze borsuka i uratował w ten sposób życie. Z wdzięczności zbudował drewnianą kaplicę pod wezwaniem św. Wacława. Obiekt jest wspomniany na piśmie w 1295. W 1357 był kościołem parafialnym. Architektura Kościół jest jednonawowy z przedsionkiem po stronie południowej i zakrystią po stronie północnej. Prezbiterium jest zamknięte wielobocznie i ma dwa segmentowe okna. Jest oddzielone od nawy łukiem tęczowym. Kościół ma sklepienie kolebkowe. W swojej obecnej formie, kościół został ukończony prawdopodobnie na przełomie XVI i XVII wieku. Zwornik nad głównym wejściem ma wyrytą datę 1702. Oryginalną, drewnianą dzwonnicę zastąpiono w 1870 murowaną, a w 1890 w jej aneksie wybudowano mieszkanie grabarza. Wnętrze Oryginalne meble są drewniane, barokowe. Ołtarz główny jest prawie całkowicie pozbawiony dekoracji, ponieważ po 1990 kościół był kilkakrotnie obrabowany. Przy ołtarzu znajduje się nagrobek z urną Fryderyka Rodovskiego z Hustířan z 1591, odnowiony w 1988. Inne nagrobki rodziny Rodovskich są umieszczane w zewnętrznych ścianach kościoła. Organy W kościele znajduje instrument z pneumatycznym napędem z 1905, ale jest on obecnie w złym stanie. Galeria Przypisy
Kostel svatého Víta (Kolín)

Kostel svatého Víta v Kolíně je římskokatolický filiální kostel v Kolíně, v městské části Zálabí v místě někdejší osady Mnichovice. Náleží pod správu římskokatolické farnosti Kolín a je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel byl postaven v roce 1378. V roce 1497 byl kostel poškozen požárem a v roce 1513 opraven. Za třicetileté války zpustl. V roce 1683 byl rozšířen a vybaven novým nábytkem. Věž dostala nový kryt v roce 1771. Kolem kostela je hřbitov, kde se pohřbívalo v letech 1782–1882. Hřbitov byl částečně zrušen v souvislosti se stavebními úpravami při stavbě Masarykova mostu. Popis Kostel je jednolodní, omítnutý, orientovaný, s věží v západním průčelí a sakristií při levém boku kněžiště. Věž je patrová, nároží má obložené barokními pilastry. Vchod do kostela vede přes předsíň hlavním vchodem, nebo bočním gotickým. Loď má rovná strop, okna jsou na každé straně polokruhová. V jižní straně zdi je zazděný gotický vchod. Vítězný oblouk je gotický, lomený. Kněžiště je pravoúhlé o rozměrech 4,00 x 5,80 metru s křížovou klenbou. V jižní a východní zdi je gotické okénko s hladkým ostěním a v severní straně leží vchod do sakristie. Sakristie je z lámaného neomítnutého kamene s dvěma vnějšími hrubými pilíři v rozích. Má rozměry 4,08 x 3,06 metru. Křížová žebra vycházejí od země a končí svorníkem se šestipaprskovou hvězdou. Ze sakristie vedou dvě obdélníková okna. Hlavní oltář, dva vedlejší oltáře a zábradlí mezi lodí a kněžištěm je ze dřeva, zdobeného hustým silně krouceným listovím, anděli, svatými a velkými květy slunečnic. Lavice jsou z dubového dřeva s barokně profilovanými čely. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Víta v Kolíně na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze[nedostupný zdroj] http://cestyapamatky.cz/kolinsko/kolin/kostel-sv-vita http://www.varhany.net/cardheader.php?lok=1264 Kolín – Kostel sv. Víta, Soupis památek, 01. Politický okres kolínský (1897), str. 50-53, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=3157 Archivováno 28. 11. 2020 na Wayback Machine. (2012)
Kostel svatého Víta (Havlíčkova Borová)

Římskokatolický kostel svatého Víta v Havlíčkově Borové je jednolodní budova, která je obklopena hřbitovem z roku 1856. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V roce 1947 byl stávající hřbitov rozšířen. První písemné zmínky o stavbě spadají na konec 12. století. Na místě dnešního kostela stála románská kaple, která byla na přelomu 15. a 16. století přestavěna na gotický kostel. V roce 1696 byla přistavěna věž. V barokní oratoři se nacházejí olejové malby, které zobrazují Davida a Ábelovu oběť. V oratoři najdeme také kamennou křtitelnici ze 17. století. 20. století Z kostela byly 21. září 1916 odebrány dva zvony pro válečné účely. Na kostele zůstal pouze nejmenší zvon. V roce 1925 byla uspořádána sbírka na nové zvony, které byly téhož roku namontovány a vysvěceny na jména svatý Vít a svatý Jan Nepomucký. V roce 1918 byly kvůli válce odebrány píšťaly z varhan. Reference Literatura Jan SOMMER: Strop lodi kostela v Havlíčkově Borové, in: Zprávy památkové péče, roč, 52, 1992, č. 3, s. 22-23. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Víta v Havlíčkově Borové na Wikimedia Commons
Kostel svatého Štěpána (Kvilda)

Kostel svatého Štěpána se nachází v centru obce Kvilda, v nadmořské výšce 1065 m a jedná se tak o nejvýše položený kostel v Česku. Byl farním kostelem kvildské farnosti, po jejím zrušení se stal filiálním kostelem farnosti Vimperk. Dějiny kostela Na místě současného kostela původně stával dřevěný jednolodní kostel z roku 1765, zasvěcený sv. Štěpánovi, který byl postaven na náklady Arnošta Viléma Malovce, majitele zdíkovského panství. Součástí stavby kostela byla hranolová věž s cibulovitou bání. Tento kostel byl zničen při požáru, který v roce 1889 zachvátil obec. V roce 1892 byla na místě původního kostela zahájena výstavba kamenného kostela Janem Štěrbíkem. Prostředky na výstavbu poskytl kníže František Thun von Hohenstein. Stavba kostela z období let 1892 až 1893 byla v roce 1894 završena jeho vysvěcením (biskupem ThDr. Martinem Říhou). V letech 1994 až 1999 byl kostel renovován, včetně zvonu, varhan a to za finanční podpory bývalých německých a současných obyvatel obce. Hřbitov Již u původního kostela byl založen hřbitov. Až do konce války zde byli pohřbíváni hlavně německy mluvící obyvatelé Kvildy. Za hřbitovem stávala márnice. V roce 1978 byl kvildský hřbitov nešetrně zlikvidován armádou. Náhrobky byly poničeny a odvezeny, kovové a litinové kříže skončily ve sběrných surovinách. Na jaře roku 2004 byly náhrobky symbolicky vráceny na kvildský hřbitov. V roce 2008 zde vzniklo pietní místo a byl zde instalován pomník. Již několik let usilují obyvatelé Kvildy o obnovení hřbitova. Umrlčí prkna Vpravo od vchodu do kostela u dřevěného plotu je možné vidět tzv. umrlčí prkna. Bývali na ně (hlavně v zimních měsících) umisťováni nebožtíci do doby, než počasí dovolilo zemřelého pohřbít. Smrk před kostelem Smrk, který rostl před kostelem, byl do roku 2013 nejvyšším živým vánočním stromem v Česku. (výška 26,5 m) (V roce 2013 byl tento rekord připsán smrku v Mladkově.) Poté, co byl smrk před kvildským kostelem napaden kůrovcem a uschl, byl koncem července 2019 skácen. V červenci roku 2020 na místě smrku (z jeho cca 3 metry vysokého zbytku) vyřezal výtvarník Jiří Nekola sochu „Šumava“, která byla slavnostně odhalena dne 1. srpna 2020. Socha symbolizuje šumavské pohoří – znázorňuje mladou ženu bezstarostně kráčející přírodou. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Římskokatolická farnost Kvilda Kvilda Hřbitov Kvilda Josef Strunz Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Štěpána na Wikimedia Commons Kostel sv. Štěpána ve Kvildě na hrady.cz Kostel sv. Štěpána a hřbitov na sumava.net/kvilda Varhany a varhanáři – KVILDA (AUSSERGEFILD), kostel sv. Štěpána
Kostel svatého Štěpána (Malešovice)

Kostel svatého Štěpána je římskokatolický chrám v obci Malešovice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Malešovický kostel je poprvé připomínán v roce 1276, je možné, že se z této stavby dochovaly boční zdi lodi. Pětiboké kněžiště se sakristií a věží bylo postaveno snad během první poloviny 16. století. V roce 1886 byla nově zaklenutá loď prodloužena západním směrem, byla vybudována také kruchta a předsíň. V roce 2012 byl chrám celkově rekonstruován. Je farním kostelem malešovické farnosti. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Štěpána na Wikimedia Commons Odbor kultury a památkové péče JMK. Kostel svatého Štěpána Malešovice [online]. Jihomoravský kraj [cit. 2013-02-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-05.
Kostel svatého Šimona a Judy (Radostice)

Kostel svatého Šimona a Judy je římskokatolický chrám v obci Radostice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka. Je filiálním kostelem ořechovské farnosti u svatého Jiří. Bohoslužby jsou zde slouženy každou sobotu (s nedělní platností) v 15.30 hodin. Historie Radostický kostel byl založen v roce 1333 vladyky Mikulášem a Petrem z Radostic. V roce 1366 byl postaven dodnes dochovaný gotický presbytář, který je zaklenut křížovou klenbou a ukončen je polygonálně. V roce 1722 došlo k přestavbě chrámu, kdy byla vybudována současná barokní loď. Od poloviny 14. století v obci fungovala vlastní duchovní správa, farář zde působil až do konce 16. století, poté byla obec přifařena do ořechovské farnosti. Další obnovou prošel kostel v roce 1850. Na evangelní straně kostela je zazděn pamětní kámen s nápisem o založení kostela. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Šimona a Judy na Wikimedia Commons
Kostelecký zámecký park

Kostelecký zámecký park je přírodní rezervace u města Kostelec nad Orlicí v okrese Rychnov nad Kněžnou. Oblast spravuje Krajský úřad Královéhradeckého kraje. Nově byla rezervace vyhlášena Nařízením Královéhradeckého kraje č. 2/2018 ze dne 25. června 2018 s účinností od 3. srpna 2018. Předmět ochrany Důvodem ochrany je zvýšená ochrana přírodních hodnot areálu zámeckého parku v Kostelci nad Orlicí. Je vyhlášena z důvodu ochrany vzácných ekosystémů, které se v této lokalitě nalézají. Jedná se o jedinečný výskyt dřevin ale i některých bylinných druhů, které jsou nedílnou součástí historicko-architektonického souboru zámeckého parku ve vlastnictví Františka Kinského. Mezi mimořádné, významné a památné stromy rostoucí v parku patří např. jedlovec kanadský (Tsuga canadensis), buk lesní žlutopestrý, liliovník tulipánokvětý (Liriodendron tulipifera), jasan pensylvánský (Fraxinus pennsylvanica), platan západní (Platanus occidentalis), platan javorolistý (Platanus × acerifolia), dub červený (Quercus rubra), javor tatarský (Acer tataricum), katalpa vejčitá (Catalpa ovata), katalpa trubačovitá (Catalpa bignonioides), javor dlanitolistý (Acer palmatum), topol Wilsonův (Populus wilsonii) atp. Z bylinných druhů zde roste dymnivka dutá (Corydalis cava), kandík psí zub (Erythronium dens-canis), bledule jarní (Leucojum vernum), měsíčnice vytrvalá (Lunaria rediviva), lilie zlatohlávek (Lilium martagon), okrotice dlouholistá (Cephalanthera longifolia) atp. Prioritním posláním zřizování přírodní rezervace je tedy přispět k ochraně a uchování výše popsaných přírodních a člověkem vytvořených hodnot. Spodní část parku byla oddělena tělesem železniční trati, zprovozněné v roce 1874. Parkem rovněž prochází cyklostezka Kostelec nad Orlicí – Častolovice. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Rychnov nad Kněžnou Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostelecký zámecký park na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Nepomuckého (Klepáčov)

Kostel sv. Jana Nepomuckého v Klepáčově, části obce Sobotín v okrese Šumperk, je cennou barokní dřevěnou stavbou z konce 18. století. Památkově chráněn od r. 1958. Historie Dřevěný roubený kostelík, zasvěcený sv. Janu Nepomuckému, byl postaven obcí z podnětu rychtáře A. Langera v roce 1783. Materiál na stavbu poskytl Velehradský klášter, který byl v té době majitelem vízmberského panství. Po 2. světové válce bylo původní německé obyvatelstvo odsunuto a kostel postupně chátral. V 80. letech 20. století byl již značně poškozen, vnitřní zařízení zdevastováno a rozkradeno. V této podobě byl zakoupen Českou pojišťovnou a ve spolupráci s Okresním vlastivědným muzeem v Šumperku začala roku 1983 jeho konzervace. Celková oprava byla z velké části dokončena v roce 1991. V roce 1997 byla dokončena renovace a kostel byl navrácen církevnímu životu. V roce 1998 byl vysvěcen zvon, věnovaný bývalými německými farníky. V současné době je kostel v soukromém vlastnictví a mše se zde koná jednou v roce.[1] Popis Samostatně stojící orientovaný roubený kostelík je postaven ve svahu na kamenné, hladce omítnuté zídce kryté šindelem. Příkrá valbová střecha je pokryta štípaným šindelem a uprostřed nese sanktusník s lucernou a cibulí. Trámové konstrukce srubu jsou v nárožích propojeny rybinovými spoji. Okna s novodobými výplněmi jsou zakončena segmentem vyřezaným do trámů. Půdorys kostela je obdélný s trojboce zakončeným kněžištěm. Hlavní vstup je v západním průčelí, vedou k němu kamenné schůdky a je krytý pultovou dřevěnou stříškou. Vnitřní zděná příčka odděluje od prostoru kaple předsíň, ze které vedou na jih dveře do sakristie a na protější straně je nové schodiště na kůr. Nosné trámy kůru jsou vroubeny do bočních stěn budovy a jeho plocha zabírá téměř polovinu půdorysného rozměru stavby. V lodi je dřevem obložený plochý strop a stejně obložené kněžiště, spáry jsou překryty lištami. Stěny lodi jsou bíle omítnuty, podlaha je kamenná. Jednoduchou vnitřní výzdobu tvoří velký dřevěný kříž s tělem Ježíše Krista na zadní stěně kněžiště a po pravé straně dřevěná plastika sv. Jana Nepomuckého. V bezprostřední blízkosti kostela před vstupem stojí po pravé straně kamenný kříž z 2. poloviny 19. století. Reference Literatura POLÁŠEK, Jaromír: Dřevěné kostely a kaple Moravy a Slezska. vyd. AGAVE Český Těšín r. 2001 str. 339-340. ISBN 80-86160-49-1 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostelík svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons http://www.ceskatelevize.cz/ivysilani/1098528273-krestansky-magazin/413236100121006/obsah/265426-drevena-kaple-sv-jana-nepomuckeho-v-klepacove/ http://drevenekostely.tode.cz/kostely/klepacov.html
Kotnov

Kotnov (též Hradiště) je hrad přestavěný na pivovar ve městě Tábor. Nachází se na výběžku ostrožny v jihozápadní části historického jádra města. Nejlépe dochovanou částí hradu je okrouhlá bateriová věž. Areál hradu s pivovarem je chráněn jako kulturní památka a od roku 1962 spolu s Bechyňskou bránou jako národní kulturní památka. Historie Kotnov založil král Přemysl Otakar II. jako městský hrad, který však stál mimo plochu vlastního města Hradiště. První písemná zmínka o něm pochází z roku 1370, kdy město již neexistovalo a místo patřilo pánům z Ústí. Po založení Tábora byl zapojen do jeho hradebního systému a ve třicátých letech 15. století bylo vylepšeno jeho opevnění. Po požáru v roce 1532 začal být využíván k hospodářským účelům pivovaru, pro jehož potřeby byla postupně zbourána řada hradních staveb. Stavební podoba Půdorys hradu byl pětiboký. Chránily ho nejméně čtyři věže. Kromě stojící bateriové věže se dochovala malá část zdiva okrouhlé věže v jihovýchodním nároží. V severozápadním nároží se částečně dochovala věž hranolová. Obytné stavby byly strženy a nahrazeny pivovarskými novostavbami, ale na východní straně stála čtverhranná obytná věž a trojprostorový palác. Dlouhá, částečně dochovaná budova stála podél hradby v severozápadní části. Hradní jádro na všech stranách obíhal parkán. Dominantou hradu je okrouhlá bateriová věž. Postavena byla nejspíše po roce 1532, přičemž v úrovni přízemí a prvního patra využila pozůstatek starší věže. Ve zdivu jsou patrné dvě stavební fáze. V první bylo postaveno nižší patro s trojicí oboustranně špaletovaných střílen a později byla vystavěna vyšší část s odvětrávanými střílnami. Do přízemí věže se vstupuje křivolakou chodbičkou, ukončenou sedlovým goticko-renesančním portálkem. Pod novodobým dřevěným stropem jsou patrné výběhy zaniklé křížové klenby bez žeber. Do zdiva byla dodatečně proražena dělová střílna. Podobná střílna, která umožňovala palbu šikmo dolů, byla umístěna v úrovni prvního patra. Ve třetím patře se nachází trojice rozměrných lichoběžníkových dělostřeleckých komor se stopami po zařízení umožňujícím manipulaci s těžkými hlavněmi. K odvětrávání patra sloužily dva průduchy. Trojice menších střílen je umístěna i ve čtvrtém patře. Toto patro pravděpodobně odvětrávaly otvory vyústěné mezi krakorci, které nesou ochoz. Použití palných zbraní umožňovala také poprsní zeď ochozu, která je opatřena klíčovýmí střílnami vybavenými trámky pro oporu hákovnic. Přístupnost Od května do září je zde přístupna expozice Husitského muzea v Táboře a je umožněn vstup na ochoz. Odkazy Reference Literatura SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého. Svazek IV. Vysočina a Táborsko. Praha: František Šimáček, 1885. 425 s. Dostupné online. Kapitola Hradiště hrad, s. 126–142. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kotnov na Wikimedia Commons Seznam prací o hradu Kotnově v Táboře v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR)
Kotulova dřevěnka

Kotulova dřevěnka je roubená lidová stavba v Havířově v Moravskoslezském kraji. Pochází z roku 1781 a je nejstarším dokladem původní zástavby. Kotulovu dřevěnku postavil jistý Folwarczny, jehož jméno je vyryté v trámu u vchodu do dřevěnky. Dřevěnka byla přístupná od roku 1955 až do roku 1989, pak byla uzavřena a poté byla slavnostně otevřena v roce 1997 jako další z poboček Muzea Těšínska. Přísluší k ní mladší zděná stodola s chlévem a větrný mlýnek. Je zde expozice lidového bydlení a zemědělství na přelomu 19. a 20. století. Kotulova dřevěnka byla prohlášena kulturní památkou, je spravována Muzeem Těšínska. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kotulova dřevěnka na Wikimedia Commons Informace o Kotulově dřevěnce na stránkách Muzea Těšínska
Koubovský rybník

Koubovský rybník je přírodní památka ev. č. 1062 v okrese Prachatice. Nachází se v Šumavském podhůří severně od vesnice Třešňový Újezdec a západně od vesnice Vodice, které tvoří součást městyse Lhenice. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je Koubovský rybník na Vadkovském potoce s litorálními rákosinami a bohatou submerzní vegetací a slatinná louka se zachovalými rašelinnými společenstvy s bohatým druhovým složením význačných rostlin. Rozmnožují se tu početné populace obojživelníků, žijí zde některé ohrožené druhy mokřadního hmyzu, hnízdí vodní a mokřadní ptactvo. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koubovský rybník na Wikimedia Commons Reference Literatura ALBRECHT, Josef a kolektiv. Chráněná území ČR VIII. - Českobudějovicko. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. ISBN 80-86064-65-4. Kapitola Koubovský rybník, s. 328. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Dub u Vadkovského potoka – památný strom na levém břehu Vadkovského potoka cca 250 m pod rybníkem