NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaunitz-Wohnheim

Das Kaunitz-Wohnheim (tschechisch: Kounicovy koleje) in Brno (Brünn), Tschechien, ist ein Studentenwohnheim der Veterinärmedizinischen und Pharmazeutischen Universität Brno. Während der deutschen Besetzung des Landes (verschleiernder NS-Begriff: Protektorat Böhmen und Mähren, 1939–1945) hat hier die deutsche Gestapo ein Internierungs- und Straflager unterhalten (Gestapogefängnis). Das Studentenwohnheim steht im Brünner Stadtbezirk Žabovřesky und besteht aus zwei Wohnblöcken. Es gehörte zunächst zur Masaryk-Universität Brünn, heute hat die Veterinärmedizinische und Pharmazeutische Universität Brünn das Gebäude. Geschichte Graf Wenzel Robert von Kaunitz spendete 1908 seinen in der Stadtmitte gelegenen Stadtpalast (heute Sitz der Universitätsverwaltung) der damaligen Technischen Hochschule in Brünn, um ein Studentenwohnheim einzurichten. Doch erwies er sich dafür als ungeeignet, sodass dort nur Mietwohnungen eingerichtet wurden, deren Erträge in eine besondere Stiftung einflossen. Stattdessen sollte ein geeigneter Neubau entstehen. Das Gebäude wurde in den Jahren 1922–1923 nach den Plänen des Architekten Karel Hugo Kepka gebaut. Er wurde ihm zu Ehren Kounic Studentenwohnheim genannt. Als die Nationalsozialisten im November 1939 in der Sonderaktion Prag alle tschechische Hochschulen im besetzten Landesteil schlossen, wurden 173 der im Kounic Studentenwohnheim untergebrachten Studenten festgenommen und in das KZ Sachsenhausen verschleppt. Alle anderen Studenten mussten wegziehen. Seit Januar 1940 diente das Gebäude als Gefängnis der Brünner Gestapo-Stelle. Bis zum April 1945 durchliefen Zehntausende von Gefangenen das „Kounic-Wohnheim“, insbesondere aus dem politischen Widerstand, bevor sie in andere deutsche Konzentrationslager nach Österreich oder Deutschland abtransportiert wurden. Mindestens 800 Personen wurden auf dem Innenhof durch Erhängen oder Erschießen ermordet. Die letzte Pseudo-Hinrichtung fand am 18. April 1945 statt. Am 26. April wurde Brünn durch die Rote Armee befreit. Nach Kriegsende, von April bis Juni 1945, wurden hier Deutsche von Tschechen inhaftiert und gefoltert. Nach einigen deutschen Zeugen sind dabei mindestens 2000 Menschen ums Leben gekommen. Nach dem tschechischen Historiker Tomáš Staněk lag die Zahl der Nachkriegs-Todesopfer bei mindestens 300 Menschen. Denkmal Im Jahre 1976 wurde ein Denkmal „Der Sieg über den Faschismus“ auf dem Innenhof enthüllt und seit 1978 wurden das Gebäude und das Denkmal zum Nationalen Kulturdenkmal erklärt. Literatur Kriegsverbrechen – Dinge, die niemand begreift. In: Der Spiegel. Nr. 15, 1951 (online). Einzelnachweise Siehe auch Attentat auf August Gölzer in Brünn 1945 August Gölzer Alois Bauer Vladimír Blažka
Dom studencki Kounica

Dom studencki Kounica,także Kaunica, cz. Kounicovy koleje – dom studencki w Žabovřeskach w Brnie. Podczas II wojny światowej więzienie i miejsce egzekucji. Po wojnie więzienie dla Niemców. Obecnie dom studencki Uniwersytetu Weterynarii i Farmacji. Nazwa upamiętnia fundatora Václava Roberta z Kounic. Linki zewnętrzne Kounicovy koleje Hana Skalníková, Dom studencki podczas wojny
Koupaliště Motol

Přírodní koupaliště Motol je přírodní vodní nádrž u západního konce Fakultní nemocnice v Motole v Praze 5-Motole o rozloze 14 984 m² s protékající vodou. Koupaliště je zřízeno na prostředním z trojice Motolských rybníků, napájených Motolským potokem. K dispozici je pláž, nudistická pláž, občerstvení, stolní tenis, převlékací kabiny a WC. Dozor zajišťuje plavčík. Kvalitu vody kontroluje Hygienická stanice hlavního města Prahy. Geograficky se nachází v geomorfologickém celku Pražská plošina. Je plánováno postavit na místě dosluhujícího zázemí novou provozní budovu, zboření staveb má proběhnout na podzim roku 2024. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koupaliště Motol na Wikimedia Commons Koupaliště Motol na stránce Hygienické stanice hlavního města Prahy Koupaliště Motol – oficiální web Koupaliště Motol, Česká televize, Z metropole, ČT1, 26. října 2024, iVysílání Koupaliště Motol: U přírodního plavání v rybníku vznikne moderní wellnes, prazsky.denik.cz, 28. května 2025 (obsahuje video)
Kozinecká stráň

Kozinecká stráň je přírodní památka jihozápadně od obce Hřivice v okrese Louny. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR. Důvodem ochrany je fragmenty teplomilné doubravy s řadou význačných chráněných druhů rostlin a s bohatou populací třemdavy bílé (Dictamnus albus). Lesní stráň, 1,2 km JJZ směrem od vesnice Markvarec na území přírodního parku Džbán. Přírodní památka slouží k ochraně teplomilné doubravy s příměsí buku (Fagus) a habru (Carpinus) na opukovém podloží Džbánu. Z dalších chráněných rostlin se zde vyskytují okrotice bílá (Cephalanthera damasonium), plamének přímý (Clematis recta), medovník velkokvětý (Melittis melissophyllum) a zimostrázek nízký (Polygala chamaebuxus). Podél horního okraje stráně probíhá červená turistická značka z Třeskonic přes Výrov, okolo lovecké boudy do Konětop, na Pravdu a do Domoušic. Odkazy Reference Literatura Klouček, Zdeněk Ing.; Příroda okresu Louny; Okresní úřad Louny, 1995, 2. vydání 1998 Související články Seznam chráněných území v okrese Louny Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kozinecká stráň na Wikimedia Commons
Kozlov (hrady)

Kozlov je komplex dvou hradů, tzv. horního a dolního, nalezneme je nedaleko obce Kozlov, nad obcí Olešnička. O celém komplexu je velmi málo informací. Díky archeologickému výzkumu se zjistilo, že byly obývány od konce 13. století do první poloviny 14. století. Lokalita zřejmě souvisela s krátkodobou obnovou zdejšího dolování stříbrné rudy a jeho ochranou. Horní hrad Horní hrad byl obehnán 7 metrů širokým mělkým příkopem. Archeologickým průzkumem zde byly objeveny základy hranolové věže o rozměrech 9 x 9 metrů. Jiné zbytky po kamenné zástavbě se nenašly. Dnes na místě věže stojí retranslační stanice. Dolní hrad Dolní hrad je vzdálen asi 75 metrů od horního sídla a o 20 výškových metrů níže. Jediná přístupová cesta k dolnímu hradu vedla právě přes horní hrad. Také dolní hrad byl obehnán příkopem. Do dnešních dnů se zde poměrně dobře zachovaly zbytky bočních výběžků zdi, které měli nejspíše statický význam, zpevňující obytnou budovu, vystavěnou na ostrém skalním hřbetu. Literatura L. Poláček, Feudální sídla v povodí Bystřice, Nedvědičky a Bobrůvky ve světle archeologických nálezů. Pravěké a slovanské osídlení Moravy. Brno 1990, s. 418-419. J. Doležel, Kozlov (okr. Žďár nad Sázavou). Přehled výzkumů archeologického ústavu AVČR 1995-96. Brno 1999, s. 424. * H. Jurman, Bystřicko. Tišnov: SURSUM 2000 (s. 294) Externí odkazy Horní kozlovský hrad na hrady.cz Dolní kozlovský hrady na hrady.cz
Kozlov (přírodní památka)

Kozlov je přírodní památka v okrese Tábor. Nachází se v Táborské pahorkatině, dva kilometry jihovýchodně od Želče. Předmětem ochrany je vlhká kulturní louka vklíněná do lesa s hojným výskytem prstnatce májového (Dactylorhiza majalis), starčku potočního (Tephroseris crispa), některých druhů ostřic (Carex) a ojedninělým výskytem kozí brady luční (Tragopogon pratensis). Lokalita musí být stejně jako jiné vstavačové louky pravidelně kosena a udržována mělkým odvodněním v přístupném stavu. Nebezpečím je šíření expanzívních druhů – především tužebníku jilmového (Filipendula ulmaria), který potlačuje původní společenstva mokrých luk a vytváří místy až monokultury. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef a kolektiv. Českobudějovicko v: Mackovčin, P. a Sedláček, M. (eds.): Chráněná území ČR, svazek VIII.. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. ISBN 80-86064-65-4. Kapitola Kozlov, s. 448. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kozlov na Wikimedia Commons
Kozí horka

Kozí horka je přírodní památka poblíž obce Plumlov v okrese Prostějov. Oblast spravuje Krajský úřad Olomouckého kraje. Předmět ochrany Důvodem ochrany je zbytek travnaté stepi s teplomilnou květenou Fotogalerie Odkazy Reference Literatura KINCL, Lubomír; KINCL, Martin. Chráněná území Prostějovska. Prostějov: Český svaz ochránců přírody, Regionální sdružení Iris, 2012. 111 s. ISBN 978-80-904928-1-3. S. 54–55. Související články Seznam chráněných území v okrese Prostějov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kozí horka na Wikimedia Commons
Kozí stráň

Kozí stráň je přírodní rezervace v katastrálním území Kyselov, které je na pravém břehu Vltavy v územním obvodu obce Černá v Pošumaví v okrese Český Krumlov. Název rezervace je odvozen od názvu stejnojmenné zaniklé obce. Rezervace je v péči Správy Národního parku Šumava. Předmět ochrany Důvodem ochrany jsou rostlinná a živočišná společenstva na podmáčených a rašelinných loukách a mokrých sukcesních plochách v nivě Rothovského potoka a jeho bezejmenných přítoků a ve starém podmáčeném lese. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Český Krumlov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kozí stráň na Wikimedia Commons
Kočičí hrádek (Slatiňany)

Kočičí hrádek u Slatiňan je romantická miniatura hradu. Je součástí areálu slatiňanského zámku a pro své děti ji nechala vybudovat hraběnka Vilemína Auerspergová. Doba výstavby je obvykle udávána mezi lety 1898 a 1901, nicméně hraběnka roku 1896 psala svému otci dopis, v němž uvedla, že se svou vychovatelkou navštívila „Katzenburg u Chrudimi“, z čehož lze usuzovat, že je objekt starší. Hrádek je postaven na skalce z křemence. Stojí na pozemku Lesů České republiky, stará se o něj město Slatiňany. Na začátku jara roku 2012 zaútočili na hrad vandalové, kteří jej házením kamení poškodili tak, že na zdech stavby vznikly hluboké praskliny a hrozilo opadávání jejích částí. Atrakce pak byla nějakou dobu nepřístupná, na opravu Kočičího hrádku byla vypsána sbírka, na místě se konal i malý benefiční koncert. Na konci června 2012 byl již hrádek opraven, při opravě se trošku změnila barevnost. Další opravou prošel na jaře 2021. Místo je volně přístupné a vede k němu modře a zeleně značená turistická trasa. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kočičí hrádek na Wikimedia Commons
Koňský pramen

Koňský pramen je přírodní památka v okrese Cheb přibližně 5,5 km od Mariánských Lázní v údolí Chotěnovského potoka. Chráněné území je v péči AOPK ČR – Správy CHKO Slavkovský les. Důvodem ochrany jsou vývěry přírodní uhličité kyselky převážně s hořečnato až železnatým složením. Geologický podklad tvoří amfibolity s vložkami pararul. Při botanickém průzkumu byly zjištěny 4 druhy mechorostů a 26 druhů cévnatých rostlin, nebyl zjištěn žádný chráněný druh. Vlastní pramen je hydrouhličitanová vápenatohořečnatá slabě mineralizovaná studená kyselka o teplotě přibližně 8 °C a pH 5,3, s obsahem 2 197 mg volného CO2 na 1 litr. Vydatnost pramene je 19,8 litru/min. U pramene je umístěna informační tabule. Dle pověsti se v bažinatém okolí během třicetileté války utopil jízdní oddíl, což mělo dát původ jménu pramene. Stejná pověst se však traduje i o Vlčích pramenech u Velké Hleďsebe. V roce 1995 byla nad pramenem instalována stříška, která byla v roce 2003 rekonstruována, v současnosti (jaro 2015) však chybí. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Cheb Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koňský pramen na Wikimedia Commons HALLA, Pavel. Minerálka uprostřed pastvin a luk. U Mariánských lázní vyvěrá Koňský pramen. Český rozhlas [online]. 2016-10-18 [cit. 2016-10-18]. Dostupné online.
Košinář

Košinář je průtočný rybník, součást rybniční soustavy na Boleveckém potoce na severním okraji města Plzně. První písemná zmínka o rybníku pochází z roku 1694, denrochronologické datování dřevěného potrubí z výpusti však nově datuje výstavbu hráze do roku 1480. Košinář tedy patří k původním rybníkům bolevecké soustavy. Jeho jméno má souvislost s vrbami, které v jeho okolí vždy rostly a jejichž proutí se používalo pro pletení košíků. Rybník je oválný ve směru severozápad-jihovýchod, severovýchodní břeh na pískovcovém základu má charakter pláže. Pod hrází je olšina s bylinným podrostem a vlhká louka, které končí u severního zálivu Velkého Boleveckého rybníka. Rybník je v současnosti využíván jako rekreační a rybochovný. Voda je průměrně znečištěna. Při povodních v létě 2002 byl poškozen přeliv a hráz, v roce 2005 byl rybník odbahněn. Nad rybníkem bývalo několik malých výtěrových rybníčků, pod rybníkem je pět nádrží rybích sádek zřízených městem po druhé světové válce před znárodněním majetku města. Při jejich zřízení se narazilo na ulehlé rybniční bahno, které možná patřilo rybníku Volšinka z původní středověké soustavy, o němž poslední písemná zpráva pochází z roku 1671. Tomu odpovídá i přítomnost olšiny, podle které byl zaniklý rybník pojmenován. Údaje z roku 1972 a 1998. Turistika Po severním břehu prochází žlutá turistická trasa 6624 z Doubravky do Starého Plzence, po hrázi zelená turistická trasa 3609 z Bílé Hory do Kaznějova a žlutý místní okruh 9230 z Bolevce přes Třemošnou. Odkazy Související články Borovice u Košináře Literatura kolektiv autorů: Bolevec a okolí. Sdružení boleveckých rodáků, Plzeň 1999. Jan Kumpera, Jiří Zahradnický: Rybníky Plzeňského kraje aneb putování za rybniční vůní; Agentura Ekostar s. r. o. Plzeň, Plzeň 2006 Životní prostředí města Plzně; Statutární město Plzeň a Granát Hák Jaroslav Ing., Horní Bříza 2002 Reference
Koštice (přírodní památka)

Koštice jsou přírodní památka východně od Koštic v okresech Louny a Litoměřice. Důvodem ochrany jsou společenstva subhalofilních rostlin na podmáčených a rozvolněných stanovištích zaplavovaných luk s výskytem nejpočetnější populace ostřice černoklasé v Čechách a dalších vzácných druhů (šišák hrálovitý, ožanka čpavá, bahnička jednoplevná). Popis lokality Zamokřená louka mezi silnicí Koštice–Křesín a železniční tratí na levé straně u silnice za železničním přejezdem poblíž nádraží v Košticích na hranici okresů Louny a Litoměřice. Chráněné území bylo vyhlášeno k ochraně zamokřené louky s výskytem slanomilných rostlin. Louka je pravděpodobně posledním zbytkem mokrých subhalofilních stanovišť, která byla kdysi typická pro dolní Poohří. Fauna a flóra Ze silně ohrožených druhů rostlin se zde vyskytuje například ostřice černoklasá (Carex melanostachya), ostřice žitná (Carex secalina) a ožanka čpavá (Teucrium scordium). Roste zde i kostival český (Symphytum bohemicum), který patří mezi ohrožené druhy, jetel jahodnatý (Trifolium fragiferum), kamyšník přímořský (Bolboschoenus maritimus) a různé druhy slanomilných ostřic, bahniček, rozrazilů a štírovníků. Kromě slanomilných druhů rostlin je lokalita zajímavá také výskytem vzácných druhů hmyzu. Z brouků zde bylo nalezeno například několik vzácných druhů střevlíků. Odkazy Reference Literatura KLOUČEK, Zdeněk. Příroda okresu Louny. Louny: Okresní úřad Louny, 1995. 36 s. Související články Seznam chráněných území v okrese Louny Seznam chráněných území v okrese Litoměřice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Koštice na Wikimedia Commons
Košťálov (přírodní památka)

Košťálov je přírodní památka, která zaujímá rozlohu šest hektarů na jižních svazích vrchu Košťálu (též Košťálova, 494 m n. m.) v okrese Litoměřice na území katastru obce Jenčice v CHKO České středohoří. Předmět ochrany Hlavním důvodem ochrany jsou zachovalá rozmanitá teplomilná rostlinná společenstva na jižních svazích Košťálu. Vyskytuje se zde řada chráněných druhů rostlin, např. hlaváček jarní (Adonis vernalis), kosatec bezlistý (Iris aphylla), koniklec luční český (Pulsatilla pratensis subsp. bohemica), tařice skalní (Aurinia saxatilis) či modřenec tenkokvětý (Muscari tenuiflorum). Košťálov je i domovem řady drobných živočichů Při průzkumu v roce 1992 bylo zjištěno 606 druhů motýlů mj. pernatěnka zimolezová (Pterotopteryx dodecadactyla), otakárek fenyklový (Papilio machaon), otakárek ovocný (Iphiclides podalirius) či okáč skalní (Chazara briseis) a 85 druhů obratlovců zejména mlok skvrnitý (Salamandra salamandra), slepýš křehký (Anguis fragilis), pěnice černohlavá (Sylvia atricapilla), budníček lesní (Phylloscopus sibilatrix), linduška lesní (Anthus trivialis), hýl obecný (Pyrrhula pyrrhula), dlask tlustozobý (Coccothraustes coccothraustes), kalous ušatý (Asio otus), myšice lesní (Apodemus flavicollis), lasice hranostaj (Mustela erminea). Dostupnost a rizika Přírodní památka se nachází vzdušnou čarou asi 750 metrů severně od města Třebenice. Po trase červeně značené turistické cesty je vrchol Košťálu a zároveň i území přírodní památky vzdáleno od středu Třebenic zhruba 2,5 km. Vysoká turistická návštěvnost vrcholu kopce se zříceninou hradu Košťálova, při níž mnohdy dochází k pohybu osob mimo značené cesty a k nepovolenému táboření, představuje určitý problém a rizika z hlediska ochrany této lokality. Odkazy Reference Literatura Chráněná území ČR I. Ústecko. Příprava vydání Peter Mackovčin. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, 1999. 352 s. Dostupné online. ISBN 80-86064-37-9. Kapitola Košťálov, s. 244–245. Související články Seznam chráněných území v okrese Litoměřice Seznam památných stromů v okrese Litoměřice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Košťálov na Wikimedia Commons
Krakov (sídliště Bohnice)

Krakov je název obchodního a kulturního komplexu podél střední části jihozápadní větve Lodžské ulice na sídlišti Bohnice, v katastrálním území Troja, v městské části Praha 8. Sestává z několika budov, ohraničených ulicemi Hnězdenská, Olštýnská, Těšínská a Ratibořská. Kulturní dům Krakov Jednou z budov komplexu je kulturní dům Krakov. Ten je ve vlastnictví městské části Praha 8. Jsou zde umístěny divadelní a přednáškové sály, knihovna a dílny pro zájmové kroužky. Občas se zde koná zasedání zastupitelstva MČ Praha 8. V jednom z pater sídlí odbory školství a kultury Úřadu městské části Praha 8. Na přelomu let 2013/2014 byl dům kompletně zrekonstruován nákladem necelých 25 mil. Kč. Modernizace zlepšila původní vzhled budovy ze 70. let 20. století a srazila náklady na topení ze 2 milionů Kč ročně asi na polovinu. Obchodní centrum Krakov Třípatrové obchodní centrum bylo otevřeno 1. listopadu 2013. Stavba probíhala v letech 2012 a 2013 na místě, kde stálo původní obchodní centrum ze 70. let 20. století. Reference Externí odkazy Oficiální web KD Krakov Pojednání o OC Krakov Archivováno 19. 2. 2015 na Wayback Machine.
Kralovické louky

Kralovické louky je přírodní rezervace v okrese Prachatice. Nachází se v Šumavském podhůří, poblíž vesnice Kralovice, jedné z místních částí obce Nebahovy. Chráněné území zaujímá k západu skloněné svahy po pravé straně údolí Zlatého potoka a sestává ze dvou nesouvislých částí, z nichž větší (cca 80 % rozlohy) představuje průřez celou strání od spodního okraje Kralovic až k potoku, menší díl, situovaný asi o 200 m jižněji, pak obsahuje pouze střední partie svahu. Důvodem ochrany jsou zrašelinělé svahové louky s bohatou květenou. Jediná lokalita kohátky kalíškaté (Tofieldia calyculata) v jižních Čechách. Dále zde roste např. hořeček český (Gentianella praecox subsp. bohemica), hladýš pruský (Laserpitium prutenicum), tučnice obecná (Pinguicula vulgaris), kosatec sibiřský (Iris sibirica), tolije bahenní (Parnassia palustris) a další. Území přírodní rezervace Kralovické louky je jednou z částí evropsky významné lokality Zlatý potok v Pošumaví. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 329. Související články Seznam chráněných území v okrese Prachatice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kralovické louky na Wikimedia Commons
Kratochvílova rozhledna

Kratochvílova rozhledna (208 m n. m.) v Roudnici nad Labem v okrese Litoměřice v Ústeckém kraji je po rozhledně Romanka (204,5 m n. m.) u obce Hrubý Jeseník na Nymbursku jednou z nejníže položených rozhleden v České republice. Nachází se zhruba 0,5 km jižně od centra města na návrší v Žižkových sadech poblíž zastávky Roudnice nad Labem město na železniční trati Roudnice nad Labem - Straškov (Zlonice). Historie Jedná se o architektonicky velice zajímavou stavbu z období největšího rozmachu českého funkcionalismu z dílny architekta Otakara Štěpánka. Návrh na postavení rozhledny zazněl v roce 1934 u příležitosti oslav 60. výročí vzniku Rolnické záložny Podřipské. Stavba, realizovaná staviteli A. Hádlem a F. Hájkem, byla slavnostně otevřena 11. října 1935. Rozhledna byla pojmenována po zakladateli zmíněné záložny Václavu Kratochvílovi, sedlákovi z nedaleké vesnice Lounky a významném politickém představiteli Podřipska v 19. století. Osobnost V. Kratochvíla připomíná pamětní deska, umístěná v průčelí rozhledny. Na parapetu ve vyhlídkovém ochozu byly umístěny rytiny s popisem krajiny v různých směrem, tyto tabulky však byly postupem doby zničeny. Na počátku 21. století byla připravena celková rekonstrukce rozhledny, po roce 2005 se sem vrátily i orientační tabulky s popisy. V roce 2014 ještě byly opraveny omítky. V srpnu roku 2015 byla rozhledna vyhlášena kulturní památkou České republiky. Přístup Rozhledna je vzdálena od železniční zastávky Roudnice nad Labem město asi 300 metrů. Autem je možno nejblíže dojet do ulice Dr. Slavíka, případně lze dojít k rozhledně podle orientačních ukazatelů z roudnického Karlova náměstí. Rozhledna je přístupná v době denního světla, na noc se uzamyká. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kratochvílova rozhledna na Wikimedia Commons Profil na webu Atlas Česka