NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaple svaté Anny (Pelhřimov)

Římskokatolická kaple svaté Anny na nevysokém návrší nad Pelhřimovem pochází z konce 17. století. Od roku 1948 nesměla být kaple opravována, proto chátrala. Nyní se jedná o ruinu bez střechy. Budova je ve vlastnictví pelhřimovské farnosti, v březnu 2021 bylo dojednáno její předání do majetku města s cílem pamatku zachránit. V roce 2011 byla prohlášena kulturní památkou. Historie Kaple byla postavena mezi lety 1699–1700 na navrší nedaleko Pelhřimova dvěma pelhřimovskými měšťany. Její původní zasvěcení bylo Proměnění Páně na hoře Tábor, svaté Anně byla kaple zasvěcena až v roce 1730. Komunisté Po roce 1948 nemohla být kaple opravována, přístupová cesta byla rozorána. Kaple začala chátrat. Po roce 1989 V roce 1991 nechal Městský úřad v Pelhřimově odstranit zbytky věžičky a střechy a kaple zarostla dřevinami. Pokus o záchranu kaple V roce 2007 vzniklo sdružení Zelené srdce, jehož jednou z činností je i snaha o záchranu kaple. V tomto roce tedy počíná snaha o záchranu kaple, prvně byly v roce 2007 odstraněny náletové dřeviny a byly provedeny základní opravy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Anny na Wikimedia Commons O kapli[nedostupný zdroj] Farnost u sv. Bartoloměje Pelhřimov TV-Noe. Zachraňme kostely (3. díl): Kostel Nalezení sv. Kříže a kaple sv. Anny v Pelhřimově. Videoarchív, aktualizováno: 18. 1. 2014.
Kaple svaté Barbory (Jáchymov)

Kaple svaté Barbory v Jáchymově byla postavena z peněz vybraných lezcem Josefem Florem.[zdroj?] Historie Vysvěcení se konalo 4. prosince 1770. 29. března 1772 byly v Praze vysvěceny zvony ke cti sv. Jana, sv. Floriána a sv. Pavla. Roku 1809 byla na kapli postavena druhá věžička. Jedna byla za jáchymovské havíře, druhá za jáchymovské hutníky. Kaple původně stála v naproti Lázeňské budově. V jejím těsném sousedství byl postaven dům Astoria a těleso nové silnice. Kaple tak značně zapadala a navíc překážela vzrůstající dopravě v této části města (někdejší Unterthal). Proto byla v roce 1917 rozebrána a přenesena na své dnešní místo nad Kulturním domem. Popis Obdélníková kaple se segmentově zakončeným presbytářem krytá šindelovou sedlovou střechou. Ta je zakončena dvěma šestibokými věžičkami. Vnitřní prostor kaple má rozměr 6 x 4 metru. Obdélný vchod má hladké rámování s uchy. Nad ním se nachází kasulovité okno a po stranách liché, mělké lizénové rámce. Vstupní průčelí je zakončeno římsou odděleným trojúhelníkovým štítem s polokruhově zakončenou nikou se středním klenákem a přesahující lavicí. Na bočních stěnách je vždy jedno polokruhovitě zakončené okno. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Barbory na Wikimedia Commons Reference Literatura Poche, Emanuel a kol.: Umělecké památky Čech 1 (A-J), Praha, 1977. S. 565 Schmidt, Richard, Dr.: Soupis památek historických a uměleckých v Království českém, XL. Politický okres Jáchymovský, Praha, 1913. S. 77 – 78. Dostupné online Archivováno 8. 12. 2015 na Wayback Machine..
Kaple svaté Kláry (Troja)

Kaple svaté Kláry v Troji je barokní kaple z konce 17. století. Stojí na vrcholu vinice nad Trojským zámkem v Praze 7-Troji. Spolu s Vinicí svaté Kláry je od roku 1995 součástí areálu Pražské botanické zahrady. Historie Kapli nechal postavit hrabě Václav Vojtěch ze Šternberka, majitel Trojského zámku, patrně roku 1695. Byla zasvěcena svaté Kláře, patronce a jmenovkyni jeho manželky Kláry Bernardiny. V roce 1924 vyhořela, po obnově získala novou střechu a sanktusník. Poslední opravou prošla v roce 1996. Kaple spadá do farnosti Salesiánského centra v Kobylisích a konají se zde nedělní mše. Popis Kaple je jednoduchá drobná stavba obdélného půdorysu se sedlovou střechou a sanktusníkem s jehlancovou stříškou a křížem. V západním průčelí se nachází vstup do kaple, tvořený jednoduchým obdélným portálem. V bočních stěnách jsou tři polokruhově završená okna. Interiér tvoří jediná místnost s plochým stropem a výrazným fabionem. Oltář pochází z doby obnovy kaple po požáru v roce 1924. Barokní obraz nad oltářem představuje Nejsvětější trojici s Pannou Marií a s františkánskými světci. Krucifix je z poloviny 18. století. Zajímavosti Vypráví se, že jeden čas v kapli strašilo – téměř pravidelně vždy okolo půlnoci se rozezněl ve věžičce zvon. Po čase se vysvětlilo, že opička ze zoologické zahrady našla díru v oplocení a při svých nočních výletech se chodila houpat na provaz od zvonu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Kláry na Wikimedia Commons Kaple sv. Kláry na hrady.cz
Kaple svaté Máří Magdaleny (Holešovice)

Kaple sv. Maří Magdaleny v Praze na nábřeží Edvarda Beneše je kruhová barokní kaple a první budova, jež byla na území Československa přesunuta, a to v roce 1956. Stojí na kraji Holešovic u hranic Malé Strany, v malém proužku území Holešovic, který patří do městské části Praha 1. Historie Raně barokní stavbu postavil roku 1635 Jan Dominik de Barifis na klášterní vinici cyriaků (Řád Křižovníků s červeným srdcem) pro vinaře z letenských vinic a voraře, kteří zde vzdávali Bohu díky za pomoc při proplutí nebezpečných úseků Vltavy a v jejím okolí odpočívali. V roce 1784 ji dal císař Josef II. v rámci josefínských reforem zrušit. Znovu obnovena a vysvěcena byla roku 1908, kdy ji do své péče převzala Starokatolická církev. V padesátých letech jí hrozil zánik při přestavbě letenského nábřeží a předmostí Čechova mostu (v souvislosti s výstavbou obřího Stalinova pomníku). Profesor Dr. Ing. Stanislav Bechyně však objevil způsob její záchrany přesunutím o 31 m dále směrem proti proudu Vltavy, což bylo provedeno 3. a 4. února 1956. Po svém přesunu byla kaple položena na masivní podstavec obložený kameny a opatřena novou střechou. Do jejích šesti oken byly zasazeny vitráže Aleny Novotné-Gutfreundové zobrazující osudy kaple v různých dobách její existence (vinobraní, odpočinek vorařů, pobyt Švédů v Praze, stavba Čechova mostu, vyztužování zdiva před přesunem, přesun). Duchovní správa Od roku 1908 kapli využívá Starokatolická církev, v roce 2004 zde byla ustavena samostatná farní obec. Odkazy Literatura Jan Fischer, Ondřej Fischer: Pražské mosty. Praha: Academia, 1985, s. 88–89. KOŠNÁŘ, Julius. Staropražské pověsti a legendy. Praha: Vincentinum, 1933. Dostupné online. - kapitola O kapli sv. Maří Magdaleny pod Letnou, s. 106–107. Eduard Škoda: Pražské svatyně, Nakladatelství Libri 2002, ISBN 80-7277-098-5. S. 119–120 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Máří Magdaleny na Wikimedia Commons Hrady.cz
Kaple svatého Cyrila a Metoděje (Horní Radechová)

Kaple svatého Cyrila a Metoděje je římskokatolická kaple v obci Horní Radechová. Patří pod farnost Červený Kostelec. Bohoslužby Pravidelné bohoslužby se konají v sobotu od 18.00 s nedělní platností. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Cyrila a Metoděje na Wikimedia Commons Královéhradecká diecéze Archivováno 11. 7. 2017 na Wayback Machine. Farnost Červený Kostelec
Chrám svaté Barbory (Dolní Kounice)

Chrám svaté Barbory (lidově Barborka, dříve kaple svatého Fabiána a Šebestiána) je pravoslavný chrám a bývalá římskokatolická kaple ve městě Dolní Kounice v okrese Brno-venkov. Současnému účelu, pravoslavné církvi, slouží od 90. let 20. století. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie Předchůdcem současné kaple byl protestantský sbor, který byl postaven před rokem 1588. Ten byl v letech 1687 a 1688 zcela přestavěn do současné podoby brněnským stavitelem Jiřím Richterem. Richter nechal stát původní gotické kněžiště, ke kterému byla přistavěna loď vlastní římskokatolické kaple s kruchtou a sakristie. Od té doby zde až do roku 1783 fungovalo modlitební bratrstvo, kongregace svaté Barbory. V letech 1862–1879 kaple, zasvěcená Fabiánovi a Šebestiánovi, sloužila jako centrum dolnokounického církevního života, neboť starý farní kostel byl povodni v roce 1862 poškozen a nový byl postaven na konci 70. let 19. století. Poté kaple již nebyla využívána a chátrala. V roce 1921 ji v pronájmu od obecního zastupitelstva získala na 15 let Církev československá husitská. V 90. letech 20. století ji do majetku získala Pravoslavná církevní obec v Dolních Kounicích, která kapli využívá jako svůj chrám. Na přelomu 20. a 21. století byla celkově rekonstruována. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu chrám svaté Barbory na Wikimedia Commons Chrám [online]. Barbora-kounice.cz [cit. 2013-03-02]. Dostupné online.
Kaple svatého Huberta (Lednicko-valtický areál)

Kaple sv. Huberta v novogotickém slohu je nejmladší z drobných staveb v Lednicko-valtickém areálu v okrese Břeclav. Kaple je chráněna jako kulturní památka České republiky. Historie a popis Trojboká, třemi gotickými oblouky prolomená kaple zaklenutá síťovou žebrovou klenbou byla postavena uprostřed Bořího lesa podle návrhu Georga Wingelmüllera (1810–1848) za vlády knížete Aloise II. z Lichtenštejna v roce 1855. Stavbě předcházely mnohaleté přípravy. Plány pocházejí z roku 1846, kámen na stavbu byl svážen od roku 1847. Stavbu realizoval po smrti architekta Jan Heidrich. U kaple se konaly slavnostní mše před zahájením lovu na den sv. Huberta. Byla vystavěna z pískovcových kvádrů opatřených smyšlenými středověkými kamenickými značkami, které mají za úkol navodit pocit starobylosti stavby. Otevřenou kapli na půdorysu pravidelného trojúhelníku tvoří tři masivní pilíře spojené profilovanými lomenými oblouky. Hlavní římsa nese profilované zábradlí s atikou, v rozích jsou umístěné fiály s chrliči v podobě psa. Střecha kaple ve tvaru pravidelného jehlanu je zdobená dekorativními žebry a zakončena křížem. Uprostřed kaple se nachází socha sv. Huberta, stojící na podstavci se sochami andělů. Autorem sochařské výzdoby je Franz Högler. Dostupnost Kaple se nalézá na palouku v Bořím lese mezi Valticemi, Lednicí a Břeclaví. Kolem kaple prochází žlutě značená trasa z Břeclavi do Hlohovce a červeně značená trasa z Valtic do Lednice. Je volně přístupná. Reference Literatura KORDIOVSKÝ, Emil. Lednicko-valtický areál a jeho památky. Praha: Europrinty, 2003. 73 s. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Huberta na Wikimedia Commons Kaple sv. Huberta Archivováno 23. 5. 2022 na Wayback Machine. – oficiální stránky Národního památkového ústavu Kaple sv. Huberta na webu Města Valtice Archivováno 18. 5. 2012 na Wayback Machine.
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Dejvice)

Římskokatolická kaple svatého Jana Nepomuckého v Praze 6-Dejvicích u křižovatky ulic U Matěje a Starého je jedinou dochovanou z dvanácti raně barokních kapliček z 2. poloviny 17. století, které lemovaly poutní cestu od Růžku (dnešní Vítězné náměstí) ke kostelu sv. Matěje. Kaple byla výrazně upravena v roce 1876. Koncem 90. let 20. století byla na kapličce bez vědomí památkových orgánů provedena rekonstrukce fasády do dnešní podoby, při které byl odstraněn klasicistní štukový dekor. Polychromovaná a zlacená dřevěná socha Jana Nepomuckého z konce 18. století, která stávala ve výklenku, je uložena na faře. V současné době se u kapličky ulice U Matěje zalamuje směrem ke kostelu svatého Matěje a Šáreckému hřbitovu, zatímco v přímém směru na jižní, zaslepený úsek ulice U Matěje přímo navazuje ulice Starého. Kaplička se nachází v severozápadním rohu této křižovatky, mezi západní větví ulice u Matěje a ulicí Starého. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Literatura VLČEK, Pavel, a kol. Umělecké památky Prahy. Velká Praha, A-L. Praha: Academia, 2012. 1080 s. ISBN 978-80-200-2107-6. S. 236.
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Běstvina)

Kaple svatého Jana Nepomuckého je barokní šestiboká kaple na křižovatce silnic v zámku v obci Běstvina. Kaple byla postavena po roce 1720 na půdorysu šestiboké hvězdy. V minulosti byla mylně připsána známému baroknímu staviteli Janu Blažeji Santinimu. Skutečným tvůrcem kaple je zřejmě Santiniho epigon Jan J. Vogler. Kaple je zaklenutá, s malou centrální věžičkou. Uvnitř kaple se nalézá dřevěné barokní sousoší Apoteóza sv. Jana Nepomuckého od sochaře Ignáce Rohrbacha z doby kolem roku 1726. Socha byla dříve připisovaná sochaři a řezbáři Řehoři Thénymu, se kterým Rohrbach sdílí braunovské tvarosloví. Světec je zobrazen v ojedinělém ikonografickém pojetí jako vítěz nad pokořenými pohanskými personifikacemi světadílů. Andělé, kteří ho přidržují a uvádějí do nebe, zároveň odkazují na zpovědní tajemství, jenž měl strážit. Socha je scénicky komponována pro pohledy z různých stran a stojí na šestibokém kamenném podstavci. Po dlouholetém vystavení povětrnostním podmínkám byla socha z kaple deponována a následně restaurována. Poté byla vystavena v expozici Muzea Barokních soch v Chrudimi, a to od jeho otevření v roce 2011 do 8. srpna 2018, kdy byla vrácena na původní místo do kaple. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Kaple Běstvina (stránky obce)
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Hradec nad Moravicí)

Kaple svatého Jana Nepomuckého v Hradci nad Moravicí byla postavena v roce 1832 z popudu hradeckého faráře Aloise Leiferta na návsi tehdy samostatné vesnice Podolí (nyní křižovatka Podolské a Zámecké ulice). Je chráněna jako kulturní památka České republiky. V průčelí kaple jsou instalovány barokní sochy představující sv. Jana Nepomuckého, jemuž byla kaple zasvěcena. Dále je zde umístěna socha sv. Floriána, patrona všech hasičů a socha sv. Šebestiána. Právě poslední zmiňovaná socha je z těchto třech soch z dnešního pohledu nejvíce zajímavá. Byla zde umístěna z obav před morovou nákazou, která byla v té době velmi rozšířená. Všechny tyto sochy společně s dvěma menšími plastikami andělů pochází z 18. století. V roce 2007 a 2008 byla kaple za finančního přispění místní samosprávy opravena a původní sochy byly zrekonstruovány. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Literatura KOLÁŘ, Antonín, a kol. Farní kostel sv. Petra a Pavla v Hradci nad Moravicí. Vydáno k 400. výročí posvěcení. 1597-1997. Hradec nad Moravicí: Římskokatolická farnost Hradec nad Moravicí, 1997. 83 s. ISBN 80-7277-026-8.
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Jáchymov)

Kaple svatého Jana Nepomuckého (také Jánská kaple) v Jáchymově stojí od roku 1734 na Jánském vršku. Podle pověsti se zde o Valpuržině noci shromažďovaly čarodějnice. Jánský vrch je vlastně skála, příkře vystupující ze severního svahu údolí, ve kterém se rozkládá Jáchymov. Historie Kaple byla postavena nákladem manželů Vogelhaubtových – Jana Jakuba a Žofie. V letech 1838–1839 byl ke kapli přestavěn obytný dům. Tento dům byl postaven za peníze (15 000 zlatých), které na to ve své poslední vůli věnoval František Pallas, děkan u svatého Víta v Praze. V roce 1851 byla v tomto domě zřízena rukavičkárna bratří Kuhlmanů. V té době kaple nesloužila k církevním účelům. Znovu vysvěcena byla 29. dubna 1873. Na přelomu 19. a 20. století přešla kaple znovu do soukromých rukou. Dům stojící u kaple byl zbořen během první světové války. V roce 2021 v rámci akce Noc kostelů byl za kaplí vztyčen nový zlatý kříž. Vysvětili jej místní farář Marek Hric a emeritní biskup František Radkovský. Popis Osmiboká loď s obdélným presbytářem na jihu. Vnitřní prostor kaple má rozměr 8 × 5 metrů. Severní předsíň sloužila jako chodbička spojující kapli s přilehlým domem. V koutech mezi touto chodbičkou a lodí kaple se nacházejí dvě čtvrtkruhové apsidy. Ve zdech jsou okna různé velikosti s obloukovým zakončením. Pouze v apsidách jsou malá okénka obdélníková. Obdélníkový vchod má hladké ostění s vytesaným letopočtem 1734. Nad hlavní lodí kaple je stanová střecha zakončená osmibokou věžičkou. Severní předsíň je zastřešena nízkou stanovou stříškou, na které je umístěna osmiboká otevřená zvonička. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Kaple sv. Jana Nepomuckého v Jáchymově Jáchymov – kaple sv. Jana Nepomuckého
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Lošánky)

Kaple svatého Jana Nepomuckého v Lošánkách je hranolová barokní stavba se zkosenými rohy. Uvnitř býval obraz svatého Jana Nepomuckého od V. Vysekala z konce 19. století. Zvon daroval kapli Josef Miškovský jako poděkování za zdárné dokončení studia v Praze. Je chráněna jako kulturní památka České republiky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze Lošánky, Soupis památek, 01. Politický okres kolínský (1897), str. 74, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=3174 Archivováno 22. 6. 2020 na Wayback Machine. (2012) Článek na cestyapamatky.cz
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Týnec)

Kaple svatého Jana Nepomuckého, postavená v barokním slohu, se nachází na vyvýšenině asi 1 km západně od vísky Loreta, která tvoří součást obce Týnec v okrese Klatovy v Plzeňském kraji. Čtyřboká patrová kaple, orientovaná přesně na osu zámku v Týnci, byla postavena za Maxmiliána Norberta Krakovského v roce 1710. Dnes z kaple, zasvěcené sv. Janu Nepomuckému a chráněné jako kulturní památka České republiky, zbývá monumentální torzo. Ještě před 2. světovou válkou byla zřícenina krátce využívána jako rozhledna, dnes již zůstaly zachovány jen neúplné obvodové zdi. K památce vede značená cesta z Týnce nebo z Klatov. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v Týnci (okres Klatovy) Loretánská kaple v Týnci u Klatov Loreta (přírodní památka) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons
Kaple svatého Josefa (Jaroměřice nad Rokytnou)

Kaple svatého Josefa je barokní kulturní památka v Jaroměřicích nad Rokytnou v okrese Třebíč. Najdeme ji kousek od kostela sv. Markéty na místě starého hřbitova, hned za jaroměřickou základní školou. Popis Kapli postavil v roce 1701 jaroměřický stavitel Jiří Gravani, a to ve velmi prostém stylu. Kaple má tvar obdélníku o stranách 8,5 a 11,5 m; rohy těchto stran jsou uťaty a mírně vyhloubeny. Uvnitř je dřevěný oltář s bílým pozlaceným svatostánkem a dřevěným křížem, jejž vyřezal r. 1715 jaroměřický sochař Vavřinec Hübner. Nad křížem je obraz umírajícího sv. Josefa, jehož drží za ruku Ježíšek. Obraz namaloval asi o sto let později (1802) jaroměřický malíř Karel Buček. Na stěnách byly i další olejové obrazy (Matky Boží, Kristus na kříži ad.). K rozjímání slouží lavice a klekátka. Z historie Kapli nechal postavit jaroměřický primátor Daniel Nágl. Posvěcena byla 12. září 1706 děkanem Pavlem Františkem Polachem, a to pravděpodobně při původní kapli svatého Petra z 9. století. Kaple sv. Josefa je poslední ze tří sester kaplí, které Jaroměřice měly; dnes už nenajdeme na kopečku za špitálem kapli Panny Marie ani kapli sv. Antonína Padovského (později sv. Víta) na Křížové hoře (hoře sv. Víta), neboť ty se staly roku 1785 obětí josefinské reformy. Poté, co byl zrušen servitského kláštera a odsvěcena loretánské kaple s questenberskou hrobkou pro její další světské využití, byly kosti všech zemřelých pochovaných v loretánské kapli přeneseny r. 1815 do kaple sv. Josefa; šlo především o samého Jana Adama z Questenberku, jeho děti, členy jeho rodu, dále o některé okolní šlechtice a některé kněží. Jedna z josefínských reforem se týkala též pohřbívání. Od roku 1783 bylo zakázáno pohřbívání v kostelích a příštího roku vyšlo nařízení, aby byly uzavřeny všechny hrobky a hřbitovy v obvodu obcí a aby byly zřizovány nové hřbitovy v přiměřených vzdálenostech od obytných budov a takové velikosti, aby odpovídaly počtu obyvatelstva. Na plnění tohoto nařízení dohlížely krajské úřady. Už v roce 1826 schválil krajský úřad umístění nového hřbitova v trati Za děkanstvím, avšak Jaroměřičtí si počkali, až jim roku 1834 krajský úřad pro nečinnost pohrozil pokutou. 9. září 1835 byl krajský úřad uvědomen o dokončení stavby nového hřbitova. Asi o sto let později (1932) byl nový hřbitov podstatně rozšířen. Kaple měla být zbořena a z jejího materiálu na novém hřbitově vystavěna kaple nová. Naštěstí z plánu sešlo pro nedostatek peněz na novou stavbu. Na místě zrušeného hřbitova je dnes zahrada školy. V roce 1859 byla v kapli pochována kněžna Františka z Kounic-Rietberku-Questenberku, rozená hraběnka Weissenwolfová. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Josefa na Wikimedia Commons
Kaplica św. Klemensa w Hradcu Králové

Kaplica św. Klemensa (czeski: Kaple svatého Klimenta) – kaplica znajdująca się na północnej stronie Katedry św Ducha w mieście Hradec Králové, w pobliżu Białej Wieży. Ten barokowy budynek został zbudowany w latach 1714-1717 i poświęcony głównemu patronowi diecezji hradeckiej, św. Klemensa I. Na miejscu obecnej kaplicy stał kościół św Klemensa, który po raz pierwszy został wymieniony w 1134. Przypisy
Kaple svatého Michaela archanděla (Dejvice)

Římskokatolická kaple svatého Michaela archanděla v Praze-Dejvicích byla postavena v letech 1691 až 1700 při usedlosti Pernikářka (necelých 50 metrů před vjezdem do usedlosti). Dne 6. října 1693 byla kaple vysvěcena. V době vzniku kaple se v okolí nacházely vinice, nyní je obklopena vilovou čtvrtí Hanspaulka a leží poblíž křižovatky ulic Duchoslávka a Na Pernikářce. Barokní stavba má oválný půdorys s výklenkem pro oltář a je zaklenuta kopulovitou klenbou s lucernovitou věžičkou, ve které jsou malá okna. Fragmenty stropních maleb, jimiž byla kaple vyzdobena, byly restaurovány při rekonstrukci stavby v letech 2009 až 2010. Uvnitř se nacházel oltář s obrazem sv. Václava ve válečném oděvu z 18. století ve vyřezávaném barokním rámu a ve výklencích sochy sv. Vojtěcha a sv. Prokopa, avšak toto vnitřní vybavení nebylo po rekonstrukci do kaple již navráceno. Od 50. let 20. století patřila Československé akademii věd, jejíž Ústav experimentální botaniky sídlil v přilehlé usedlosti Pernikářka. V roce 1958 byla kaple zařazena do seznamu kulturních památek. Po převodu vlastnictví na město v roce 2008 proběhla v letech 2009 až 2010 celková rekonstrukce objektu, jejíž součástí byla i instalace slavnostního osvětlení. Dne 29. září 2010 pak kapli znovu vysvětil dejvický farář Mgr. Krzysztof Tomasz Łabędź CMF. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Michaela archanděla na Wikimedia Commons Fotografie kaple z doby před její rekonstrukcí Archivováno 22. 6. 2020 na Wayback Machine. Znovuotevření kaple dne 29. září 2010 Historická fotografie kaple a usedlosti Pernikářka Archivováno 22. 6. 2020 na Wayback Machine.