NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Petra a Pavla (Albrechtice nad Vltavou)

Kostel svatého Petra a Pavla v Albrechticích nad Vltavou v okrese Písek je původně románský kostel ze 3. čtvrtletí 12. století. Kostel byl v průběhu své historie několikrát přestavován, nejvíce pak v 19. století. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Albrechtice nad Vltavou. Popis kostela Kostel má jednu chrámovou loď, původně měla plochý strop, v 18. století byla opatřena valenou klenbou s výsečemi. Věž je hranolová. V kostele se nachází bohatá malířská výzdoba. Zvláště ceněné jsou románské malby Posledního soudu a motiv „pekla a ráje“ na triumfálním oblouku. Dne 7. prosince 2002 byla z oltáře kostela odcizena soška svatého Petra. Na pořízení nové byla v roce 2019 uspořádána sbírka a kopie vzniklá podle historické fotografie z roku 1949 a podle stylu sošky sv. Pavla v dílně restaurátora Aleše Lišky v nedalekých Smrkovicích byla umístěna na oltář na Boží hod vánoční 25. prosince 2021. Hřbitov Kostel je obklopen hřbitovem, jehož zeď je zdobena kapličkami s malbami z 19. století, kdy farář Vít Cíza (1791–1854), který v Albrechticích působil v letech 1819–1854, zorganizoval (v roce 1841) uskutečnění svého nápadu. Autorem maleb je František Mikule z Jinína. Součástí maleb jsou verše, jejichž autorem je Vít Cíza a které přibližují osudy osobností pohřbených. Malby byly několikrát restaurovány. První opravy byly provedeny v roce 1883 Václavem Šebelem z Písku. Další opravy byly např. provedeny v letech 1931 až 1934 Tomášem Peterkou a Josefem Kousalem. V 80. letech 20. století byly původní obrazy překryty betonovými deskami, na které byly namalován obrazy nové. V roce 2007 byla hřbitovní zeď převedena z majetku církve na obec Albrechtice nad Vltavou a po sejmutí desek bylo započato s restaurováním jednotlivých maleb, které probíhalo postupně během let 2010 až 2014. U části maleb bylo nutno napodobit styl původních umělců, jelikož byly poškozeny nebo části maleb chyběly. Na hřbitově byly natočeny scény z filmů Jan Cimbura režiséra Františka Čápa (z roku 1941) a Dým bramborové natě režiséra Františka Vláčila (z roku 1976). Odkazy Poznámky Reference Literatura KUTHAN, Jiří. Středověká architektura v jižních Čechách do poloviny 13. století. České Budějovice: Růže, 1977 MUSILOVÁ, Jitka. Kapličkový hřbitov Albrechtice nad Vltavou. Čerčany: Jitka Musilová, 2015. 163 nečíslovaných stran. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Kostel sv. Petra a Pavla na stránkách obce Albrechtice
Kostel svatého Petra a Pavla (Bohnice)

Kostel svatých Petra a Pavla ve Starých Bohnicích je římskokatolický farní kostel nacházející se v pražské čtvrti Bohnice, ve Starých Bohnicích. Jedná se o nevelkou stavbu na půdorysu řeckého kříže. Kostelík je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní románský kostel byl založen roku 1158. Na konci 18. století byla při rozebírání starého oltáře objevena olověná truhlice, v níž byla zakládací listina kostela, ve které pražský biskup Daniel potvrdil, že 30. května 1158 vložil do oltářního kamene ostatky svatých jako důkaz o vykonaném svěcení. Připojuje také jména krále Vladislava a královny Judity a jako zakladatele kostela uvádí vyšehradského probošta Gervasia. Kostel byl původně zasvěcen pouze sv. Petru. První zprávy o samostatné plebánii (faře) jsou z poloviny 14. století. O osudech kostela v 15. století téměř nejsou zprávy. V tomto období úpadku církevní správy byla fara pravděpodobně neobsazená. V roce 1550 měl podací právo ke kostelu svatojiřský klášter. O sto let později, po třicetileté válce, byl kostel veden jako pustý. Později byl spravován z jiných kostelů (roku 1688 to byl kostel Panny Marie před Týnem, od roku 1695 kostel Panny Marie Sněžné). Roku 1702 byl bohnický kostel připojen k faře v Liboci. Samostatná bohnická farnost byla obnovena roku 1738 a od té doby je již téměř nepřetržitě obsazena. V roce 1805 byl kostel, dosud románský, přestavěn v pozdně barokním slohu. Interiér Hlavní oltář sv. Petra a Pavla: obraz světců namaloval Josef Bergler roku 1807, po stranách barokní sochy morových patronů sv. Šebestiána a sv. Rocha Boční oltář se skupinou soch Kalvárie Boční oltář s černou madonou, architektura s tordovanými sloupy vrcholně barokní ze 30. let 18. století Cínová křtitelnice barokní, z roku 1735 Při kostele býval hřbitov, který byl pravděpodobně na přelomu 19. a 20. století zrušen a přeložen na nový hřbitov. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek I. Vikariát Českobrodský, Černokostelecký, Mnichovický a Prosecký; část IV. Vikariát Prosecký. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1907. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 1. Bohnice n. Bojmice, fara, s. 225 – 230. (po registraci). PODLAHA, Antonín; ŠITTLER, Eduard. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek XV. Politický okres Karlínský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1901. 351 s. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Bohnice; Farní chrám sv. Petra a Pavla, s. 2 – 5. Související články Fara v Bohnicích Vesnická památková zóna Staré Bohnice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla v Bohnicích na Wikimedia Commons Kostel svatého Petra a Pavla na Hrady.cz Webové stránky farnosti
Kostel svatého Petra a Pavla (Broumov)

Kostel svatého Petra a Pavla v Broumově byl založen pravděpodobně již při vzniku města ve 13. století. Stojí při západní straně bývalých městských hradeb. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V roce 1258 je kostel uveden v listině pražského biskupa Jana III., kde uděluje podací právo ke kostelu opatovi broumovského kláštera Martinu I. Roku 1452 kostel vyhořel, obnoven byl o čtyři roky později. Vysoká hranolová věž je z roku 1477. V roce 1682 nechal do dnešní podoby kostel přestavět opat Tomáš Sartorius. V roce 1891 byl kostel poškozen požárem, při obnově provedl broumovský malíř Adolf Tinzmann novorenesanční výmalbu stropu a interiéru. Architektura Kostel je trojlodní stavba s vysokou hranolovou čtyřpatrovou věží čtvercového půdorysu. Věž je zakončena osmihrannou helmicí s lucernou a malou bání. Presbytář kostela je podlouhlý, pravoúhlý a je v něm kaple svatého Antonína Paduánského. Šestiboká sakristie je v ose presbytáře. Interiér Iluzivní hlavní oltář s obrazem Rozchod sv. Petra a Pavla z roku 1765 je od Josefa Hagera. Okolí kostela V hradební zdi naproti hlavnímu vchodu kostela jsou zazděny náhrobníky ze 16. a 17. století, které sem byly přeneseny při zrušení hřbitova v roce 1780. Sousední fara je zčásti tvořena bývalou hradební věží. Bohoslužby Bohoslužby se konají čtyřikrát týdně. Galerie Reference Literatura E. Poche (red.), Umělecké památky Čech 1. Praha: Academia 1977 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Turistika.cz Farní kostel sv. Petra a Pavla v Broumově Virtuální prohlídka Královéhradecká diecéze Archivováno 4. 5. 2015 na Wayback Machine.
Kościół św. Piotra i Pawła w Broumovie

Kościół pw. św. Piotra i Pawła w Broumovie – zabytkowy obiekt pierwotnie wybudowany XIII w. w Broumovie, należy do broumovskiej grupy kościołów. Świątynia pierwotnie gotycka, o której pierwsza wzmianka pochodzi z 1258. W 1452 kościół uległ pożarowi. W 1477, dwadzieścia pięć lat później, zbudowano wieżę. W latach 1679–1682 na polecenie Thomas Sartoriusa (1663–1700), 47. opata klasztoru w Broumovie przebudowano kościół w stylu barokowym. Pod koniec XIX w. Adolf Tinzmann, malarz z Broumova wykonał neorenesansowe zdobienia malarskie wnętrza, w tym sufitu. W głównym ołtarzu znajduje się figurka Madonny z XIV w. W sieni kościoła, na jego ścianie oraz w murze przed głównym wejściem umieszczone są płyty nagrobne m.in. Constantinusa Prætoriusa (1583–1657). W podziemiu domu parafialnego (pierwotnej kostnicy cmentarnej), stojącego przy kościele, znajduje fresk z 1320 przedstawiającym Sąd ostateczny. Przykościelny cmentarz został zlikwidowany w XVIII w. Przypisy
Kostel svatého Petra a Pavla (Jedovnice)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický chrám v Jedovnicích v okrese Blansko. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem farnosti Jedovnice. Historie Kostel pochází z roku 1783, kdy byla započata jeho stavba, základy věže však pocházejí již z roku 1681. Dokončen byl roku 1785. Stojí na místě starší kostelové stavby, která je doložena od 13. století. V roce 1822 postihl Jedovnice ničivý požár, který zasáhl i kostel. Zničena byla střecha, varhany a obraz na hlavním oltáři. Žárem se dokonce roztavily čtyři zvony. Zvony byly znovu přelity, po požáru byla obnovena také fara, stojící naproti kostelu. V 60. letech 20. století za působení dlouholetého faráře P. Vavříčka kostel prošel rekonstrukcí. Od roku 1963 má nový moderní oltář od malířů Mikuláše Medka a Ludvíka Kolka a sochaře Jana Koblasy. Leptaná okna v presbytáři jsou dílem Josefa Istlera, oltářní mřížka (dnes zábradlí na kůru) je od Karla Nepraše. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Jedovnická římskokatolická farnost Hrady.cz Turistika.cz
Kostel svatého Petra a Pavla (Korouhev)

Kostel svatého Petra a Pavla v obci Korouhev v okrese Svitavy pochází kolem poloviny 11. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel sv. Petra a Pavla vznikl ve polovině 11. století kde nejdříve stála jen gotická kaple. V polovině 13. století k ní pak byla přistavěna jednoduchá zděná loď kostela. Kamenné zdi okolo celého komplexu, sloužily ve středověku i jako opevněný kostel pro případ ohrožení obyvatel. Mají kolem metru na šířku a na některých místech až dva metry na výšku a jsou převážně z opuky. Za vlády Josefa II. byl v Pardubicích zrušen minoritský klášter a řeholníci rozmístěni po okolních farách, tedy i v Korouhvi. Kromě nich získal kostel z kláštera také hlavní oltář, oltář s obrazem sv. Františka, ostatky sv. Benedikta a barokní kazatelnu. V roce 1908 prošel kostel opravou, při které získal dnešní podobu. Tuto opravu nechal provést kanovník Minařík za finanční pomoci profesora Františka Michla. Interiéry V roce 1908 při prováděné opravě byla v severní části kostela postavena kaple sv. Františka. Dále zde najdeme již zmíněný hlavní oltář, oltář s obrazem sv. Františka, barokní kazatelnu – a pod ní umístěnou křtitelnici (z roku 1847). Za hlavním oltářem najdeme sankturium, což je výklenek ve zdi a patří mezi nejcennější památky v kostele. Kostel vyzdobil akademický malíř Antonín Hasler, žák Mikoláše Alše. O vytvoření křížové cesty se postaral malíř Otakar Brož. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons kostel na hrady.cz kostel na stránkách expedice czech republic
Kostel svatého Petra a Pavla (Konecchlumí)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický filiální kostel v Konecchlumí. Zdaleka viditelná dominanta kraje se tyčí východně nad obcí. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní malý gotický kostelík je na tomto místě zmiňován v roce 1355, kdy byl jeho patronem Jan z Verdeka a ze Žlunic. Kostelík měl pravděpodobně boční oltáře a patřila k němu i fara. Po husitských válkách patřil utrakvistům. Po bitvě na Bílé hoře (1621) se stal opět katolickým a fara byla pravděpodobně zrušena. Stavbu současného kostela v letech 1728–1729 pod vedením stavitele Donáta Morazziho financoval František Norbert Trauttmansdorff. Za 1. světové války byly zrekvírovány kostelní zvony. V roce 2001 bylo v kostele instalováno 14 deskových obrazů křížové cesty od Vladimíra Komárka. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1995-2014 na opravu památky čerpáno 4 550 000 Kč. Architektura Jednolodní objekt čistě barokního slohu charakterizovaný hranolovou věží s bání. Varhany Varhany z roku 1744 jsou vrchlabského varhanáře Ambrože Stanislava Tauchmanna. Bohoslužby Bohoslužby se konají poslední sobotu v měsíci v 18.00. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Konecchlumí - kostel sv. Petra a Pavla Královéhradecká diecéze Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine. Kostel v Konecchlumí Varhany a varhanáři
Kostel svatého Petra a Pavla (Liteň)

Kostel svatého Petra a Pavla v Litni je původně gotická stavba ze 13. století, přestavěná barokně v 17. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl v roce 1357 přestavěn v gotickém stylu. Tradovalo se, že ho Karel IV. nechal postavit ze zbylých kamenů po stavbě hradu Karlštejna. Ve skutečnosti stála na tomto místě již dříve románská kaple či rotunda. V roce 1639 utrpěl kostel těžké škody a navíc v něm byli ustájeni koně švédských vojsk. Po třicetileté válce byl opraven a upraven do dnešní barokní podoby. V roce 1906 mu byla přistavěna věž. Popis Kostel je (i se sakristií) 35 metrů dlouhý a 9 metrů široký. Varhany Varhany byly postaveny Josefem Hubičkou z Prahy-Smíchova v roce 1906 s opusem 48. Varhany mají jeden manuál (C-f3), rovinnou pedálnici (C-a0) a osm rejstříků. I. Principal 8' Oktav 4' Salicional 8' Kryt 8' Flaula 4' Kvinta 2 2/3' Pedál Subbass 16' Cello 8' Až do roku 1906 sloužila dnešní kruchta jako empora. Od tohoto roku kostel emporou nedisponuje a nahradily ji patronátní lavice. Kruchta (kůr) je vyvýšená, zpravidla zděná a podklenutá, někdy však pouze dřevěná konstrukce v zadní části lodi kostela, určená pro varhany, hudebníky a pěvecký sbor. Téměř vždy je umístěna naproti oltáři. Presbytář V kostele je pět oltářů. Hlavní oltář je rokokový z roku 1892 a nese vyobrazení svatých Petra a Pavla. Ambon je umístěn vpravo vedle oltáře. Rokoková kazatelna z 18. století je umístěna vpravo v rohu. Nemá stříšku. Koš kazatelny je vyzdoben cherubíny, kteří drží desky desatera. Přístup do ní se nachází zezadu za stěnou. Z venkovního pohledu jsou vidět dvě kaple. V obou kaplích jsou tzv. patronátní lavice. V jedné z nich byly až do roku 1906 instalovány varhany z roku 1726. V levé kapli je stále barokní křtitelnice ze 17. století. Nad západním vchodem se nachází erb rodu Daubků a latinský nápis Suscipere et finire (v překladu Podniknout a dokončit). Zvony Ve zvonici, od roku 1906 pak v kostelní věži, byly umístěny tři zvony. Petr – 89 cm(h') Anna – 79 cm(c'') Pavel – 48 cm(d'') Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část V. Vikariát Berounský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 6. Liteň, fara, s. 61 – 67. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Kučerov)

Kostel svatého Petra a Pavla v Kučerově, obci v okrese Vyškov v Jihomoravském kraji, je jednolodní barokní kostel z let 1698 až 1741. V roce 1970 byl zapsán do státního seznamu kulturních památek. Historie První písemná zmínka o kučerovském kostele sahá do roku 1235, kdy zde byl kostel patřící doubravickému klášteru. V roce 1725 byl celý přestavěn. V roce 1892 byl dostavbou rozšířen. Poslední celková úprava zejména interiéru proběhla v letech 1924–1925. Tento kostel patří k nejstarším na Moravě. Reference Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno : odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Vyškovský deník: Kučerovský kostel se dočká nové věže
Kostel svatého Petra a Pavla (Litice)

Kostel svatého Petra a Pavla stojí v Liticích a jde o jednu z nejvýznamnějších církevních staveb v Plzni. Je chráněn jako nemovitá kulturní památka. Historie kostela Kostel je původem gotická svatyně, kterou nechal ve 14. století zbudovat rod Drslaviců. Nejstarší dochovaný zápis o kostele je z roku 1352 a hovoří o odvodu papežského desátku 30 grošů ročně. Nejstarší písemná zmínka o Liticích je ovšem z roku 1212 a v té době zde byl asi postaven románský kostel (jeho pozůstatky byly nalezeny ve zdivu dnešního kostela). V roce 1367 byl kostel spolu se vsí prodán chotěšovskému klášteru, který ves pronajímal. Postupně se tu vystřídala řada zájemců jako například Herman z Nečtin, Vilém Švihovský z Rýzmberka (1431) a další. Roku 1570 klášter Litice z nájmu vyplatil a spravoval je přímo, a to až do roku 1784, kdy Josef II. klášter zrušil a správu kostela převzala Náboženská matice. V roce 1576 vypukl v Liticích požár, který kostel zničil. V roce 1600 došlo k pořízení hlavního oltáře v renezančním slohu. Roku 1639 za třicetileté války Švédové ves vyloupili a vypálili. Byl zničen i kostel s farou, kde shořely staré matriční zápisy. Ty nové jsou vedeny od roku 1640. V roce 1809 převzali litickou faru premonstráti z Teplé. Kostel patrně v 18. století postihl další požár či jiná katastrofa, v rámci které přišel o část svého vybavení. V roce 1830 došlo k umístění dvou oltářů zrušeného klášterního kostela v Chotěšově z dílny Matěje V. Jäckela a Fratiška I. Weisse. V roce 1833 byly pořízeny varhany. Vedle kostela stojí budova fary. Před farou stoji socha Immaculaty z doby kolem roku 1800 (resp. její kopie), na tradičním místě, tedy na mostě, je též socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1838. Současnost Stav kostela byl koncem 20. století špatný, měl narušenou statiku a špatný krov. Od roku 1996 se o kostel stará sdružení křesťanů Koinonia Jan Křtitel a postupně jej obnovuje. Kostel je osazen třemi zvony. Nejstarší nese název Petr a Pavel a je z roku 1582. Zvony Panna Maria a Anna jsou z 19. století a nejsou původní. Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část VII. Vikariát Plzeňský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 8. Litice, fara, s. 294 – 298. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Popis kostela na stránkách Koinonia Jana Křtitele
Kostel svatého Petra a Pavla (Lysice)

Kostel svatého Petra a Pavla v Lysicích je farním kostelem římskokatolické farnosti Lysice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Patronátní právo náleželo tomu kdo kostel postavil, nebo jeho dědicům či jiným nabyvatelům. V roce 1398, odkud pochází první zmínka, bylo patronátní právo rozděleno mezí čtyři bratry z Rychvaldu. Kolem kostelíku byl hřbitov a fara. O stáří kostela svědčí i známky přechodu slohu románského do gotického. Matriky jsou vedeny od roku 1657. Od roku 1527 až do roku 1634 se lysické panství ocitlo v držení rodu Černických z Kácova a Březnických z Náchoda. Tak se chrám dostal v državu Jednoty bratrské. A to až do rekatolizace, která započala v roce 1625, kdy Jiří Březnický přestoupil na katolickou víru a povolal do Lysic dva jezuity. Roku 1697 byl vnitřek kostela vydlážděn a střecha nově pokryta šindelem. Roku 1707 byly zhotoveny nové schody na věž a na věži umístěny věžní hodiny, v roce 1719 však byly odstraněny. V roce 1716 – 1717 byla znovu opravena střecha. V letech 1782 – 1784 byl kostel prodloužen o rotundu a kněžiště. Kostel byl rozšířen o obě sakristie s oratořemi pro panstvo, kněžiště a v západní části kostela o kůr. Na lodní straně nechali Emanuel a Jan Piati umístit znak svého rodu. Od přestavby chrámu je lysický kostel 35 metrů dlouhý a v úrovni lavic 10 metrů široký. Roku 1786 byl takto rozšířený kostel znovu vysvěcen. Zbytek staré stavby byl roku 1806 značně zvýšen tak, aby dobře navazoval na novostavbu. Dle záznamů ve farní kronice byly v roce 1918 v činnosti tři zvony. Roku 1930 bylo provedeno vymalování kostela a pozlacení všech soch. Oprava venkovní fasády a výměna zčernalé dlažby okolo oltáře za dlažbu z umělého kamene byla provedena roku 1934. V roce 1959 byla vyměněna nová krytina na kostele. V letech 1961 – 1962 provedena nová fasáda kostela a vymalování vnitřku kostela. Zařízení pro elektrický pohon velkých zvonů bylo uvedeno do provozu v roce 1968. Galerie Odkazy Reference Literatura NĚMEC, J. Chrám svatých Petra a Pavla v Lysicích. Lysice: [s.n.], 2011. S. 9. ZŘÍDKAVESELÝ, František. Lysice 1308-2008. Brno: Muzejní a vlastivědná společnost v Brně ve spolupráci s městysem Lysice, 2008. 454 s. ISBN 8072750771. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Stránky Římskokatolické farnosti Lysice
Kostel svatého Petra a Pavla (Ludvíkov pod Smrkem)

Kostel svatého Petra a Pavla v Ludvíkově pod Smrkem je gotická sakrální stavba z roku 1346. Historie Během oprav kostela byl sice na jednom ze stropních oblouků poblíž oltáře objeven letopočet 1124, který by vznik kostela oddaloval do doby ještě o více než 100 let zpět, avšak podle historičky Olgy Novosadové se ve skutečnosti jedná o letopočet 1524, který je možná spojen s první větší přestavbou tohoto kostela. I tak je kostel považován za jednu z nejstarších staveb v okolí Nového Města pod Smrkem (samotná dnešní obec Ludvíkov pod Smrkem se prvně objevuje až v roce 1381 v urbáři (soupisu usedlostí a jejich obyvatel) zdejšího frýdlantského panství). Další přestavby a stavební úpravy probíhaly v letech 1643, 1743, 1791 až 1793, 1797, 1809, 1870, 1893 až 1894 a v roce 1907. Od roku 1966 je zařazen mezi nemovité kulturní památky. V kostele nejsou pravidelně slouženy bohoslužby. Popis stavby Kostel je jednolodní obdélníkovou stavbou se čtvercovým presbytářem a obdélníkovou sakristií umístěnou na jeho severní straně. Na severní straně kostela je také čtvercová předsíň a na západní straně kostela je hranolovitá věž s bedněným patrem. Presbytář je sklenut raně gotickou křížovou klenbou bez žeber. Loď, sakristie a předsíň mají strop plochý. Jen v částech pod věží je strop sklenut valenou klenbou. V lodi kostela se nachází tříramenná dřevěná kruchta. Hlavní chrámový oltář je z doby okolo roku 1710 a v 19. století byl doplněn obrazem pocházejícím z téhož století. V lodi je též barokní socha sv. Jana Nepomuckého ze druhé poloviny 18. století. V předsíni je umístěna pozdně gotická kamenná křtitelnice ze 16. století a v sakristii kostela se nachází památník obětem první světové války. Varhany V kostele se nacházely původní varhany z roku 1698, které roku 1782 opravoval Ambrož Augustin Tauchman z Vrchlabí. Posléze pro kostel zkonstruovala nový nástroj ve své liberecké pobočce firma Schuster ze Žitavy. Dispozice varhan: Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Petra a Pavla, Ludvíkov pod Smrkem (katalog biskupství litoměřického) Kostel svatých Petra a Pavla v Ludvíkově pod Smrkem na webu Hrady.cz