NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Mikuláše (Nýdek)

Římskokatolický kostel svatého Mikuláše v Nýdku v okrese Frýdek-Místek je dřevěný katolický kostel založený roku 1576. Historie "Letta panie tisiczyho pietisteho Sedmdesateho ssesteho poczytagic Tento chram Swaty gest zbudowan a wystawen ku czti a chwale gmena pana Boha wssemohuczyho nakladem sauseduw a lidi tegto diediny za czasu ffojta gmenem Walka Rykaly, ktery negprzednegszy puwod byl k staweni tohoto chramu Swateho s Tomassem bratrem swym, kterzy na ten czas spolu toto ffogtstwi drżely" Tak praví autentika z nýdeckého kostelíka o jeho založení roku 1576. Fojt Walek Rykala byl, jako všichni jeho sousedi, evangelíkem, a také kostelík, který vystavěli byl evangelický. Prvním pastorem byl Martin Waligura ze Skočova, který, než začal působit v Nýdku, sloužil mše v Břehu a Vendryni. Podobně jako mnoho jiných kostelíků na Těšínsku byl evangelíkům r. 1654 odebrán a vysvěcen biskupem krakovským Petrem VII. Gembickým ze Seveře. Patronem kostela se stal sv. Mikuláš biskup. V kostele zůstal inventář po protestantech, který katolickým kněžím ještě dlouhá léta sloužil, jako například oltář, který byl nahrazen až roku 1746, kdy byl nahrazen novým, zhotoveným na náklady jezuity Rollera ze Skočova. Roku 1781 císař Josef II vydává toleranční patent. Ten ukázal nakolik na nýdečany zapůsobila rekatolizace – již příštího roku vystoupilo z římskokatolické církve 187 osob, za čtyři roky zůstalo v obci pouhých 20 katolíků. Spory mezi většinovými evangelíky a menšinovými katolíky nadále pokračovaly, neboť dvě desítky katolíků měly proti zbytku evagelíků v držení kostel i hřbitov. Neustávající spory vyřešilo až založení evangelického hřbitova s kaplí roku 1863. Stavební vývoj Na konci 18. století byl kostelík natolik zchátralý, že muselo být přikročeno roku 1789 ke generální opravě. Byla snížena věž i střecha, byl podezděn kamenem a roubené zdi pobity šindelem. Oprava se však příliš nezdařila a za zanedlouho se začal stav kostela zase zhoršovat, až muselo být přikročeno k další opravě roku 1894, která byla provedena stavitelem Kamencem z Těšína na popud probošta Antonína Olszaka. Dosavadní kamenná podezdívka byla nahrazena betonovou, šindel byl stržen a stěny obloženy deskami. Zanedlouho byl vyměněn šindel i na střeše za eternit. Velká rekonstrukce, která setřela původní ráz kostela, proběhla roku 1934. Při poslední rekonstrukci v devadesátých letech byla obnovena šindelová střecha a opravena podezdívka Reference Literatura POLÁŠEK, Jaromír. Dřevěné kostely a kaple Moravy a Slezska. Český Těšín: AGAVE, 2002. 381 s. ZAPLETAL, Florian. Dřevěný kostelíček v Nýdku na Těšínsku. Olomouc: nákladem vlastním, 1925. 14 s. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Dřevěné kostely v České republice
Kościół św. Mikołaja w Nydku

Kościół pod wezwaniem św. Mikołaja w Nydku – zabytkowy, drewniany kościół w Nydku, w kraju morawsko-śląskim w Czechach (w historycznym regionie Śląska Cieszyńskiego). Jest kościołem filialnym parafii św. Katarzyny w Wędryni. Jak pisał ks. Józef Londzin "Kościółek w Nydku jest, zdaje się, najskromniejszym kościółkiem drewnianym na naszym Śląsku. Został wybudowany w r. 1576 dla wygody mieszkańców Nydku, którzy mieli za daleką drogę do kościoła parafjalnego w Wędryni". Wybudowany został przez miejscowych ewangelików, do czego najbardziej przyczynili się wójt nydecki Walenty Rykała z bratem Tomaszem. W 1580 pastor Marcin Waligóra ze Skoczowa wymalował na drewnie następujący napis w języku czeskim, zawieszony następnie w zakrystii: 21 marca 1654 został odebrany luteranom przez specjalną komisję. Jeszcze w 1688 stwierdzono jednak, że potajemnie zbierają się w nim ewangelicy, którzy stanowili również przez następne stulecia większą część mieszkańców wsi. W 1757 w ołtarzu głównym zamonontowano nowy obraz przedstawiający św. Mikołaja. W 1798 z powodu złego stanu budynku wykonano generalny remont, podczas którego został przebudowany, zrobiono podmurówkę, nowy dach a wieżę obniżono, zachowano w niej stary dzwon z 1581 z łacińskim napisem Jezus Nazarenus rex Judaeorum. Następny remont nastąpił w 1894, na zlecenie proboszcza Antoniego Olszaka wykonał go cieszyński budowniczy L. Kametz. Zamiast gontami, obito wówczas ściany kościoła i wieży deskami. W roku 1898 na zlecenia proboszcza Fr. Herrmanna kamienną posadzkę w kościele wymieniono na betonową. Następne remonty odbyły się w 1910 (kiedy pokryto dach eternitem) i 1934, w połowie lat 90. XX wieku i w 2005, kiedy wymieniono gontowe pokrycie dachu. Wyposażenie kościoła jest skromne, posiada 14 ław dla wiernych, na czterech kolumnach oparty jest drewniany chór, ozdobiony snycerką dekoracyjną. Przypisy Bibliografia Irena Adamczyk, Ewa Janoszek, Mariusz Makowski, Jaromír Polášek, Janusz Spyra, Henryk Wawreczka: Dřevěné kostely a kaple v Beskydech a okolí. Drewniane kościoły i kaplice w Beskidach i okolicy.. Český Těšín: Wart, 2009, s. 169. ISBN 978-80-254-5500-5. (pol. • cz.). Józef Londzin: Kościoły drewniane na Śląsku Cieszyńskim. Cieszyn: Dziedzictwo błog. Jana Sarkandra, 1932, s. 213-216. OCLC 297540848.
Kostel svatého Mikuláše (Pernarec)

Kostel svatého Mikuláše je dominantou vesnice Pernarec v okrese Plzeň-sever. První písemná zmínka o něm pochází z roku 1360. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V letech 1820–1822 byla upravena a rozšířena loď a nad západním průčelím vztyčena věž. Poslední výraznější úpravy byly provedeny na přelomu devatenáctého a dvacátého století a v roce 1931. Z období kolem roku 1770 pochází štuková výzdoba realizovaná Ignácem F. Platzerem. Jižně pod kostelem leží někdejší fara, k níž přiléhá poničený hospodářský dvůr. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek II. Vikariát Berounský, Bystřický a Plzeňský; část VII. Vikariát Plzeňský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1908. 373 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 11. Pernarce (Bernardice), fara, s. 306 – 310. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Sint-Nicolaaskerk (Pernarec)

De Sint-Nicolaaskerk (Tsjechisch: Kostel svatého Mikuláše) is een kerk in de gemeente Pernarec in de Tsjechische regio Pilsen. De kerk is gewijd aan de heilige Nicolaas van Myra. De oorsprong van de kerk in gotische stijl ligt rond het jaar 1360.
Kostel svatého Mikuláše (Praskolesy)

Kostel svatého Mikuláše v Praskolesích je nejstarší tamní památkou. Je zdaleka vidět, jelikož stojí na kopci. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Základní kámen byl položen již roku 1216. Prošel však mnoha přestavbami, z nichž několik bylo přerušeno třicetiletou válkou. Fara vznikla v Praskolesích roku 1699. Místní farnost byla v roce 2006 administrativně zrušena a její území začleněno do farnosti Hořovice. Přifařené obce Přifařenými obcemi po dobu existence farnosti byly Praskolesy, Chlustina, Kotopeky, Sedlec, Stašov, Tlustice a Otmíče. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Sint-Nicolaaskerk (Praskolesy)

De Sint-Nicolaaskerk (Tsjechisch: Kostel svatého Mikuláše) is een rooms-katholiek kerkgebouw in de Tsjechische plaats Praskolesy, gewijd aan Nicolaas van Myra. Het van oorsprong romaanse gebouw dateert van de dertiende eeuw, maar heeft sinds 1738 een barokke uitstraling. Anno 2026 is de Sint-Nicolaaskerk een parochiekerk van de parochie Hořovice, die tot het aartsbisdom Praag behoort. Het gebouw is aangewezen als beschermd monument en is gesitueerd op een heuvel, waardoor het al van ver te zien is. Geschiedenis De eerste steen van de Sint-Nicolaaskerk werd in 1216 gelegd. Het gebouw was oorspronkelijk uitgevoerd in romaanse stijl, maar in de eeuwen erna meermaals verbouwd. De eerste verbouwingen, waarbij een gotische stijl werd aangebracht, werden onderbroken door de Dertigjarige Oorlog. Medio 1710 werd begonnen met een derde grootschalige aanpak, waarna de kerk een barokke uitstraling kreeg. Het vernieuwde kerkgebouw werd uiteindelijk in 1738 opgeleverd. Anno 1699 werd een pastorie toegevoegd. Het jaar 1872 voltrok zich een ramp in het dorp: een overstroming beschadigde diverse gebouwen. Omdat de Sint-Nicolaaskerk op een heuvel stond, bleef het gebouw gespaard. Voormalige parochie Lange tijd vormde Praskolesy een zelfstandige parochie, maar in 2006 werd deze officieel opgeheven, waarna het gebied onder de parochie van Hořovice kwam te vallen. De volgende plaatsen behoorden tot de voormalige parochie: Galerij Bronnen en referenties
Kostel svatého Mikuláše (Topolany)

Římskokatolický farní kostel svatého Mikuláše v Topolanech je kostelem postaveným v roce 1761. Před rokem 1760 stál kostel na místě nynější školní budovy. Kostel býval původně zakončen nízkým jehlanem, který byl v roce 1897 nahrazen cibulovitou bání. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno : odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567
Kostel svatého Mikuláše (Turnov)

Kostel svatého Mikuláše v Turnově je římskokatolický děkanský kostel. Barokní objekt z počátku 18. století stojí v úzkých uličkách nedaleko náměstí Českého ráje v centru Turnova v okrese Semily Libereckého kraje. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Historie Na místě dnešního turnovského kostela zasvěceného svatému Mikuláši stával původně gotický kostel ze 14. století. Ten však opakovaně vyhořel a v roce 1722 dostal svou současnou barokní podobu. V letech 1884-1885 za působení správce děkanství SJ Josefa Svobody byl chrám vybaven. Hlavní oltář kostela má formu obrazu s malbou sv. Mikuláše, jehož autorem je zdejší malíř Jan Jiří Hertl. K samotnému kostelu přiléhá také barokní turnovská fara a děkanství. Jejíž historie sahá do roku 1606, kdy zde byla škola zvaná "na kopci", či "na krchově", současná barokní podoba objektu je ovšem z roku 1708, kdy byla nově postavena na prázdném místě po požáru. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše v Turnově na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Mikuláše, Turnov (katalog biskupství litoměřického)
Kostel svatého Mikuláše (Tvarožná)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický chrám v Tvarožné v okrese Brno-venkov. Postaven je v novogotickém slohu a je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem tvaroženské farnosti. Historie Na místě stál původně gotický kostel stejného zasvěcení z roku 1322, který byl v baroku (v letech 1700 a 1794) přestavěn, avšak později chátral. V letech 1880-1881 byl na jeho místě podle návrhu brněnského architekta Augusta Prokopa postaven současný kostel. Chrám prošel velkými opravami v 70. a 80. letech 20. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Stručná historie tvaroženského kostela, tvarozna.farnost.kbx.cz
Kostel svatého Mikuláše (Tvrdonice)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický chrám v Tvrdonicích v okrese Břeclav. Je farním kostelem farnosti Tvrdonice. Historie Nejstarší zmínka o tvrdonickém kostele zasvěceném sv. Mikuláši pochází z roku 1673. Chrám barokního stylu byl v roce 1879 zbořen, protože jeho stěna se sesouvala dolů po svahu do ulice Rybáře. Na stejném místě – i přes jasně nestabilní podloží – byl postaven v letech 1880–1884 kostel nový, tentokrát v novogotickém stylu. Po šedesáti letech však opět došlo k sesuvu podloží kostela, a tak i tento musel být strhnut a již na jiném místě byl postaven kostel současný. Základní kámen byl posvěcen za účasti pěti tisíc věřících 30. června 1940. Vysvěcení nového kostela se uskutečnilo 7. září 1941. Postaven byl ve funkcionalistickém stylu pod patronátem knížete z Lichtenštejna. Největší podíl na jeho stavbě měl duchovní správce zdejší farnosti R. D. Josef Hrabal, který přišel do Tvrdonic v roce 1938. Za zmínku stojí především jednoduché, architektonicky čisté provedení interiéru této funkcionalistické stavby a malované vitráže oken, na nichž jsou zobrazeni světci spolu s postavami v místních krojích. Umělecky hodnotná je také luneta před vchodem do kostela, která pochází z původního kostela z 19. století a zobrazuje Krista Spasitele. Odkazy Literatura Kostely na Slovácku II. 1. vyd. Rožnov pod Radhoštěm: Radovan Stoklasa, 2007. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Žlutice)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický filiální kostel ve žlutické farnosti. Stojí v katastrálním území Žlutice asi jeden kilometr severozápadně od centra města a 800 metrů východně od vesnice Verušice. Je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel, zasvěcen svatému Mikuláši, spadal pod farní obec Středka (Stzredka), která zanikla, od roku 1384 spadal pod Žlutický děkanát. Majetkově však spadal pod Milevský klášter. Roku 1538 byl kostel zmíněn v kupní smlouvě Jindřicha IV. z Plavna, ale po přechodu žlutického panstva ke Kokořovcům roku 1575 není dále o vsi Středka další zmínka. Důvody, proč ves zanikla, nejsou do dnes známé. Raně gotický kostel byl roku 1765 přestavěn do barokního slohu. V roce 2009 proběhla oprava krovu a střešní krytiny krovu a oprava pokračovala i v roce 2010. Opravena je i střecha věže. Kostel je obklopen hřbitovem, který je užíván a udržován včetně brány, ohradní zdi a márnice. Okolo a na hřbitově roste skupina osmi (původně deseti) památných lip malolistých (Tilia cordata). Stavební podoba Kostel je orientovaná jednolodní obdélníková zděná stavba se zúženým, přímo zakončeným kněžištěm, na západním průčelí je předsazená hranolová věž na čtvercovém půdorysu. Věž má z počátku pyramidovou střechu, dále na ní navazující cibulovou střechu, na které je otevřená lucerna. Ve zdivu jsou patrné zbytky výše umístěných gotických oken. Okna byla zazděna, aby mohla být ve zdivu osazena jiná užší a níže umístěná obdélníková okna. Kostel je jednolodní s plochým stropem, gotickým vítězným obloukem. Nad presbytářem se nachází křížová klenba bez žebrování. V západní části se nachází dřevěná empora. Vybavení V kostele býval rámový oltář z druhé poloviny 18. století s obrazem svatého Mikuláše od malíře L. Schulze se signaturou a rokem 1855. Odkazy Reference Literatura KRČMÁŘ, Luděk; SOUKUP, Jan. Ohrožené kostely. Plzeň: Dominanty, 2007. 178 s. ISBN 978-80-254-4407-8. Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek IV. T/Ž. Praha: Academia, 1982. 640 s. Heslo Věrušice, s. 216. TRÄGER, Gertrud. Denkmäler im Egerland Kreis Luditz. Eichstätt: Bönner & Daentler KG, 1993. (německy) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
St. Nicholas Church (Vršovice)

The Church of Saint Nicholas (Czech: Kostel svatého Mikuláše) is a church in Vršovice in Prague 10. There has been a church here since at least the 11th century, although this building with its neo-gothic façade was built in the 18th and 19th centuries. Description This understated church is, at least, the third religious building on this site. The first Christian church here was dedicated to Mary Magdalene in the 11th century. The first church here was built here in 1422, although there may have been a religious building here since the Romans. The church building was dedicated to St. Nicholas but it was not the last. There are today three churches dedicated to St. Nicholas in Prague. The previous Gothic building was replaced in 1704 by a design which proved to be too small for the growing population; it was expanded and a façade by Bohumil Holeček was added in the 1890s. By this time the burial ground around the church was abandoned. This is the church you see today. The large eight sided chalice sculpture and filial rises almost 28 metres (92 ft). It is above the onion dome and the tower which rises from the presbytery. The 19th century organ confessionals remain. The only substantive changes made since the 1890s were the replacement of the main staircase and the removal of one of the two bells which was confiscated during the second world war. The remaining large 300 kg bell is dated 1511 and it was made by the popular bell founder "Bartoloměj of Prague". Another smaller 35 kg bell was added just under the main dome in 1923 which is used as a death knell. The bell is by Oktáv Winter. The astronomical tower clock has a moon dial on its west face that shows the lunar phases and the position of Venus ("the evening star") in the evening sky. It is said to have cost 600 gold coins when the Vršovice council bought it in 1866 from Jan Prokeš in Sobotka. There is a statue of the priest St. John of Nepomuk on the north wall. He was tortured to death in 1393 at the behest of Wenceslaus IV of Bohemia reputedly because he refused to tell the queen's secrets that had been told to him within the confessionals. Under the statue it says that the town is dedicated to this saint. The church was renovated in 1973 and in 1988 the icon of St. Nicholas was stolen. A replacement was purchased in 2001 from Václav Rad. This building was opened to the public in September 2012 as part of the European Heritage Days initiative. References
Église Saint-Nicolas de Vršovice

L’église Saint-Nicolas (Kostel svatého Mikuláše) de Vršovice est une église située à Prague en République tchèque. Les origines de l'église remontent au XIe siècle bien que la façade du bâtiment de style baroque a été construite dans les XVIIIe et XIXe siècles. Notes et références Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Portail du baroque Portail de l’architecture chrétienne Portail du catholicisme Portail de Prague
Kostel svatého Ondřeje (Lochovice)

Kostel svatého Ondřeje je jedna z nejvýznamnějších lochovických staveb. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Jeho stavba byla dokončena roku 1654 z ruin bývalého kostela svatého Stanislava, jenž byl zničen Švédy. Kostel nemá určitý stavební sloh, avšak vybavení je rokokové, jen oltář je barokní. Fara zanikla v roce 2006, tudíž kostel spadá pod Hořovice. Než fara zanikla, přifařené obce byly Kočvary, Netolice a Libomyšl. V roce 1988 slavil v tomto kostele tajně svou primiční Mši svatou pozdější významný český systematický teolog Ctirad Václav Pospíšil. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Ondřeje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Ondřeje (Starý Kolín)

Kostel svatého Ondřeje v Starém Kolíně je jednolodní orientovaná kamenná stavba. Loď je křížová, věž je v západním průčelí. Leží nedaleko náměstí. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně raně gotický kostel vysvěcený roku 1267 byl okolo roku 1740 znovu vystavěn podle návrhu Tomáše Haffeneckera ve stylu barokní gotiky. Kostel v roce 1761 vyhořel, v roce 1861 se dočkal zvýšení o další patro věže a nového zastřešení. V roce 1905 byl opraven a doplněn o pseudogotické prvky. Popis Současná podoba vnitřku kostela pochází z roku 1905. Autorem malby je J. Vysekal ml., zařízení vyrobila dílna Petra Buška ze Sychrova. Ve věži jsou tři zvony od Jana Jiřího Kühnera z roku 1779. Varhany pochází z roku 1904. Stěny kostela jsou hladké s nárožními lizénami bez hlavic, kouty jsou vyduté. Hlavní římsa se táhne podél celého kostela i věže a má gotický profil. Věž je vysoká 50 metrů, čtvercová (hrana 7,2 m), dvoupatrová. Přízemí a první patro jsou zvnějšku přestavěné do baroka, zevnitř jsou z části zazděná gotická okna. Hlavní loď má rozměry 5,73 × 25,48 metru, příční lodě jsou dlouhé 7 metrů. Křížení lodí má zatupené kouty a je uzavřeno nízkým kopulovým klenutím. V lodi jsou dvě pole křížových kleneb, žebra spočívají na nástěnných pilastrech, křižují se v hladkých svornících. Sakristie je jednopatrová barokní stavba. V patře je oratoř otevřená do kostela. Galerie Reference Literatura MÁDL, Karel B. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek I. Politický okres kolínský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1897. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Starý Kolín – Kostel sv. Ondřeje, s. 53 – 55. PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek IV. Vikariát Kolínský a Rokycanský; část XI. Vikariát Kolínský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1910. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 5. Kolín Starý, fara, s. 58 – 64. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Ondřeje na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze varhany.net
Kostel svatého Petra a Pavla (Albrechtice, okres Klatovy)

Kostel svatého Petra a Pavla (někdy uváděn jako kostel Panny Marie a svatých Petra a Pavla) je římskokatolická sakrální stavba v Albrechticích u Sušice. Byl farním kostelem místní farnosti, od jejího zrušení na konci roku 2019 je filiálkou sušické farnosti. Historie Albrechtice se rozkládají jihovýchodně od Sušice vysoko na úbočí vrchu Sedla. Jižní část obce spolu s kostelem sv. Petra a Pavla se táhne po jeho severním svahu, čímž se řadí mezi výrazné dominanty širokého okolí. V 11. století vedly v těchto oblastech důležité obchodní cesty, z nichž nejstarší byla Vintířova stezka, která zprostředkovala přísun kulturních vlivů sousedního bavorského Podunají. Původní kostel byl založen českým králem Vladislavem II. a vysvěcen 5. ledna 1179 královým synem Vojtěchem, salcburským arcibiskupem. Kolem roku 1240 byl postaven dnešní románskogotický kostel s obdélnou lodí, čtvercovým chórem a hranolovou věží. Pravděpodobně v poslední třetině 14. století byla postavena sakristie, nová klenba kněžiště a zvětšena dvě okna. Dnešní podobu získal kostel v letech 1778–1779, kdy byl postaven nový vchod v západním průčelí, loci na severní straně a kruchta. V presbytáři jsou zachovány vzácné nástěnné malby z 15. století, severní strana lodi je prolomena cenným gotickým portálem z doby stavby kostela. Před vchodem na hřbitov u kostela rostl do roku 2006 Albrechtický topol, v zahradě pod kostelem roste památná lípa. Stavební podoba Jednolodní obdélný kostel je opatřen u nás prvním známým čtvercovým presbytářem, k němuž po levé straně přiléhá třípatrová hranolová věž se sakristií. Presbytář byl původně klenutý křížovou bezžebernou klenbou, jak ukazují zachované náběhy pod současnou gotickou žebrovou klenbou. Shodná klenba s dvojitě vyžlabenými žebry bez konzol je uplatněna ve vedlejší sakristii. Prostor presbytáře osvětlují gotická okna s kružbami a stěny pokrývají nástěnné malby. Presbytář se do obdélné plochostropé lodi otevírá hrotitým triumfálním obloukem s hladkými boky. Loď je na západě opatřena kruchtou podepřenou dvěma mohutnými sloupy a novým portálem v západním průčelí. Původní portál je zachován v předsíni na severní straně, na níž navazuje valeně klenutá kaple Panny Marie. Stavební fáze Kostel je v jádru románsko-gotický z první poloviny 13. století. Z období přechodného slohu se dochovala půlkruhově zakončená okénka v jižní stěně lodi a severní portál. Okénka mají románský charakter, zatímco portál se svou lomenou archivoltou hlásí ke gotickému stylu. Z gotické etapy pochází čtvercový presbytář s hranolovou věži na severní straně, ke které byla dodatečně připojená sakristie. V presbytáři a jižní straně lodi se zachovaly části nástěnných maleb ze 14. a 15. století. V 18. století došlo ke stavebním úpravám, při kterých byla v roce 1778 přestavěna kruchta, v roce 1779 prolomený západní portál lodi a postavena kaple Panny Marie s předsíní. Následné opravy kostela, které zahrnovaly především nové fasády a položení nové krytiny na všech střechách, proběhly ve 20. století. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons