NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Auersperg Palace (Prague)

Auersperg Palace (Aueršperský palác), also known as the Clary-Aldringen Palace, is an early Baroque palace located on Wallenstein Square in the Malá Strana district of Prague, Czech Republic. It is protected as part of a national cultural monument complex. The palace was formed in 1682 through the merger of two medieval residential houses, featuring a modest early Baroque facade that underwent a minor remodeling in 1751. In the 19th century, it served as the primary city residence and political base for the brothers Prince Karl of Auersperg and Prince Adolf of Auersperg, both of whom served as minister-president of Austria and supreme marshal of Bohemia. Following its acquisition by the state in 1904, the building was utilized by various administrative authorities and today forms part of the seat of the Chamber of Deputies of the Parliament of the Czech Republic. History Medieval and Renaissance origins Archaeological excavations at the site of the palace have revealed remains of early medieval manufacturing facilities and the outer edge of a burial ground connected to the long-destroyed Romanesque Church of Saint Andrew. By the 16th century, three distinct houses occupied the plot, two of which were merged in 1526. Both the unified building and its remaining independent neighbor, both featuring Gothic structures rebuilt in the Renaissance style, were completely gutted during the great fire of 1541, which destroyed most of the Malá Strana and Hradčany districts. Baroque conversions and noble ownership The modern architectural history of the site began following the Battle of White Mountain. In 1680, Count Johann Markus von Clary-Aldringen purchased the merged Renaissance building, acquiring the adjacent medieval property two years later. He initiated an early Baroque reconstruction between 1680 and 1682 that structurally connected the two properties behind a newly unified facade featuring an open arcade and Tuscan pilasters. In 1751, the facade underwent minor alterations but retained its early Baroque appearance. The property was acquired by Wilhelm II, 7th Prince of Auersperg (1782–1827) in 1824. The family subsequently remodeled the interior in the Classicist style, adding a second-floor extension in 1856 and a Historicist Mirror Salon in 1863. The palace notably served as a political base and city residence for his sons, Prince Karl and Prince Adolf of Auersperg, who both served as supreme marshal of the kingdom of Bohemia. 20th century to present In 1904, the Auersperg family sold the palace complex to the Bohemian Land Committee. Throughout the 20th century, the building was continuously repurposed to host various state and municipal administrative offices. Following the Velvet Revolution and the subsequent dissolution of Czechoslovakia, the palace was officially integrated into the sprawling modern governmental complex that serves as the permanent seat of the Chamber of Deputies of the Parliament of the Czech Republic. References
Palais Auerspersky

Le palais Auerspersky ou Clary-Aldringen est un palais baroque situé sur la place Wallenstein dans le quartier de Mala Strana à Prague. Il est protégé en tant que monument culturel de la République tchèque. Histoire Le palais est originaire de la fin du XVIIe siècle, lorsqu'ont été réunies plusieurs maisons plus anciennes, achetées dans les années 1680-1682 par le diplomate impérial Jan George Marek Clary-Aldringen. En 1856, le palais fut acheté aux Clary-Aldringen par le prince Charles Auersperg qui y a fait des modifications de construction classique. Des travaux de construction importants ont été réalisés dans les années 1930 et en 1990, lorsque le palais a été intégré au complexe de bâtiments du Parlement de la République tchèque. Voir aussi Articles connexes Le palais Bretfeld Le palais Kučera Le palais Trauttmansdorff Le palais Vrbnov Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Hrady.cz Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Prague Portail de la protection du patrimoine
Augšperský potok (přírodní památka)

Augšperský potok je přírodní památka nacházející se v katastru městské části Brno-Žebětín v místní lokalitě Šípské louky, zaujímá plochu necelých dvou hektarů. Důvodem ochrany je údolí s meandrujícím (bezejmenným) potokem sloužícím jako útočiště obojživelníků a ohrožených druhů ptactva. Potok vytéká z tunelu pod Masarykovým okruhem a poté, co proteče přírodní památkou, se stává levostranným přítokem vodního toku s názvem Augšperský potok. Podél přírodní památky prochází žlutá turistická trasa. Geologie Podloží tvoří biotitický granodiorit brněnského masivu typu Tetčice, světlé barvy, středně až hrubě zrnitý s vyrostlicemi draselných živců a migmatitizované biotitické pararuly. V nivě jsou svahové a fluviální usazeniny, nad nimi gleje a fluvizem. Flóra Z dřevin jsou na březích potoka zastoupeny olše lepkavá (Alnus glutinosa), olše šedá (Alnus incana), topol osika (Populus tremula) a vrby (Salix sp.). Rostlinstvo na podmáčených a vlhkých loukách zastupuje blatouch bahenní (Caltha palustris), bradáček vejčitý (Listera ovata), kakost luční (Geranium pratense), kostřava luční (Poa pratensis), kuklík potoční (Geum rivale), lipnice luční (Poa pratensis), lýkovec jedovatý (Daphne mezereum), popenec obecný (Glechoma hederacea), chráněný prstnatec májový (Dactylorhiza majalis) – jediný početnější výskyt této orchideje na území města Brna, pryskyřník plazivý (Ranunculus repens), tužebník jilmový pravý (Filipendula ulmaria subsp. ulmaria), vrbina obecná (Lysimachia vulgaris) a další. Fauna V kalužích byl nalezen strunovec vodní (Gordius aquaticus), z hmyzu jsou zastoupeny běžné lesní druhy, na vrbách nesytka žlutobřichá (Synanthedon flaviventris). Z obojživelníků se zde rozmnožují skokan hnědý (Rana temporaria) a skokan štíhlý (Rana dalmatina). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Augšperský potok na Wikimedia Commons Augšperský potok Archivováno 21. 10. 2008 na Wayback Machine.
Avion Shopping Park Brno

Avion Shopping park Brno je nejstarší brněnské obchodní centrum, nacházející se v městské části Brno-jih, na východě katastrálního území Dolní Heršpice, poblíž křížení dálnic D1 a D2. Nachází se zde první původní brněnský hypermarket Tesco. Celková plocha centra je 206 433 m² a parkoviště má kapacitu 2300 míst. V roce 2006 mělo centrum 6,17 milionu návštěvníků. V obchodním centru je bezplatné wifi připojení. Avion čeká rozšíření na Avion Park 2 který vznikne v důsledku rozšiřování křižovatek napojující se na dálnice D1 a D2. Začít stavět se má ke konci roku 2026 a hotovo má být v roce 2028. Pro budoucí obchodní areál je v plánu vystavět parkoviště se 628 místy. Seznam obchodů Baumax BENU lékárna Datart - největší prodejna elektra v Brně DM drogerie IKEA Jysk Mc Donalds Mountfield Oresi ProSpánek Siko Sparkys Sports Direct (již brzy v Avionu) TESCO Zoo shop XXL Toboga Bongo Hope sport Ners Aktuální k 10.2 2026 Historie Centrum bylo otevřeno v listopadu roku 1998 Doprava Do nákupního centra jezdí z Jundrova linka 67 provozovaná dopravcem DPMB, na které platí běžný tarif IDS JMK. V areálu nákupního centra se nachází tři autobusové zastávky – Avion Shopping park, IKEA a Skandinávská. Do 20. dubna 2020 zde jezdila bezplatná autobusová linka AVION. Do nákupního centra vede také sjezd z dálnice D2. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Avion Shopping Park Brno na Wikimedia Commons Avion Shopping park Brno
AŽD Praha

AŽD Praha s.r.o. is a Czech private commercial company engaged mainly in the development and production of communication, signalling and signalling equipment for railway transport, light signalling equipment for road transport and other additional and related activities. From October 2021 to the end of September 2022, AŽD Praha increased its turnover by 26 percent year-on-year to approximately CZK 12 billion. The company's profit also rose by about CZK 17 million to CZK 975 million. Driverless mainline trains In 2021, it demonstrated the first autonomous mainline railway train in the Czech Republic. 15 years after the end of former services, regular passenger services on the line from Kopidlno to Dolní Bousov will be resumed as driverless train operation in 2025. The train vehicle will be ČD Class 810. The owner of this line is AŽD Praha. It took over the line in 2014 and uses it to test its technologies. Gallery References
Baba (zřícenina)

Zřícenina Baba se nachází na ostrohu na levé straně Vltavy v Praze-Dejvicích, nad Podbabou na kopci s názvem Baba (259 m n. m.). Od zříceniny je výhled na Troju, Bubeneč a Dejvice, zřícenina tvoří dominantu této části údolí. Historie Kopec byl podle archeologických průzkumů ze 70. let 20. století osídlen již od mladší doby kamenné, kdy zde bylo opevněné sídliště. Název návrší je doložen od 15. století. Roku 1622 založil na kopci novoměstský měšťan Jindřich Žežule vinici. Roku 1650 zde majitel vinice Servác Engel z Engelflussu nechal postavit letohrádek s viničným lisem. Roku 1673 vinici i se stavbou koupil děkan Metropolitní kapituly u sv. Víta v Praze Tomáš Pešina z Čechorodu, a proto se vinici říkalo Děkanka nebo Čechorodka. Ve 40. letech 18. století za válek o rakouské dědictví byl letohrádek pobořen bavorskými a francouzskými vojsky. Byla zlikvidována i zahrada s ušlechtilými stromy. Roku 1748 koupila pozemek A. T. Lohnerová a připojila je k šáreckému hospodářství. Roku 1858 nechaly státní dráhy zříceninu letohrádku romanticky upravit jako napodobeninu hradní zříceniny. Některé zdroje stavbu označují za bývalou kapli. Podle jiných zdrojů může jít o romantickou novostavbu z počátku 19. století, do které pak při výstavbě železnice byla vsazena ještě gotická okna. Západně od zříceniny byla ve 30. letech 20. století postavena osada Baba. Skály ostrohu jsou chráněny jako přírodní památka Baba. Stavba je volně přístupná. V noci je pro zvýraznění od roku 2006 nasvícena. Kolem zříceniny prochází červeně značená turistická trasa číslo 0043, která tvoří okruh celým územím Šárky. Galerie Odkazy Reference Literatura LAŠŤOVKOVÁ, Barbora. Pražské usedlosti. 1. vyd. Praha: Libri, 2001. 359 s. ISBN 80-7277-057-8. S. 24 – 26. Související články Zaniklé usedlosti v Praze Seznam pražských usedlostí Baba (přírodní památka, Praha-Dejvice) Baba (kopec, Dejvice) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Baba na Wikimedia Commons Zřícenina Baba v Praze[nedostupný zdroj], Kdy a kam.cz, autor a datum neuvedeny Zřícenina Baba, Turistik.cz, autor a datum neuvedeny Zřícenina Baba Archivováno 11. 2. 2009 na Wayback Machine., web Tipy na výlet, autor a datum neuvedeny
Baba (ruins)

Baba (Czech: Zřícenina Baba) are remains of a 17th-century winepress and an imitation of a castle ruin in Prague in the Czech Republic. It is located on a promontory on the left bank of the Vltava in Dejvice, on Baba hill (259 m above sea level). The spot offers views of Troja, Bubeneč, and Dejvice, and it is a dominant feature of this part of the valley. It is within the Baba nature monument. History According to archaeological surveys from the 1970s, the hill has been inhabited since the early Stone Age, when a fortified settlement existed there. The name of the hill is attested from the 15th century. In 1622, Jindřich Žežule, a local burgher, founded a vineyard on the hill. In 1650, the vineyard's owner, Servác Engel of Engelfluss, had a summer house with a wine press built there. In 1673, the vineyard and the building were bought by Tomáš Pešina of Čechorod, dean of the Metropolitan Chapter of St. Vitus in Prague, a priestly congregation, and the vineyard was henceforth known as Děkanka, or Čechorodka. In 1748, A. T. Lohnerová bought the land and added it to the Šárka homestead. In the 1740s, during the War of the Austrian Succession, the summer house was demolished by Bavarian and French troops. In 1858, the state railways had the remains of the wine press modified as an imitation of a castle ruin. The building is freely accessible. Since 2006, it has been illuminated at night. The red-marked tourist route number 0043, a 19 km walking trail of the Czech Tourist Club, passes around the ruins and completes a circuit around the entire territory of Divoká Šárka. The Baba ruins offer views of Troja, Bubeneč, and Dejvice, and as part of the Baba nature monument since 1982, they are a dominant feature of this part of the valley. Gallery References External links Media related to Baba ruins at Wikimedia Commons
Babylon (rozhledna, okres Třebíč)

Rozhledna Babylon je rozhledna na Zeleném kopci (491 m), nepříliš výrazném zalesněném návrší v katastrálním území Kladeruby nad Oslavou, zhruba 1,5 km vjv. od Kramolína v okresu Třebíč. Byla postavena roku 1831 na popud Jindřicha Viléma III. Haugwitze, tehdejšího majitele náměšťského zámku. Samotná rozhledna měří 24,5 metru, vyhlídka je v 18 metrech a vede na ni 112 schodů. Rozhledna je v majetku obce Kramolín, provoz od roku 2002 do roku 2018 zajišťoval Jaroslav Odstrčil. Architektura Věž je kamenná, v empírovém stylu a má čtyřhranný půdorys, vyšší patra jsou osmistěnná. Uvnitř věže jsou dubové kruhové schody, po kterých se vystoupá až do 18 metrů, kde je místnost s okny a zdobeným stropem. Strop je vyzdoben motivy ze zvěrokruhu. Původně měla být o jedno dřevěné patro vyšší, patro ovšem mělo být v období prusko-rakouských válek v roce 1866 poškozeno a věž snížena. Výhled Z patra je vidět Českomoravská vrchovina, okraj Brna, Pavlovské vrchy, Jaderná elektrárna Dukovany a při výjimečně dobrých podmínkách i Vídeň a Alpy. Odkazy Reference Související články Městská věž ve Třebíči Náměšť nad Oslavou Mohelno Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Babylon na Wikimedia Commons
Babí doly

Babí doly jsou přírodní rezervace v Brně, na území městské části Brno-Ořešín. Je Krajským úřadem Jihomoravského kraje. Nachází se v údolí Babídolského potoka, levostranného přítoku Ponávky, v Soběšické vrchovině. Důvodem ochrany jsou dva rybníčky s litorálními porosty a navazující mokřadní louka, výskyt obojživelníků, raků a mokřadních rostlinných společenstev. Geologie Podloží tvoří biotitický granodiorit brněnského masivu typu Královo Pole a svahové sedimenty. Flóra Z dřevin převažuje olše lepkavá (Alnus glutinosa), z bylin se tu nachází kakost bahenní (Geranium palustre), kyprej obecný (Lythrum salicaria), máta dlouholistá (Mentha longifolia), medyněk vlnatý (Holcus lanatus), tužebník jilmový (Filipendula ulmaria) a vrbina obecná (Lysimachia vulgaris), z mokřadních druhů je to halucha vodní (Oenanthe aquatica), kamyšník přímořský (Bolboschoenus maritimus), orobinec širolistý (Typha latifolia), rdest kadeřavý (Potamogeton crispus), růžkatec ostnitý (Ceratophyllum demersum), šáchor hnědý (Cyperus fuscus), zevar vzpřímený (Sparganium erectum) a žabník vodní. Fauna Žije zde rak říční (Astacus astacus), z obojživelníků rosnička zelená (Hyla arborea), ropucha obecná (Bufo bufo), skokan štíhlý (Rana dalmatina), skokan hnědý (Rana temporaria), z plazů užovka obojková (Natrix natrix), ptáky zastupuje potápka malá (Tachybaptus ruficollis) či slípka zelenonohá (Gallinula chloropus). Odkazy Reference Literatura Mackovčin P. (ed.). Chráněná území ČR, svazek IX, Brněnsko. Praha, Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2007, str. 232. ISBN 978-80-86064-66-6. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Babí doly na Wikimedia Commons
Babí lom (rozhledna)

Babí lom je rozhledna nacházející se na stejnojmenném skalnatém hřebenu nad obcí Lelekovice v okrese Brno-venkov. Historie Skalnatý hřbet Babího lomu je oblíbeným výletním místem již od 19. století. Původně zde stály dva dřevěné vyhlídkové můstky s chatkou a vedla sem značená turistická trasa. Dřevěnou rozhlednu časem nahradila kamenná stavba, ta však byla zbourána za druhé světové války. V letech 1959–1961 vybudovali turisté ze Sokola v Lelekovicích novou rozhlednu, ke slavnostnímu otevření došlo 15. května 1961. Náklady na stavbu činily 160 000 Kčs. V letech 2021–2022 byla provedena celková rekonstrukce rozhledny. Popis Současná rozhledna je 15 metrů vysoká betonová válcová věž s železným ochozem. Autorem je brněnský architekt Mojmír Korvas. Za optimálních povětrnostních podmínek jsou z kruhového ochozu vidět okolní sídla Vranov, Lelekovice, Kuřim, a Brno (včetně hradu Špilberk), dále Drahanská vrchovina, Žďárské vrchy a Českomoravská vrchovina, Ždánický les a Chřiby, Pálava, vysílač Kojál, Jaderná elektrárna Dukovany a za nejjasnějšího počasí i vrcholky Alp. Na rozhlednu je celoročně volný přístup. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Babí lom na Wikimedia Commons Babí lom – Toulavá kamera [online]. Česká televize, 2011-07-31 [cit. 2019-05-10]. Dostupné online.
Bahna (přírodní památka)

Bahna je přírodní památka poblíž obce Dědová v okrese Chrudim. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, RP Správa CHKO Žďárské vrchy. Důvodem ochrany jsou přírodní společenstva přechodových rašelinišť, nevápnitých mechových slatinišť, vysokých ostřic, vlhkých pcháčových luk a tužebníkových lad, bezkolencových luk a smilkových trávníků s chráněnými a ohroženými druhy rostlin a živočichů. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Chrudim Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bahna na Wikimedia Commons
Zemědělská usedlost čp. 3 (Krnín)

Zemědělská usedlost čp. 3 v Krníně je národní kulturní památka v okrese Český Krumlov. Jedná se o výjimečně zachovalý starobylý rozlehlý dvorec, někdy též chybně považovaný za tvrz. Usedlost náleží ke skupině velkých dvorců předbělohorského stáří roztroušených v drobných vesnicích v oblasti Kouty na Českokrumlovsku (např. usedlosti Krnín čp. 1 a 3, Radostice čp. 1, Čertyně čp. 2 a 10, Opalice čp. 10, Záluží čp. 1, „tvrz“ čp. 1 ve Štěkři a další). Historie Zemědělská usedlost čp. v Krníně, místní části Chlumce, pochází z konce 15. století. V roce 1958 byla usedlost vyhlášena kulturní památkou. Tuto usedlost měla od počátku 20. století v majetku rodina Fráňova, která zde hospodařila přibližně od roku 1900 do roku 2001. Po roce 1950 došlo ke znárodnění, rodině Fráňů byla ponechána pouze obytná část stavení, ostatní prostory připadly zemědělskému družstvu které se podepsalo na rozsáhlé devastaci objektu, po roce 1989 po navrácení majetku v posledních letech stavení obývala Růžena Fráňová s dcerou Růženou Dudovou.[zdroj?] Od roku 2001 jej vlastní spolu se svou manželkou Miroslav Sýkora z Českých Budějovic, který provedl kompletní opravu – od krovů přes tašky, omítky, okna až po fasádu. Nařízením vlády se usedlost s účinností od 1. července 2010 stala národní kulturní památkou. Popis objektu Objekt je 26 metrů dlouhý a zhruba 11,5 metru široký. Usedlost je z doby svého vzniku naprosto kompaktně zachovalá včetně stavební dispozice. Výjimečné jsou některé architektonické prvky – jde především o ostění portálů a okenní ostění používané například na středověkých hradech a větších kostelech, jedinečné jsou také profilované lomené portály. Odkazy Reference Související články Seznam národních kulturních památek České republiky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zemědělská usedlost č. p. 3 v Krníně na Wikimedia Commons
Zhejral

Zhejral je rybník v pramenné části Studenského potoka, poblíž obce Klatovec v okrese Jihlava, severně od samoty Planiště. Je i s přilehlými rašeliništi chráněn jako národní přírodní památka. Chráněné území leží v nadmořské výšce 680–690 metrů. Spravuje ji AOPK ČR, RP Správa CHKO Žďárské vrchy. Důvodem ochrany je zachování posledního nenarušeného zbytku rozsáhlých rašelinišť. Součástí rezervace je i stejnojmenný rybník. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Jihlava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zhejral na Wikimedia Commons
Zhůřská hnízdiště

Zhůřská hnízdiště je přírodní rezervace poblíž městyse Čachrov v okrese Klatovy. Chráněné území se rozkládá v prostoru Hadího vrchu (1022 m) v severním sousedství zaniklé vesnice Zhůří, asi devět kilometrů jižně od Čachrova. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany jsou horské pastviny extenzivního charakteru, zajištění podmínek pro existenci hnízdního a potravního teritoria ptáků. Odkazy Reference Související články Stromy na Zhůří Zhůřská pláň Zhůřský lom Kepelské mokřady Seznam chráněných území v okrese Klatovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zhůřská hnízdiště na Wikimedia Commons
Zhůřská pláň

Zhůřská pláň je přírodní rezervace poblíž městyse Čachrov v okrese Klatovy. Chráněné území se rozkládá v severozápadním až severovýchodním okolí zaniklé vesnice Zhůří, asi 8 až 9 km jižně od Čachrova. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Důvodem ochrany jsou přirozeně se vyvíjejcí společenstva na rašeliništi, prameništi, mokřadech, ochrana biotopů. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef, a kol. Českobudějovicko. Redakce Peter Mackovčin, Josef Albrecht. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. (Chráněná území České republiky; sv. VIII. Českobudějovicko). ISBN 80-86064-65-4. S. 714. Související články Zhůřská hnízdiště Zhůřský lom Kepelské mokřady Stromy na Zhůří Seznam chráněných území v okrese Klatovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zhůřská pláň na Wikimedia Commons
Zhůřský lom

Zhůřský lom je přírodní rezervace poblíž městyse Čachrov v okrese Klatovy. Chráněné území se nalézá asi 1 km východně od zaniklé vesnice Zhůří, 10 km jjv. od Čachrova. Oblast spravuje Správa NP a CHKO Šumava. Předmět ochrany Důvodem ochrany jsou přirozeně se vyvíjející společenstva na rašeliništích, skalních výchozech a sutích zaniklého lomu. Odkazy Reference Literatura ALBRECHT, Josef a kolektiv. Českobudějovicko v: Mackovčin, P. a Sedláček, M. (eds.): Chráněná území ČR, svazek VIII.. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a EkoCentrum Brno, 2003. 807 s. ISBN 80-86064-65-4. Kapitola Zhůřský lom, s. 715. Související články Stromy na Zhůří Zhůřská pláň Zhůřská hnízdiště Seznam chráněných území v okrese Klatovy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zhůřský lom na Wikimedia Commons
Zimní stadion Vyškov

Zimní stadion ve Vyškově je sportovní stadion, který se nachází v jihomoravském Vyškově. Stadion leží v Městském sportovním areálu v blízkosti Smetanových sadů. Své domácí zápasy zde odehrávalo mnoho vyškovských hokejových klubů. Nyní[kdy?] na novém zimním stadionu ve Vyškově, který byl nově postaven a dokončen v prosinci 2017, hrají své domácí zápasy hokejové kluby MBK Vyškov[rozpor],TJ Sokol Březina a Hokej Vyškov. Historie Starý stadion Výstavba zimního stadionu ve Vyškově byla zahájena v říjnu 1973. O rok později byl zahájen zkušební provoz v části stadionu. Tato hala měla kapacitu pro 3000 diváků. Základní rozměry byly 82 x 52 metrů, což je 4264 m². Rozpočet stavby činil v roce 1973 přibližně 10 mil. korun. Celá stavba byla zařazena do tz. akce Z a výstavba trvala 2 roky. Zastřešení ledové plochy provedl závod Stavokonstrukce Vyškov. Nový stadion V létě roku 2015 městské zastupitelstvo i přes nesouhlas většiny obyvatel města rozhodlo, že postaví nový stadion na místě starého. Plán výstavby počítal s tím, že budova bude mít obloukovou střechu, do prostoru bude vybočovat restaurace a změní se vstup pro diváky. Studie počítala s náklady 169 milionů korun, což je přibližně trojnásobek ceny, za kterou se běžně staví obdobné projekty po celé republice. Demolice starého stadionu započala 1. ledna 2017 a doba výstavby nového stadionu byla stanovena na 366 dní. Stavět se mělo začít na jaře 2017. Výstavba nového zimního stadionu ve Vyškově byla dokončena v prosinci 2017. Tento zimní stadion je určen pro hokej, veřejné bruslení, školy hokejové turnaje a krasobruslařské oddíly. Domácí zápasy zde odehrává Vyškovský hokejový klub MBK Vyškov a TJ Sokol Březina. Galerie Odkazy Reference Související články VTJ Vyškov HC Žraloci Vyškov MBK Vyškov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zimní stadion na Wikimedia Commons Informace o stadionu[nedostupný zdroj] na oficiálních stránkách města Vyškov (česky)