Židovský hřbitov v Českých Budějovicích

Židovský hřbitov v Českých Budějovicích v lokalitě zvané U křížku se nachází na dnešní Pekárenské ulici ve východní části města České Budějovice asi 1,5 km od centra města. Hřbitov je ve správě Židovské obce Praha a jeho celý areál je památkově chráněn. Hřbitov byl minimálně v roce 2023 jedinou dochovanou kulturní památkou na území městské části České Budějovice 4. Historie hřbitova Hřbitov nese název U křížku, protože nebyl prvním na území města. Nejstarší středověký židovský hřbitov ve městě se nacházel na křižovatce dnešní Kněžské a Hradební ulice. V místech dnešní ulice Dr. Stejskala (dříve Divadelní) byl na levém břehu řeky Malše později zřízen hřbitov další, ale oba zanikly a zmizely po pogromech a vysídlení židovské komunity v letech 1505–1506. Od roku 1848 opět mohli Židé ve městě působit, tedy byla v roce 1859 zřízena budějovická židovská náboženská obec a v dnešní Pekárenské ulici byl v roce 1866 založen nový hřbitov. U příjezdové cesty byla v roce 1896 vystavěna novorománskáobřadní síň a o rok později byl areál severním směrem o dvě třetiny plochy rozšířen na konečnou rozlohu 6489 m². První pohřby zde proběhly v roce 1867 – podle Seznamu hrobů z roku 1936 byl prvním zde pohřbeným David Waldstein. Stejný pramen spolu s vedeným indexem poskytují informaci, že do roku 1960 zde bylo pohřbeno 1334 židovských občanů. Pohřby zde probíhaly až do roku 1942 a uloženy zde byly i urny, které nacisté někdy zasílali pozůstalým ještě před hromadnými transporty.[zdroj?] Za války byl hřbitov pustošen, kvalitní náhrobky si po dohodě s nacisty odvážely některé kamenické firmy. Po válce však byl částečně opraven těmi, jimž se koncentrační a vyhlazovací tábory podařilo přežít. Těm rodinám, jež to štěstí neměly, byly zhotoveny smaltované tabulky se jmény, daty a místy úmrtí a byly připevněny na hroby. Na památku obětem nacismu zde byla v roce 1950 zbudována pískovcová tumba. Během komunistického režimu byl hřbitov devastován ještě více – náhrobky byly káceny a odváženy, obvodové zdi pobořeny a místo bylo zaváženo odpadky a sutí. V roce 1975 20. století byla se souhlasem městského výboru zbourána obřadní síň a v jihovýchodním rohu hřbitova zbyl zachován pouze domek hrobníka. Na místě se pásly ovce a připravovala se likvidace hřbitova, o níž se lze dočíst v dokumentech v dnešním památníku. Po roce 1990 byl hřbitov postupně opravován, z původních více než 1300 pomníků se však zachovalo pouhých 350, jež musely být identifikovány a umístěny zpět na původní místa. Obnova probíhala především díky soukromým iniciativám MVDr. Jaroslava Šeredy a Otto Kalenského, dlouhodobě péči o hřbitov zajišťuje Židovská obec v Praze také s využitím dotací a grantů, většinou z veřejných zdrojů. Jen na běžnou údržbu je ročně potřeba kolem 15–20 tisíc korun. Ve hřbitovním domku byla v roce 1998 otevřena malá expozice o dějinách Židů v Českých Budějovicích a pamětní síň zaniklé židovské obce v Českých Budějovicích. Náhrobní kameny Většina náhrobních kamenů je natočena východním směrem. Hroby jsou organizovány do řad v pěti odděleních a jména pohřbených a pozice jejich rovů lze zjistit z okopírovaného ručně psaného seznamu, jenž je k dispozici v památníku. Očíslovány nejsou pouze dětské hroby severně od hřbitovního domku.[zdroj?] Nejstarší náhrobek, patřící Leopoldu Fürthovi, pochází z roku 1868; jako poslední zde byl roku 1962 pohřben terezínské věznění přeživší Hugo Hirsch.[zdroj?] Náhrobní nápisy jsou většinou v hebrejštině a němčině, některé novější náhrobky pak mají nápisy v hebrejštině a češtině. Významné osobnosti Mezi zde pohřbené významné osobnosti patří: rodiče MUDr. Karla Fleischmanna (1897–1944) – básník, spisovatel, malíř a grafik, jenž zahynul v Osvětimi. Na jeho památku byl z městských fondů postaven nedaleko vstupní brány hřbitova pomníček. Lev Herz (1893–1976) – středoškolský profesor; umístěna je zde urna s jeho popelem Rudolf Kende (1910–1958) – hudební skladatel Karel Thieberger (1869–1938) – rabín Adam Wunder (1817–1905) – krajský rabín Klára Friedová (zem. 1935) – matka spisovatele Norberta Frýda Památník Pamětní síň zbudovaná ve dvou místnostech bývalého domku hrobníka obsahuje kromě údajů o historii vlastního hřbitova rovněž expozici o zaniklé židovské obci v Českých Budějovicích včetně dokumentace o významné českobudějovické synagoze zbourané v roce 1942. Jak ukazují v místě pořízené fotografie, k nahlédnutí jsou zde na panelech a stolech vystaveny písemné a fotografické dokumenty, jarmulky a také příklady děl významných členů místní židovské obce. Poblíž domku se nachází pískovcová tumba jako pomník obětem nacismu, jež byla zhotovena v roce 1950 díky Židovské obci a spolku Chevra Kadiša. Její návrh vypracovala arch. inž. M. Schwarzová a je dílem kamenosochaře V. Křivánka. Slavnostně otevřen byl 15. října 1950 jako památka na umučené oběti z řad Židů v letech 1939–1945 a k uctění památky bojovníků za svobodu. Přístup Ke hřbitovu se lze dostat autobusem do zastávky Pekárenská – U Křížku, přímo naproti areálu lze také odstavit auto na parkovišti. Hřbitov je celoročně zamčený, nicméně klíče od branky i od památníku je možné si vypůjčit na vrátnici ČSAD Jihotrans sousedící se hřbitovem. Galerie Odkazy Reference Literatura KOVÁŘ, Daniel. Budějovické hřbitovy: malý kulturně-historický průvodce. České Budějovice: Historicko-vlastivědný spolek v Českých Budějovicích, 2001. 103 s., složená obrazová příloha (21 x 28 cm). Rozkošná Blanka, Jakubec Pavel: Židovské památky Čech, nakl. Era, 2004, ISBN 80-86517-64-0 Materiály vystavené v pamětní síni Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Českých Budějovicích na Wikimedia Commons