NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Jakuba (Chvojen)

Kostel svatého Jakuba (podle některých zdrojů Kostel svatého Jakuba a Filipa) ve Chvojně pochází ze 13. století. Je umístěný o samotě na návrší nad barokním hospodářským dvorem Chvojen v katastrálním území města Benešov u Prahy. Historie Návrší, na kterém se kostel nachází, bylo opevněno v závěrečné fázi raného středověku, tj. zřejmě ve 2. polovině 11. století. Plocha hradiště má rozlohu přibližně 3 hektary. Fortifikace se skládala z příkopu a valu, nejlépe patrná je na západní straně lokality. Na opevněném hradišti vznikl velmožský dvorec, který se rozkládal západně od lodi dnešního kostela. Archeologický výzkum zde dosud prováděl jen Antonín Hejna. Zřejmě v polovině 13. století byl v sousedství šlechtického sídla postaven románský tribunový kostel. Ten byl upravován v letech 1872 a 1904. Druhá z oprav proběhla podle projektu Josefa Mockera, který výrazně zvýšil věž a opatřil ji novorománskými sdruženými okny. Kostel obklopuje hřbitov, přístupný novogotickou brankou. Na ní jsou umístěny desky s historií objektu a připomínkou pohřbu selských rebelů z povstání roku 1775. Keltské opevnění lokality, o němž se píše na informačních tabulích u kostela, není archeologickým průzkumem prokázáno. Později se zde rozkládalo slovanské hradiště a po něm dnes již zaniklá ves. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Stavební podoba Kostel se skládá ze tří komponent: široké krátké lodi (20 × 8 m) sklenuté příčnou valenou klenbou, hranolové, v novověku zvýšené věže, a na východě čtvercového presbytáře sklenutého křížovou klenbou s hřebínky. Kružby v oknech pocházejí většinou z novodobých úprav. Nejstarší částí kostela je loď a dolní část věže, v níž se nalézá v síle zdiva schodiště. Ve zdivu kostela jsou zabudovány renesanční epitafy. Na podlaze kostela je dlažba ze 14. století. Malířská výzdoba kostela V kostele jsou vzácné nástěnné malby z poloviny 14. století. Na severní straně podvěží je votivní výjev představující dva šlechtice předávající desátek a dobytče svatým Jakubovi a Filipovi. Na severní straně vítězného oblouku je zpodobeno Peklo představované Leviathanem, což byla v gotice oblíbená divadelní kulisa. Obraz Madony korunované anděly se vrací k románskému tvarosloví. Zvláštnost: V kostele je také obraz ukazující, jak si lidé představovali sluneční soustavu ve 14. století. Země je tam uprostřed a kolem obíhají měsíc i další planety, což je celkem nezvyklý motiv pro sakrální prostředí. Zvony Původní zvon ve věži je vysoký 0,65 m a průměru 0,80 m nese nápis: AVE MARTIN. V roce 2012 byl do věže zavěšen nový zvon svatý Václav s dolním průměrem 0,58 m a hmotnosti 120 kg a je poháněný lineárním motorem. Zvon byl posvěcen 15. září 2012 J. M. Michaelem Pojezdným O. Praem, opatem strahovským v kostele sv. Jakuba a Filipa na Chvojně. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba na Wikimedia Commons Obsáhlá fotogalerie (verif. 20240107)
Kostel svatého Jakuba Staršího (Boskovice)

Římskokatolický kostel svatého Jakuba Staršího v Boskovicích je trojlodní pozdně gotická stavba z první čtvrtiny 16. století. Kostel byl barokně a novogoticky upravován. Nachází se na západní straně Masarykova náměstí a tvoří jednu z dominant města. Historie Boskovická fara se poprvé písemně zmiňuje roku 1346. Původní malý kostel byl v poslední čtvrtině 15. století zbořen a nahrazen novým, budovaným po roce 1493. Nový kostel financovali boskovičtí měšťané a páni z Boskovic. Kostel v podobě trojlodní stavby s polygonálním kněžištěm byl dokončen kolem roku 1527, podle letopočtu na západním portálu. Následně se pokračovalo výstavbou věže nad starou sakristií. Věž byla zastřešena v roce 1531 a v letech 1600 až 1602 zvýšena. Během velkého požáru města v roce 1566 kostel vyhořel, což si vyžádalo obnovu střechy kostela i věže. Údajně v letech 1670 až 1679 byly dosavadní ploché stropy kněžiště a trojlodí nahrazeny valenou klenbou. Tehdy také přibyla mariánská kaple na severní straně lodi. Při dalším požáru v roce 1772 opět shořela střecha, následně nahrazená novou, nižší. Roku 1839 vznikla přístavba jižní sakristie s oratořemi v patře. V letech 1845–47 kostel podstoupil historizující úpravy, jejichž autorem byl Andreas Schroth nebo Johann Schroth starší. V jejich rámci byla loď prodloužena západním směrem o šířku hudební kruchty a dostala nové novogotické západní průčelí. Ve stejném stylu byla upravena sakristie a přistavěn depozitář k severní straně lodi. Regotizován byl také interiér kostela. Do roku 1786 se v okolí kostela nacházel i hřbitov, po kterém jsou patrné zbytky zdiva dodnes. Dnešní věž s hodinami, která v dnešní době měří 41 metrů, dosahovala před velkými požáry a úpravami 60 metrů. Roku 1670 byla ke kostelu přistavěna mariánská kaple, jejímž zakladatelem byl Jan Bohuš Morkovský ze Zástřizl. Je přístupná gotickým portálem z boční lodi. Loretánská soška stojící v levé boční lodi na konzole sem byla přenesena z kaple Panny Marie Růžencové. Na vnějším opěrném pilíři kostela se nachází letopočty oprav: 1617, 1839, 1910, 1972. V roce 1994 byly započaty rekonstrukce, které probíhají etapově. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1996-2000 na opravu kostela čerpáno 9 500 000 Kč. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons O kostele na hrady.cz
Kostel svatého Jakuba Staršího (Cvrčovice)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám v obci Cvrčovice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Poprvé je kostel společně se vsí Cvrčovice připomínán v roce 1276, kdy se dostal do majetku kláštera v Dolních Kounicích. Současná podoba chrámu pochází z roku 1690, kdy byl s využitím starších částí zcela přestavěn. K dalším úpravám došlo v průběhu 19. století, kdy byla postavena věž (1828), kaple Božího hrobu a oratoř (1885). Kolem kostela se do roku 1831 nacházel hřbitov. Je filiálním kostelem pohořelické farnosti. Dříve byl farním kostelem farnosti Cvrčovice, která byla zrušena v roce 2006. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Jakub)

Kostel svatého Jakuba Staršího ve vsi Jakub, části obce Církvice v okrese Kutná Hora, je románský kostel vysvěcený roku 1165. Podle autentiky (listiny o svěcení), nalezené v roce 1846, se svěcení účastnil český král Vladislav II. s královnou Juditou. V roce 2008 byl nařízením vlády zařazen mezi národní kulturní památky ČR. Dominantou jednolodního kostela je vysoká západní věž, na straně východní církevní stavbu uzavírá okrouhlá apsida. V letech 1872 až 1874 provedl Josef Kranner puristickou úpravu lodi a v roce 1883 upravil ve stejném slohu věž kostela Josef Mocker. Románská sochařská výzdoba Na jižní fasádě kostela se nalézá nejrozsáhlejší soubor dochovaných románských plastik v České republice. Původní portál má v tympanonu poprsí Krista se dvěma anděly, po stranách vchodu torza dvou apoštolů. V patře se nacházejí dvě postavy biskupů, světce se dvěma donátory a rytíř. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1995-2014 na opravu kostela čerpáno 2 300 000 Kč. Odkazy Reference Literatura KROUPA, Pavel. Průzkum jižního průčelí lodi kostela sv. Jakuba v Jakubu u Kutné Hory. Průzkumy památek. 1997, čís. I, s. 3–26. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-05-29. ISSN 1212-1487. (česky, německé résumé) Archivováno 29. 5. 2018 na Wayback Machine. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons Info na Hrady.cz Archivováno 5. 11. 2013 na Wayback Machine. Podrobný popis na Turistika.cz 3D model kostela sv. Jakuba Staršího v Jakubu / 3D model of the church of St. Jakub (Czech Republic). https://youtu.be/gMXfSSopGpc (12. 9. 2017)
Kościół św. Jakuba Większego w Igławie

Kościół św. Jakuba Większego (cz. Kostel svatého Jakuba Většího) – gotycka świątynia parafialna znajdująca się w czeskim mieście Igława. Historia Na miejscu obecnego kościoła wznosiła się niegdyś późnoromańska bazylika, która spłonęła jeszcze przed ukończeniem budowy. Korpus nawowy, który ocalał, rozebrano w 1250 roku, a na jego miejscu wzniesiono nowy, gotycki. W maju 1257 roku świątynię konsekrował biskup ołomuniecki Bruno z Schauenburga. Na początku XIV wieku wzniesiono wieżę północną, a w latach 30. XVI wieku wybudowano południową dzwonnicę. Obie wieże zostały zniszczone podczas pożaru miasta w 1523 roku, odbudowa trwała do 1563 roku. Obniżono wówczas południową wieżę, która odchyliła się od pionu, a w 1563 roku zawieszono na niej dzwon Zuzana. W 1591 roku opiekę nad parafią objęli norbertanie z klasztoru na Strahowie. W 1702 roku od północy dostawiono barokową kaplicę Matki Bożej Bolesnej. W latach 1898–1900 świątynię poddano renowacji wg projektu Richarda Völkela. 3 maja 1958 kościół wpisano na listę zabytków, a 1 lipca 2008 nadano mu status narodowego zabytku kultury. W 1987 wyremontowano wnętrze kościoła, a w latach 2017–2019 zrekonstruowano więźbę dachową. Architektura Świątynia wczesnogotycka, trójnawowa, orientowana, o układzie halowym. Pozbawiona transeptu, z wielobocznie zamkniętym prezbiterium z dobudowaną od południa zakrystią. Do korpusu nawowego od północy dostawiona jest kruchta oraz są dwie kaplice: gotycka i barokowa. Zachodnią elewację flankują dwie wieże. Północna pełniła funkcję punktu obserwacyjnego oraz mieszkania strażnika, południowa zaś służy jako dzwonnica. W zewnętrzne elewacje wmurowanych jest 13 płyt nagrobnych pochodzących ze zlikwidowanego przykościelnego cmentarza. Kościół przykrywają sklepienia krzyżowo-żebrowe. Prezbiterium zdobi secesyjna dekoracja malarska (malowidła z korpusu nawowego usunięto w 1987 roku). Wyposażenie Ołtarz główny wykonał lokalny artysta Johann Nepomuk Steiner, zdobi go obraz ścięcia św. Jakuba o wysokości 7,5 m. Z okresu gotyku zachowała się pietà z ok. 1330 roku, figura św. Katarzyny z ok. 1400 roku i figura św. Jakuba z początku XVI wieku. Znajduje się tu również kopia tzw. krucyfiksu Przemyślidów w formie krucyfiksu widlastego. Wewnątrz południowej wieży zawieszony jest dzwon Zuzana. Odlał go 29 września 1563 roku ludwisarz Brikcí z Cimperka. Pierwotnie miał być on poświęcony św. Jakubowi, którego podobiznę umieszczono na dzwonie, lecz ostatecznie nazwano go na cześć fundatorki, Zuzany Spiesserovej. Ma wysokość 1,82 m i waży 7086 kg. Galeria Przypisy
Kościół Świętego Jakuba w Kutnej Horze

Kościół Świętego Jakuba (czeski: Kostel sv. Jakuba) – gotycki kościół farny w Kutnej Horze. Budowa trwała od połowy XIV wieku, aż do wieku XV. a prace budowlane nadzorował Peter Parler. Kościół jest łatwo rozpoznawalny dzięki wysokiej na 84 metry wieży na zachodniej fasadzie. Planowana była budowa drugiej bliźniaczej wieży, która jednak nigdy nie powstała. W 1995 roku, wraz z innymi zabytkami historycznego centrum Kutnej Hory wpisany został na Listę Światowego Dziedzictwa UNESCO. Przypisy
Kostel svatého Jakuba Staršího (Letařovice)

Filiální kostel sv. Jakuba Staršího v Letařovicích, patřící do farnosti Český Dub, je původně gotická stavba poprvé připomínaná roku 1363, zbarokizovaná v roce 1695. Z původního kostela se však zachovaly obvodové zdi ze druhé poloviny 14. století a zbytky středověkých nástěnných maleb. Ve 14. století byl kostel farním, zdejší farnost zanikla po roce 1623. V 70. letech 16. století byl kostel opatřen renesanční fasádou zdobenou psaníčkovými sgrafity. Kolem kostela se rozprostírá hřbitov, kam byly pohřbíváni obyvatelé malých vesnic spadajících pod letařovickou lokálii – Hradčan, Letařovic, Trávníčku, Klamorny, Slavíkova, Dehtár, Chvalčovic a dalších. V rohu hřbitova se nachází kostnice s oltářem sestaveným z lidských lebek a kostí z konce 18. století. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Interiér Vzácným prvkem kostela je dřevěný kazetový strop složený z 91 čtvercových polí, z nichž 60 je vyzdobeno figurálními malbami neznámého lidového umělce z roku 1722, které zobrazují zejména legendu o sv. Jakubu Starším, ale také kostel sv. Jakuba ve Vídni, katedrálu sv. Jakuba Staršího ve španělském městě Santiago de Compostela a samotný kostel v Letařovicích. Původní oltář tvořený křídlovou archou z doby Vladislava Jagellonského s obrazem zasazeným do bohatě vyřezávaného rámu z počátku 18. století, který je mistrovskou prací z počátku 18. století, byl na začátku 20. století převezen do Národního muzea v Praze. V inventáři kostela byla i kamenná gotická křtitelnice. V roce 1733 nebo 1734 došlo k přístavbě hranolové věže se zvonicí. Kostelní varhany postavil roku 1875 Josef Prediger, romantizované 1890 Josefem Kobrlem. Současnost V roce 2001 byla obnovena tradice zdejších svatojakubských poutí, které se konají na malém prostranství před vstupem na hřbitov. V roce 2007 byl kostel vyloupen, odcizeny byly dřevěné pozlacené ozdoby z hlavního oltáře a část dřevěné kazatelny. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost – děkanství Český Dub. Odkazy Reference Literatura EDEL, Tomáš. Českodubsko v památkách 12.-20. století. Vyd. 1. Český Dub: Podještědské muzeum, 2006. 167 s. ISBN 80-239-6186-1. S. 116-119. Noc kostelů 23.05.14. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 2014. 82 s. S. 5. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve filiálním kostele sv. Jakuba Staršího; Bílá, Letařovice (katalog biskupství litoměřického) Kostel sv. Jakuba Většího v Letařovicích na stránkách hrady.cz
Kostel svatého Jakuba Staršího (Nosislav)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám v městysu Nosislav v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Počátky nosislavského kostela lze datovat do období kolem roku 1300, poprvé je zmiňován v roce 1345. Na přelomu 13. a 14. století zde vznikl malý jednolodní kostelík, k němuž byla ve druhé polovině 15. století přistavěna mohutná věž a zároveň byl chrám opevněn kamennou hradbou s baštou. Po roce 1667 byl po požáru zrekonstruován, bylo postaveno zděné zvonicové patro věže (původní dřevěné shořelo). Někdy v pozdější době došlo k zásadní barokní přestavbě kostela, bylo zbořeno původní kněžiště a k původní lodi a věži byl přistavěna nová loď s presbytářem. V původní lodi byla ve druhé polovině 18. století vybudována hudební kruchta, v těže době vznikla i předsíň v západním průčelí. V roce 1857 byla postavena sakristie. V opevněném areálu kolem kostela se nachází hřbitov. Je farním kostelem nosislavské farnosti. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Pohořelice)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám ve městě Pohořelice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původně zde stával románský kostel, který společně se vsí v roce 1278 shořel. Na jeho místě byl postupně vystavěn současný gotický chrám. Jeho nejstarší částí je zřejmě polygonálně ukončené kněžiště (někdy mezi lety 1290–1323), později do roku 1580 vzniklo trojlodí a hranolová věž asymetricky umístěná v západním průčelí. V roce 1668 byly provedeny menší renesanční úpravy. V roce 1934 byly v interiéru odkryty gotické fresky, které byly naposledy restaurovány v letech 2003–2005. Kolem kostela se do roku 1831 nacházel hřbitov. U severovýchodní strany kostela stojí barokní socha svatého Vendelína ze 2. třetiny 18. století a kamenný kříž. Je farním kostelem pohořelické farnosti. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Stařeč)

Kostel svatého Jakuba Staršího je nemovitá kulturní památka České republiky a farní kostel Římskokatolické farnosti Stařeč v městečku Starči. Původně gotický kostel byl do dnešní barokní podoby přestavěn v polovině 18. století. Popis Stařečský kostel svatého Jakuba se vypíná na nevýrazném vršku na pravém břehu Stařečského potoka v nadmořské výšce asi 458 m; je obklopen zídkou starého hřbitova. Kostel byl původně pozdně románský, byl orientovaný východnězápadním směrem a vstupem přes renesanční věž. Věž je zdobena renesančními sgrafity, pod ciferníkem jsou sluneční hodiny. Z doby kolem roku 1602 je v kostele románská tribuna. Po přestavbě v 18. století byl kostel přeorientován, orientován byl severojižním směrem. Je jednolodní podélnou stavbou se zaoblenými rohy, na severní straně lodi je odsazené kněžiště, na západní straně sakristie a kaple. V dlažbě kostela jsou čtyři náhrobní kameny. Kostel je zařízen barokně. V jižní části kostela se nachází kůr s varhany z roku 1897. Roku 1950 byl interiér kostela opraven, byl rozebrán oltář sv. Kříže a osazeny nové dveře. Historie Kostel byl zbudován v gotickém slohu v roce 1231. Na hranolové věži, upravené ve stylu pozdní renesance, je čtyřiadvacetihodinový ciferník z roku 1597 a sluneční hodiny, věž byla postupně upravena mezi lety 1597 a 1620. Barokně byl kostel přestavěn mezi lety 1734 a 1736, byla změněna orientace kostela z východnězápadní na severojižní. V roce 1950 byl interiér kostela rekonstruován a měl být proražen nový vchod do kostela na místě původního oltáře. Ale k tomu nakonec nedošlo. Byla také opravena střecha a kostel byl nově nalíčen. Hlavní oltář kostela je zasvěcen sv. Jakubovi Staršímu, boční oltáře pak Božskému Srdci, Panně Marii Lurdské a sv. Janu Nepomuckému. Před první světovou válkou bývaly ve věži zavěšeny zvony z let 1553 („Jakub“), 1803 a 1877. Zvony byly rekvírovány pro válečná úsilí obou světových válek. Současné zvony byly vysvěceny v roce 1985. První z nich nese jméno sv. Jakuba (850 kg), druhý sv. Jana Sarkandra (530 kg). Dva menší zvony jsou přísluší k věžním hodinám. Zvony byly kromě jednoho v roce 1917 rekvírovány, v roce 1926 byly vysvěceny tři nové zvony, byli jimi Ježíš, Maria a Jakub. Jediný původní zvon byl věnován do Rokytnice nad Rokytnou. V roce 1942 byly zvony opět rekvírovány, zachráněny byl jen dva, jeden ukryl místní občan, druhý byl schován v Třebíči. V roce 1985 byly pořízeny nové zvony, Sv. Jakub a Jan Sarkandr. Vnějšek kostela prochází od roku 2007 celkovou opravou: střechy a omítky. Osobnosti Augustin Franěk, dlouholetý farář Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Většího (Ruprechtice)

Kostel svatého Jakuba Většího je římskokatolický kostel v Ruprechticích. K areálu kostela náleží ještě zděná zvonice z 16. století, márnice, hřbitov s ohrazením a fara. Kostel patří do sítě broumovské skupiny barokních kostelů. Je chráněn jako kulturní památka a od 1. července 2022 také jako národní kulturní památka. Historie Kostel nechal postavit opat Otmar Daniel Zinke v místech původního dřevěného farního kostela zmiňovaného roku 1386. Stavba nového jednolodního kostela byla započata roku 1720 dle projektu Kryštofa Dientzenhofera. Stavbu kostela na osmibokém půdorysu však řídil jeho syn Kilián Ignác Dientzenhofer. Kostel byl vysvěcen roku 1723. Původní kostelní zvony byly zrekvírovány během první světové války. Byl farním kostelem zdejší farnosti, od počátku roku 2010 je filiální k broumovské farnosti. Interiér Novobarokní hlavní oltář byl roku 1997 doplněn obrazem svatého Jakuba Většího od ukrajinského malíře Vjačeslava Iljašenka. K vnitřnímu zařízení patří barokní kazatelna s figurálními reliéfy. Exteriér K jednolodnímu kostelu přiléhá sakristie a předsíňka. Nad vchodem kostela je vsazena šestiboká mramorová deska s nápisem „FILIO / TONITRUI / S.IACOBO MAJORI /EXCITAVIT 1721 / O.A.B.“, což v překladu znamená Synovi hromu, sv. Jakubu Většímu zbudoval Otmar, broumovský opat. V blízkosti kostela stojí renesanční dvoupatrová zvonice z druhé poloviny 16. století. Zvonice, stojící jihovýchodně od kostela, je v přízemí zaklenuta křížovou klenbou a slouží jako brána na hřbitov. Před ohrazením hřbitova stojí od roku 2019 poutnická socha sv. Jakuba Většího, která připomíná podél procházející Svatojakubskou cestu – Východočeskou trasu. Červeně značená trasa, která celou svou délkou prochází kolem šesti kostelů broumovské skupiny, je zde součástí úseku Etapy 2 (Meziměstí–Broumov–Police nad Metují) a 4. etapy Sudetské Svatojakubské cesty. Bohoslužby Bohoslužby se konají první a čtvrtou neděli v měsíci od 16 hodin. Galerie Odkazy Reference Literatura CECHNER, Antonín. Soupis památek historických a uměleckých v politickém okresu Broumovském. Svazek XLV.. Praha: Archaelogická komise při České akademii věd a umění, 1930. 352 s. Dostupné online. Kapitola Ruprechtice (Ruppersdorf), s. 274–279. PROKOP, Bohumír; KOTALÍK, Jiří T.; SŮVA, Pavel. Broumovská skupina kostelů : průvodce školou českého baroka v kraji pískovcových skal. Vernéřovice: Modrý anděl, 2007. 37 s. ISBN 978-80-254-6311-6. S. 18–19. (česky, německy, anglicky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Většího v Ruprechticích na Wikimedia Commons
St. Jakobus der Ältere (Ruprechtice)

St. Jakobus der Ältere ist eine Römisch-katholische Kirche in Ruprechtice (deutsch Ruppersdorf) im Okres Náchod in Tschechien. Sie gehört zum Bistum Königgrätz. Geschichte Im Ort ist bereits im 14. Jahrhundert eine hölzerne Kirche belegt. Während der Reformation war sie evangelisch. Nach dem Dreißigjährigen Krieg wurde sie rekatholisiert. Der heutige Bau stammt aus der Schule des Baumeisters Kilian Ignaz Dientzenhofer. Bis 1867 war die Kirche Filiale der Pfarrei Deutsch Wernersdorf, danach wurde Ruppersdorf eine selbständige Pfarrei. Bauwerk Die Kirche liegt am Berg zwischen den drei Pfarrgemeinden Ruppersdorf, Dittersbach und Heinzendorf. Der ältere Glockenturm steht abseits des Kirchenbaus. Der Grundriss der Kirche ist ein langgestrecktes Oktogon. Eine ähnliche Bauform findet sich in Hermsdorf, Ottendorf und Schönau. Das Hauptschiff ist von Kapellen umgeben, die gleichförmig oktogonal begrenzt sind und deren Tonnengewölbe bis unter die Decke des Hauptschiffes reichen. In einem Teil der Seitenkapellen sind Emporen eingezogen. Der Hauptaltar steht in der Ostkapelle, die Sakristei hat einen eigenen Anbau. Die Fenster weisen farbige Verglasungen auf, die die Mutter Gottes, die Geburt des Herrn und den Zwölfjährigen Jesus im Tempel zeigen. Ausstattung Der Altar ist das Werk eines Schnitzers aus dem Adlergebirge, von um 1925. 1998 wurde das Altargemälde durch das Gemälde des hl. Jakob von Vjaceslav Iljašenko ersetzt. Von den Glocken konnte eine im Jahre 1663 von Martin Schröter aus Náchod gegossene über die beiden Weltkriege gerettet werden. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970, S. 91. Weblinks Einzelnachweise
Kościół św. Jakuba Większego w Ruprechticach

Kościół św. Jakuba Większego w Ruprechticach – zabytkowy kościół w miejscowości Ruprechtice, położonej w Czechach, w kraju hradeckim, w Sudetach Środkowych; należy do broumovskiej grupy kościołów. Historia Świątynia zbudowana na wzgórzu w miejscu wcześniejszego kościoła z drewna wzmiankowanego w 1386. Obecny wzniesiono w stylu barokowym według projektu Krzysztofa Dientzenhofera w latach 1720–1723 na planie wydłużonego ośmiokąta za panowania Othmara Daniela Zinke 48. opata broumovskiego. Pracami budowlanymi kierował Kilian Ignaz Dientzenhofer. Obraz św. Jakuba Większego w ołtarzu z 1998 jest autorstwa Wieczesława Iljaszenki. Nad głównym wejściem znajdują się: herb opatów broumovskich z dwoma tarczami oraz tablica z sentencją w j. łac. + Filio tonitrui s. Jacobo maiori excitavit 1721 OAB (Synowi gromu [wg Mk 3,17] Jakubowi Większemu w 1721 wzniósł OAB - Othmar [Zinke] Opat Broumovski. Na ogrodzony teren cmentarza, gdzie stoi kościół prowadzi zabytkowa brama - renesansowa dwupiętrowa dzwonnica z drugiej połowy XVI w. Na cmentarzu jest zabytkowa kostnica. Obok plebania z wejściem ozdobionym kartusze z herbem opatów břevnovsko-broumovskich. Zobacz też Plebania w Ruprechticach. Dzwonnica w Ruprechticach Kostnica w Ruprechticach Dwór opata w Ruprechticach Przypisy