Profesní dům (Malá Strana)

Profesní dům je velká, raně barokní budova na Malostranském náměstí v Praze. Spolu s kostelem svatého Mikuláše a několika domy tvoří blok (tzv. špalíček), rozdělující náměstí na dolní a horní část. Budova původně sloužila jako obytný dům tzv. profesních bratrů Tovaryšstva Ježíšova (jezuitů), členů řádu, kteří složili slavné sliby. Nejednalo se ovšem o kolej, jezuité zde bydleli, stravovali se (dochovaný refektář) a v patře severozápadního křídla měli knihovnu. Dále vyučovali, tzn. vedli gymnázium v sousední jižní budově, obrácené do horní strany náměstí. Studentský seminář měl titul Svatých andělů strážných. Dnes v budově sídlí Matematicko-fyzikální fakulta Univerzity Karlovy a v bývalém refektáři je restaurace. Historie Do počátku 17. století stála vedle menšího gotického kostela sv. Mikuláše skupina domů, bývalá malostranská radnice (vyhořelá roku 1419) a gotický kostel sv. Václava s hranolovou věží, jehož součástí byla románská rotunda. V roce 1625 získali jezuité kostel sv. Mikuláše spolu s farou a farní školou a již následujícího roku se do upravených prostor nastěhovalo deset kleriků. V té době (1628) byla česká farnost převedena ke kostelíku sv. Václava, německá zůstala u sv. Mikuláše. Za vpádu Sasů v roce 1631 se sem vrátili utrakvisté, s nimi kněz Jan Rosacius Hořovský. Roku 1632 se jezuité vrátili. V následujících desetiletích jezuité získali další nemovitosti za podpory 45 tisíc zlatých rýnských od Albrechta z Valdštejna, donace jezuity Václava Františka a jeho bratrance Františka Karla Libštejnských z Kolovrat, i císaře. Výstavbu profesního domu v letech 1674–1691 provázely dohady s městskými radními o půdorys, patronátní právo nad farním kostelem a kostelní věže, které sloužily pro ohlašování požárů. V průběhu výkopů základů došlo k poškození gotického kostela s rotundou sv. Václava. Gotický kostel byl stržen, románská rotunda se stala kryptou a později byl vchod do ní zazděn. Bylo rozhodnuto o vybudování nového kostela, začleněného do komplexu v severozápadním nároží. Po zrušení jezuitského řádu (1773) byl kostel sv. Václava zrušen a budova upravena pro administrativní účely. Po vzniku republiky byl dům využíván ministerstvem financí a v nádvoří byla vybudována dvorana pro Ústřední státní pokladnu. Popis Jde o trojkřídlou budovu, postavenou Giovannim Domenikem Orsim a Franceskem Luragem, který převzal stavbu po Orsiho smrti. Raně barokní fasády profesního domu na rozdíl od pražských jezuitských kolejí postrádají pilastrový vysoký řád. Pouze v severozápadním nároží je fasáda odlišená pilastrovým řádem ve dvou patrech bývalého kostela sv. Václava a knihovny, zrušené a upravené na konci 18. století. Z té doby také pochází podoba pozdně barokního vstupního portálu na východní straně budovy a dostavba polopatra západního křídla přilehlé bývalé knihovny. Refektář - sál s valenou klenbou, s pozdně barokními nástěnnými a nástropními malbami, pravděpodobně a V nádvoří je vestavba dvorany prvorepublikové státní pokladny s půlkruhovým závěrem, podle projektu architekta Aloise Špalka z let 1922–1927. Nyní tento vestibul slouží studentům jako volnočasový prostor k sezení na židlích či polehávání na pytlech. Odkazy Reference Literatura VLČEK, Pavel; SOMMER, Petr; FOLTÝN, Dušan. Encyklopedie českých klášterů. Praha: Libri, 1997. 782 s. ISBN 80-85983-17-6. S. 723. RUTH, František: Kronika královské Prahy a obcí sousedních, Díl druhý, vydaal Pavel Körber, Praha 1905, reprint LN Praha 1995, s. 692-694 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Profesní dům na Wikimedia Commons