NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svaté Kateřiny (Hořice na Šumavě)

Kostel svaté Kateřiny, též kostel svaté Kateřiny Alexandrijské, je farní kostel římskokatolické farnosti Hořice na Šumavě, který je významným prvkem v tamní městské památkové zóně. Kostel je významným urbanistickým prvkem, který zásadně dotváří charakter zástavby náměstí a svou hmotou se výrazně uplatňuje při dálkových pohledech na obec prakticky ze všech stran i okolních kopců a vytváří tak její charakteristické panorama. Historie kostela Kostel pochází z první poloviny 13. století. Byl postaven v raně gotickém slohu. Fara je připomínána již v roce 1248. Okolo kostela byl původně hřbitov (byl zrušen v roce 1787), zachovalá část jeho obvodové zdi je památkově chráněna. Původně raně gotický kostel je doložen v polovině 13. století. Chrám prošel významnou pozdně gotickou přestavbou na přelomu 15. a 16. století. Před a kolem roku 1487 bylo budováno kněžiště se síťovou hvězdovou klenbou, která byla dokončena počátkem 90. let 15. století. Na počátku 16. století byla do starších obvodových zdí vložena síťová klenba dvoulodí, západní kruchta a jižní vstupní portál. Architektura kostela je významným dokladem produkce rožmberské stavební huti kolem roku 1500. Přestavby a úpravy V letech 1483–1510 byl kostel přestavěn – presbytář se síťovou hvězdovou klenbou má letopočet 1487. Koncem 15. století bylo postaveno chrámové dvoulodí, které pak bylo na počátku 16. století opatřeno síťovou klenbou. V 18. století byly provedeny barokní úpravy (v roce 1745 byla rozšířena kruchta) a byla přistavěna Růžencová kaple na severní straně lodi s barokními nástěnnými malbami, Dalšími opravami prošel kostel po požárech v letech 1791 a 1834. Koncem 19. století byl kostel upraven v pseudogotickém stylu. V letech 1900–1901 byla po požáru věž přestavěna do současné podoby. V letech 1999–2002 byl kostel renovován. Zařízení kostela Zařízení kostela je pseudogotické. Zařízení sakristie je z 2. poloviny 17. století. Stavební podoba Kostel sv. Kateřiny je dvoulodní s pětiboce zakončeným presbytářem. Jehož prostým pláštěm prorůstají subtilní, avšak kamenicky bohatě členěné opěrné pilíře. K severní straně presbytáře přiléhá obdélná kaple, ze které vede vstup do sakristie. Na severní straně lodi se připojuje nízký přístavek valeně klenuté předsíně severního vstupu, který byl v minulosti změněn na kapli Božího hrobu. Na jižní straně lodi se nalézá předsíň. Západní průčelí kostela kryje hranolová zvonice s jehlancovou střechou, doprovázená po stranách párem schodišťových přístavků. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kateřiny na Wikimedia Commons
St. Cyril und Methodius (Hořovičky)

Die Kirche St. Cyril und Methodius ist ein orthodoxes Kirchengebäude in Hořovičky im Okres Rakovník in Tschechien. Vor 1945 diente sie als evangelische Pfarrkirche im damals auch als Deutsch Horowitz bzw. Deutsch Horschowitz bekannten Ort. Die evangelische Gemeinde von Deutsch Horowitz entstand im Zuge der Los-von-Rom-Bewegung der Zeit um 1900. Nach Fertigstellung des in neoromanischen Formen gehaltenen Kirchenbaus mit zugehörigem Pfarrhaus wurde 1901 die Gemeinde zunächst zur Filialkirche von Komotau und 1908 zur selbständigen Pfarrkirche erhoben. Sie gehörte zur Evangelischen Superintendentur A. B. Westböhmen und nach 1919 zur Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien. Seit 1945 gehört sie unter dem Patrozinium der heiligen Kyrill und Method zur Orthodoxen Kirche der Tschechischen Länder und der Slowakei. Nach dem Ende des Habsburgerreichs 1918 wurde eine von Richard Kauffungen geschaffene Bronzestatue Kaiser Josephs II., dessen Toleranzpatent 1781 die Wiederzulassung des Protestantismus bewirkt hatte, unter dem Plattenboden der Kirche vergraben und 1992 wieder auf dem Ortsplatz aufgestellt. Einzelnachweise Weblinks
Kostel Narození Panny Marie (Hoštice)

Kostel narození Panny Marie je římskokatolický farní kostel v Jihočeském kraji, obci Hoštice, okrese Strakonice, vikariátu Strakonice, postaven byl v roce 1593 a je kulturní památkou České republiky. Popis Kostel je z roku 1593, zdivo má renesanční, nachází se ve středu obce. V 18. století byl celkově upraven. Vybavení je pseudorenesanční a barokní (z roku 1742). Zajímavostí je, že jeho osa nesměřuje k východu jako u jiných kostelů. Na hřbitově u kostela jsou uloženi někteří členové šlechtických rodin Schuttersteinů a Haidenburgů, posledních majitelů zámku. U hřbitovní zdi na jihozápadní straně má hrob Michal Tučný, legenda české country. Bohoslužby Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost ve Volyni
Vila Antonína Hořovského

Vila Antonína Hořovského je rodinný dům v Praze 4-Hodkovičkách, který stojí na svažité parcele v ulici Na Lysinách. Od 19. ledna 1993 je chráněna jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Rondokubistickou vilu z roku 1921 projektoval architekt Pavel Janák ve spolupráci s malířem Františkem Kyselou, autorem vnitřní i vnější výzdoby. Postavil ji pro obchodníka s oděvy pro pány a hochy ve Spálené ulici a ředitele Žlutých lázní Antonína Hořovského. V roce 1940 stavitel Louda vybudoval na pozemku na místě staršího objektu samostatně stojící domek správce s rondokubistickými prvky (č.p. 271). V lednu 2005 byla zrušena ochrana zahradního domku a pozemku parc. č. 850/4. Popis Vila má na jihozápadní straně půlkruhovou apsidu zakončenou balkonem s balustrádou, nad kterou se nachází mozaika. Jihozápadní nároží domu je proskleno velkými okny s obloukem umístěnými mezi polosloupy. Fasáda obrácená do ulice nese letopočet doby výstavby 1921. Zahradu architektonicky rozčleňují opěrné zídky, schodiště a balustrády, neomítaná trojgaráž a také zahradní domek se skleníkem. Stavbu charakterizuje výrazná barevnost interiéru, dekorativní výmalba stěn ve vstupní hale, schodiště s vyřezávaný stropem a vitráže v oknech. Původní nábytek navržený architektem Janákem se nedochoval a je znám pouze z dobových fotografií. Mozaika Mozaika s motivem „Pár v kroji na koních“ byla při výstavbě instalována na štítu ve výšce přibližně 9 metrů nad zemí. Její rozměry jsou: výška 0,8 metru a šířka 1,5 metru. V bezprostřední blízkosti mozaiky je fasáda silně poškozena, vykazuje praskliny a výraznou ztrátu stavebního materiálu. Odkazy Poznámky Reference Literatura VEVERKA, Přemysl et al. Slavné pražské vily. 3., rozš. a přeprac. vyd. v jazyce českém. Praha: Foibos, 2007. 238 s. Slavné vily. ISBN 978-80-87073-01-8. S. 84-85 VLČEK, Pavel a kol. Umělecké památky Prahy. Velká Praha. Vydání první. Praha: Academia, 2012–2017. 3 svazky. ISBN 978-80-200-2107-6. S. 422 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hořanovského vila na Wikimedia Commons Orientační plán hlavního města Prahy s okolím (1938), list č. 66. Městská knihovna v Praze Pavel Janák Archivováno 18. 5. 2021 na Wayback Machine. na Arch-pavouk Rondokubistická vila v Hodkovičkách. In: Slavné vily. 2007–2012, Foibos, a.s. Žluté lázně Archivováno 18. 5. 2021 na Wayback Machine.
Zvonice v Hojkově

Zvonice stojí na návsi obce Hojkov v okrese Jihlava a je kulturní památkou České republiky. Historie Zvonice představuje drobnou lidovou architekturu doznívajícího baroka z počátku 19. století charakteristickou pro region Vysočiny. V roce 2000 byla Ministerstvem kultury České republiky prohlášena za kulturní památku ČR. Popis Zvonice je zděná omítaná stavba postavena ze smíšeného zdiva na půdorysu čtverce (asi 5 × 5 m). Je ukončena čtyřbokou jehlanovou střechou s námětky, která přechází v osmibokou lucernu zakončenou malou báni (cibulkou) s hrotnicí, makovicí a křížem. Do zvonice se vchází pravoúhlým nezdobeným žulovým portálem, ve kterém jsou rámové dřevěné dveře. Místnost ve zvonici má omítaný plochý strop s otvorem pro provaz ke zvonu. Ve zvonici byl zavěšený zvon o hmotnosti asi 40 kg, který byl podle kroniky obce pořízen k výročí zrušení roboty. Zvon byl rekvírován v roce 1942. Náhradou byl 5. prosince 1944 zavěšen zvonek o hmotnosti asi 14 kg, V roce 2019 byla obcí vyhlášena sbírka na nový zvon a elektrické zvonění. Prozatímní je prasklý a neopravitelný. Náklady se odhadovaly na padesát čtyři tisíc na zvon a asi šedesát tisíc na elektrické zvonění. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Jihlava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zvonice na Wikimedia Commons
Kaple svatého Václava (Holasice)

Kaple svatého Václava stojí v obci Holasice v okrese Brno-venkov. Je kulturní památkou ČR. Kaple náleží pod římskokatolickou farnost Rajhrad, děkanství šlapanické, diecéze brněnská. U kaple sv. Václava se každoročně pořádají obecní Václavské hody. Kaple je součástí Svatojakubské poutní trasy. Historie Kaple byla postavena na místě původní dřevěné zvonice, která byla v roce 1840 stržena a postavena jako zděná. Do zvonice byl umístěn oltář a obraz svatého Václava. V roce 1848 byla zvonice přestavěna na kapli a zasvěcena svatému Václavovi. Vysvěcena byla rajhradským opatem Viktorem Schlossarem. Architektura Kaple je jednolodní zděná stavba postavená z cihel na nízkém soklu na půdorysu obdélníku s půlkruhovým závěrem. Hladká fasáda je členěna lizénami a hlavní římsou. Boční stěny lodi jsou prolomeny jedním oknem v šambráně, které je zakončeno půlkulatým záklenkem s jedním klenákem. V průčelí jsou pravoúhlé dveře, nad nimi je půlkruhové klenutí. Nad vchodem je štít s nízkými pilíři, který přechází do zvonového patra. Patro je členěno rohovými lizénami a oky s půlkruhovými záklenky. Sedlová střecha přechází nad kněžištěm ve valbovou, zvonové patro má stanovou střechu s makovicí a křížem. Nad vchodem je umístěn dřevěný kříž. Interiér Po stranách hlavního oltáře stojí sochy svatého Cyrila a svatého Metoděje z roku 1858. Oltářní obraz sv. Václava z roku 1840 byl v roce 1928 nahrazen novým obrazem svatého Václava od akademického malíře Jano Köhlera. Loď je zaklenuta plackou. Zvony Ve zvonovém patře kaple jsou zavěšeny dva zvony. Původní zvon o hmotnosti 35 kg a s reliéfem sv. Václava a sv. Ludmily z roku 1840, který byl zabaven v roce 1916 v době první světové války, byl nahrazen v roce 1923 novým. Zvon opět zdobený reliéfy sv. Václava a sv. Ludmily nese nápis: Druhým zvonem je umíráček, který je vysoký 20 cm a má spodní průměr 27 cm. Přestože je na zvonu datace 1730, uvádí se jako doba jeho vzniku rok 1736. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Brno-venkov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Václava na Wikimedia Commons
Bubenská nádražní vodárna

Bubenská nádražní vodárna stojí v Praze-Holešovicích v oblasti bývalé vsi Bubny na adrese Argentinská. Je chráněna jako kulturní památka České republiky a je na seznamu ohrožených kulturních památek. Historie Železniční vodárna byla součástí rozsáhlého dílenského komplexu nádraží Praha-Bubny postaveného v letech 1870–1873. Výstavbu řídil Karl von Ruppert, architekty byli Wilhelm von Flattich a Karl Schumann. Budova sloužila k vodnímu zásobování dílen. V roce 2004 Ministerstvo kultury České republiky vodárnu prohlásilo za kulturní památku ČR. V roce 2017 byla provedena oprava střechy. Popis Vodárna je zděná patrová budova postavena podle typizovaného plánu vytvořeného v letech 1869–1870 architektem Karlem Schumannem a inženýrem Karlem von Ruppertem, jaké je možné vidět na nádraží v Hrušovanech nad Jevišovkou. Ovšem vodárna v Bubnech nemá křídla. Fasáda je provedena v kombinaci ploch bílé omítky a ploch červeného režného zdiva. Nároží zdobí pilastry, ve štítu jsou kulatá okna v šambránách a je zdoben zubořezem, nad okny jsou suprafenestry, v přízemí nad okny jsou také kulatá okna v šambránách. Vodárna má sedlovou střechu s komíny v nárožích. Uvnitř budovy jsou dvě nýtované nádrže o objemu 240 m³ nesené cihlovými oblouky po obvodu nádrže. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v Holešovicích Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bubenská nádražní vodárna na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Holostřevy)

Kostel svatého Mikuláše je původně románský kostel, nacházející se v obci Holostřevy v Plzeňském kraji. Stavební fáze Původně románský kostel byl postaven na počátku 13. století. Z nejstarší stavební etapy se dochovaly přibližně dvě třetiny obvodového zdiva východní části lodi a úzké okno na jižním boku lodi. Ve 2. polovině 14. století došlo ke gotické přestavbě a kostel získal nový polygonální presbytář klenutý žebrovou křížovou klenbou, opěráky, triumfální oblouk, hrotitá okna s pozdně gotickými kružbami a sedile. Do gotického období je také možné zařadit malířskou výzdobu pokrývající stěny presbytáře, ostění oken či klenební žebra. Následně v letech 1740–1741 byla v rámci barokní přestavby prodloužena hlavní loď k západu a opatřena širokými gotizujícími okny. Ve stejném období byla postavena hranolová věž s kruhovým schodištěm a sakristie. Stavební podoba Jedná se o jednolodní obdélnou stavbu s žebrovým klenutím nad presbyteriem a paprsčitou klenbou v pětibokém polygonálním závěru. Vnější stěny presbyteria jsou členěny opěráky a vysokými gotickými okny s kružbou. Užší presbytář odděluje vysoký půlkruhový triumfální oblouk a na severu k němu přiléhá barokní sakristie zaklenutá jedním polem křížové bezžeberné klenby. Obdélná loď kostela je krytá rozměrným plochým stropem, prolomená dvěma páry širokých gotizujících oken a na severní straně pravoúhlým barokním portálem. V západní části stojí na dvou pilířích kruchta, která vybíhá do prostoru slabě prohnutou křivkou balustrové poprsnice. Výrazným prvkem kostela je hranolová věž se schodišťovým přístavkem, která přiléhá k západnímu průčelí. Stěny věže jsou členěny nárožními pilastry nesoucími profilovanou římsu. Na vnější zdi se nalézá dochovaná exteriérová gotická figurální malba. Technický stav kostela byl v důsledku dlouhodobého chátrání nevyhovující. V roce 2009 proběhla rekonstrukce poničeného zastřešení barokní věže. Zasazení do krajiny a historický význam místa Celý areál kostela sv. Mikuláše s bývalým hřbitovem je součástí obce Holostřevy u Boru. Je vymezen kamennou ohradní zdí se vstupní bránou v severozápadním nároží. V blízkosti kostela se nalézá barokní fara, kterou nechal postavit kladrubský opat Josef Sieber v 1. polovině 18. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Mikuláše v Holostřevech na Wikimedia Commons
Kaple svatého Jana Křtitele (Holyně)

Kaple svatého Jana Křtitele v Holyni v Praze stojí v centru obce na návsi. Je chráněna jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Kaple byla postavena v roce 1861 na náklad M. Novotné. Popis Obdélná kaple je krytá sedlovou taškovou střechou s nízkou zvoničkou nad vchodem. Loď je klenuta valenou klenbou a osvětlena dvěma dvojitými sdruženými okénky. Ve východní třetině kaple je na dvou cihlových stupních umístěn dřevěný oltář. Vpravo od dveří je vsazena kamenná kropenka. Bíle natřený oltář má zlacenou výzdobu používající barokní a gotické motivy. Na oltáři jsou čtyři dřevění andílci a dva dřevěné svícny. Ve zvoničce je zavěšen zvonek. Kolem kapličky je postaven plot. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království Českého: dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katolické víry a nábožnosti v království Českém. Řada první, Arcidiecese Pražská. V Praze: Nákladem dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1907-1913. 7 svazků. Svazek III., s.256. Dostupné online. WIRTH, Zdeněk, ed. et al. Umělecké památky Čech. 1. vyd. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1957. 938 s. Umělecké památky republiky Československé; sv. 1. S. 190. Dostupné online (po registraci) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaple svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svatého Petra a Pavla (Horšovský Týn)

Kostel svatého Petra a Pavla je římskokatolický farní kostel v Horšovském Týně. Kostel stojí uprostřed náměstí Republiky na severním břehu řeky Radbuzy, v centru středověkého města nedaleko původního biskupského hradu. Původní zasvěcení sv. Petrovi bylo až mnohem později rozšířeno o sv. Pavla, jako tomu bylo u románských rotund sv. Petra v Budči nebo ve Starém Plzenci. Historie Horšovský Týn byl jedním z nejdůležitějších držav pražských biskupů a arcibiskupů. Ti ho také často využívali k zastávkám při mnoha cestách mezi Prahou a Řeznem. Kostel svatého Petra a Pavla byl postaven pravděpodobně nedlouho po dokončení stavby biskupského hradu, který byl stavěn asi v druhé polovině 60. let 13. století. V roce 1283 byl kostel opevněn. Vyhořel při požáru města během renesanční přestavby hradu v roce 1547 a opětovně v roce 1708. Stavební podoba Na obdélníkovou loď kostela navazuje snížené a zúžené kněžiště s výraznou věží na severní straně s iluzivním renesančním kvádrováním. Západní průčelí je zdobeno barokním volutovým štítem s polosloupy kolem výklenků, kde dříve pravděpodobně stály sochy obou patronů kostela – sv. Petra a sv. Pavla. Celá stavba je v pravidelných rozestupech podepírána původními gotickými opěrnými pilíři. Západní část kostela je rozdělena do tří místností. V jižní místnosti je komora, v severní místnosti schodiště na kruchtu a prostřední místnost slouží jako předsíň pro vstup do kostelní lodi. Vzhled interiéru je z velké části určen barokní přestavbou v 18. století. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostel svatého Apolináře (Horšovský Týn)

Kostel svatého Apolináře stojí u hlavní silnice procházející Horšovským Týnem v jádru středověkého osídlení na jižním břehu řeky Radbuzy. Tvoří tak pandán k farnímu kostelu sv. Petra a Pavla a horšovotýnskému zámku. Původně zasvěcen Panně Marii, od 14. století sv. Apolináři. Je filiální kostel farnosti Horšovský Týn s farním kostelem sv. Petra a Pavla. Je chráněn jako kulturní památka. Stavební fáze Kostel sv. Apolináře byl postaven kolem poloviny 13. století. Kněžiště a k němu od jihu přilehlá kaple prošly kvůli špatnému stavebnímu stavu přestavbou v druhé polovině 14. století. V roce 1391 je zaznamenáno, že si tehdejší horšovotýnský arcijáhen vyjednal u papeže Bonifáce IX. odpustky pro všechny věřící, kteří přispějí na jeho rekonstrukci. V roce 1431 byl Horšovský Týn obléhán husitským vojskem a celá pravobřežní část města byla vypálena včetně kostela sv. Apolináře. Věž kostela získala svou dnešní podobu v 16. století a někdy před rokem 1768 proběhly výrazné barokní úpravy kostelní lodi, patrné zvenku na severní fasádě a uvnitř na zaklenutí lodi plackovou klenbou. Stavební podoba Kostel sv. Apolináře byl stavěn na biskupském panství v Horšovském Týně patrně již s úmyslem učinit z něj nový sídelní kostel horšovských arcijáhnů. To by vysvětlovalo jeho velikost, která byla značně neobvyklá u stavby v tehdy ještě málo významné trhové vsi. Na kostelní loď navazuje lehce zúžené kněžiště podobné délky. Ke kněžišti z jihu přiléhá kaple a ze severu sakristie. U severní stěny lodi se tyčí pětipodlažní věž se zvonicí na vrcholu. Předsíň kostela přistavěná k západnímu průčelí nese v patře prostor kruchty. Pozůstatky pozdně gotické podoby kostela jsou části okenních kružeb u oken s lomenými oblouky. Střecha předsíně i kostelní lodi je mansardová, barokní. Náhrobky vetknuté do zdí jsou datovány od 16. až do 19. století. Z původní podoby kostela se mimo jiné dochoval zaslepený ústupkovitý portál na jižní fasádě lodi, který se stylově shoduje se stavebními prvky na zhruba ve stejné době budovaném biskupském hradu za řekou. Je pravděpodobné, že na obou stavbách se podíleli titíž kameníci. Pozdější kamenická výzdoba interiéru kostela sv. Apolináře pak nese znaky stavební hutě Petra Parléře, která ve stejné době fungovala na staveništi pražské katedrály sv. Víta, Václava a Vojtěcha. Zasazení do krajiny a historický význam místa Horšovský Týn byl důležitou zastávkou na dálkové cestě spojující Řezno a Prahu. Této výhodné pozice si pražští biskupové a arcibiskupové byli dobře vědomi a svými investicemi významně přispívali k jeho stavebnímu rozvoji. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Apolináře na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Horní Domaslavice)

Kostel svatého Jakuba Staršího v Horních Domaslavicích se nachází v okrese Frýdek-Místek. Farní kostel náleží pod biskupství ostravsko-opavské, děkanát Frýdek, Římskokatolická farnost Domaslavice. Kostel byl v roce 1999 prohlášen kulturní památkou ČR. Historie Římskokatolický farní kostel sv. Jakuba Staršího byl postaven v letech 1739–1745 na místě původního dřevěného kostela. V roce 1773 kostel vyhořel. V letech 1803–1906 byla přistavěna věž. V letech 1824–1836 byly postaveny oratoře po stranách kněžiště, kostel vydlážděn a postavena zeď kolem hřbitova. Kolem roku 1860 byly pořízeny zvony. Dne 25. srpna 1892 kostel vyhořel včetně farní budovy. Oprava kostela proběhla v roce 1893, byly pořízeny nové varhany a lavice. Dne 30. září 1893 byly posvěceny a zavěšeny nové zvony. Další opravy byly prováděny v roce 1923 (oprava kostela, fary a hřbitovní zdi), 1929 (výmalba kostela), 1931 (oprava věže),1943 (zavedena elektřina), 1947 (oprava elektroinstalace), v letech 1975–1985 byla proveden restaurace kostela. V tomto období byl přestavěn původní zděný oltář z roku 1745. V roce 1990 byl kostel vykraden. V roce 1995 byla položena dlažba z godulského hlazeného pískovce kolem obětního stolu. V roce 2005 byly opraveny věžní hodiny. V letech 2006–2013 proběhla rekonstrukce kostela, která zahrnovala obnovu střechy, odvodnění kostela, opravu fasády, úprava areálu kolem kostela a v interiéru byla provedena výmalba. Celkové náklady byly 4,7 miliónů korun. Architektura Jednolodní zděná stavba s polygonálním závěrem postavená na obdélném půdorysu se sedlovou střechou a hranolovou věží ve východním průčelí. Varhany Původní poškozené varhany z roku 1893 byly nahrazeny v době přestavby kostela v letech 1975–1985, které byly dopraveny ze zbořeného kostela ve Valštejně. Varhany byly vyrobeny v roce 1896. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Staršího na Wikimedia Commons
Dům čp. 198 (Horní Město)

Dům čp. 198 pro bývalou Továrnu na hedvábné zboží Wilhelma Bachracha se nachází na katastrálním území Horní Město v okrese Bruntál. Dům je příkladem moderní architektury, která je soustředěna na řešení dispozice a výtvarného řešení průčelí geometrickými prostředky. Byl 7. února 2006 Ministerstvem kultury České republiky prohlášen za kulturní památku Česka. Popis Dům byl postaven před rokem 1914. Je to volně stojící, dvoupatrový, zděný, částečně podsklepený dům postavený na čtvercovém půdorysu se zakulacenými nárožími a zakončený sedlovou střechou. Fasáda je členěna horizontálními a vertikálními pásy z neomítaných cihel s hladkou omítkou v takto vymezených plochách. Vstupní průčelí, které je završeno trojúhelníkovým bedněným štítem střechy, v ose tvoří hluboký výklenek otevřený do lodžií. Dvouramenné schodiště s kovovým zábradlím je prosvětleno segmentově zaklenutými lodžiemi a z jeho podest se vstupuje do garsoniér a v podlažích do vždy do dvou protilehlých bytů. Dům je rozdělen v jednotlivých podlažích do dvou úrovní a tato rozdílnost je zřetelná na bočních průčelích. V každém podlaží je jedna okenní osa umístěna níž oproti dalším dvěma okenním osám. Odkazy Reference Související články Seznam kulturních památek v okrese Bruntál