Běleč (okres Kladno)

Běleč (německy Bleichen) je vesnice a obec v okrese Kladno ve Středočeském kraji. Nachází se asi dvanáct kilometrů jihozápadně od Kladna v chráněné krajinné oblasti Křivoklátsko. Žije v ní 306 obyvatel. Historie První písemná zmínka o Bělči pochází z roku 1352, kdy vesnice bývala součástí křivoklátského panství. Zároveň v ní existoval svobodný statek vlastněný příslušníky drobné šlechty a měšťany. Majitelé se často střídali a v průběhu patnáctého až šestnáctého století získali do svého vlastnictví celou vesnici. Roku 1490 Běleč koupil Jiří Kfelíř, který v ní založil tvrz, poprvé zmiňovanou v roce 1504, když Jiří Kfelíř prodal vesnici Zikmundu Lvovi z Brozánek. Tvrz poté nejspíše už v šestnáctém století zanikla. Stávala v areálu dvora využívaného ve druhé polovině dvacátého století zemědělským odborným učilištěm. Roku 1594 byla vesnice opět připojena ke Křivoklátu. V roce 1869 a od 1. ledna 1980 do 23. listopadu 1990 byla vesnice součástí obce Bratronice a od 24. listopadu 1990 se stala samostatnou obcí. Právo užívat znak a vlajku bylo obci uděleno rozhodnutím Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 8. listopadu 2016. Územněsprávní začlenění Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo: 1850 země česká, kraj Praha, politický okres Rakovník, soudní okres Křivoklát 1855 země česká, kraj Praha, soudní okres Křivoklát 1868 země česká, politický okres Rakovník, soudní okres Křivoklát 1939 země česká, Oberlandrat Kladno, politický okres Rakovník, soudní okres Křivoklát 1942 země česká, Oberlandrat Praha, politický okres Rakovník, soudní okres Křivoklát 1945 země česká, správní okres Rakovník, soudní okres Křivoklát 1949 Pražský kraj, okres Kladno 1960 Středočeský kraj, okres Kladno Rok 1932 V Bělči se v roce 1932 nacházela četnická stanice a byly evidovány živnosti a obchody: lékař, bednář, čtyři hostince, kolář, kovář, pět krejčích, obchod s mlékem, čtyři obuvníci, pět rolníků, dva obchody se smíšeným zbožím, trafika a truhlář. Obyvatelstvo Doprava Vesnicí vede silnice II/201 v úseku Křivoklát–Jeneč. Železniční trať ani stanice na území obce nejsou. Nejblíže obci je železniční stanice Zbečno ve vzdálenosti šest kilometrů na trati Beroun–Rakovník. V roce 2011 v obci zastavovaly v září 2011 autobusové linky Kladno–Zbečno (patnáct spojů tam i zpět) a Roztoky – Křivoklát – Praha (jeden pár spojů z Bělče do Unhoště, dopravce ČSAD MHD Kladno). Pamětihodnosti Hrad Jenčov – zřícenina hradu 1,5 km na jihozápad od vesnice v národní přírodní rezervaci Vůznice Kostel svatého Mikuláše (Běleč) Lánská obora Vodní nádrž Klíčava V katastrálním území obce se nachází nejjižnější bod okresu Kladno. Je jím soutok Vůznice a Benešova potoka (), který zároveň tvoří trojmezí okresů Kladno, Beroun a Rakovník. Místo se nachází asi tři kilometry jižně od vesnice ve veřejnosti nepřístupné části NPR Vůznice. Rodáci Antonín Kammel (1730–1784), houslista a hudební skladatel Karel Vosyka (1847–1897), profesor Císařské a královské české vysoké školy technické v Praze a v letech 1895–1896 její rektor Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Běleč na Wikimedia Commons Galerie Běleč na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Běleč (obec) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Seznam prací o Bělči v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR) Oficiální stránky Běleč v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)