NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ďolíček

Ďolíček, właśc. Městský stadion Ďolíček (w latach 1932–1948 Dannerův stadion) – stadion piłkarski w Pradze (w dzielnicy Vršovice), wybudowany w latach 1930–1932, domowy obiekt Bohemians Praga 1905. Obiekt przeszedł trzy większe przebudowy, w latach: 1970–1971, 2002–2003 i 2007. Historia Decyzję o budowie nowego stadionu na Vršovicach podjęto pod koniec lat 20. XX wieku, gdy dotychczasowy obiekt Bohemians Praga – nazywany V ďolíčku (pol. „W dołku”), mieszczący ok. 6000 widzów, a zlokalizowany 1 km na wschód od obecnego Ďolíčka, w miejscu gmachu Ministerstwa Środowiska – okazywał się już zbyt miały w stosunku do potrzeb. Inicjatorem jego powstania i głównym finansującym był Zdeněk Danner – dyrektor Kasy Oszczędności Vršovice, a zarazem prezes klubu – dlatego obiekt oficjalnie nazwano Dannerův stadion, natomiast dokumentację projektową sporządził A. Vejvoda. Jego uroczyste otwarcie nastąpiło 27 marca 1932, gdy w obecności 18 000 widzów rozegrano na nim dwa mecze: Bohemians – Slavia Praga oraz Viktoria Žižkov – Teplitzer FK. Pierwszego gola zdobył Franci Svoboda, który w nagrodę otrzymał złoty zegarek. 14 lutego 1945 w stadion uderzyła bomba lotnicza, tworząc duży krater w rogu boiska i trybunach na prawo od trybuny głównej. Już dwa tygodnie później rozegrano tu jednak mecz towarzyski. W 1948 zmieniono nazwę obiektu na Ďolíček, nawiązując do nazwy wcześniejszego stadionu, jednak jeszcze przez kilkanaście lat był on przez kibiców i mieszkańców Pragi zwyczajowo nazywany „Dannerák”, od nazwiska fundatora. W 1951 boisko zyskało nawierzchnię trawiastą (w miejsce żużlowej), a w 1955 sztuczne oświetlenie (jako drugie w Czechosłowacji, po stadionie Strahov). Latem 1970 w miejscu pierwotnej drewnianej trybuny zbudowano nową – żelbetową, mogącą pomieścić 3208 widzów. W tym czasie pojemność Ďolíčka wynosiła 13 388 miejsc, a pod koniec lat 70. XX wieku nieoficjalnie zwiększono ją do 16 000. W 1996 rozebrano oryginalną drewnianą trybunę południową (tzw. „tramwaj”) ze względu na jej zły stan techniczny oraz w celu przygotowania stadionu na koncert Tiny Turner. W 2011 w jej miejscu stanęła prefabrykowana trybuna na 500 osób. Dojazd Autobusy: linie 124, 139 (przystanek Bohemians) Tramwaje: linie 6, 7, 11, 13, 14, 18, 19, 21, 24, 95, 97 (przystanek Bohemians, dawniej Oblouková) linie 4, 13, 22, 25, 36, 92, 94, 97, 99 (przystanek Vršovické náměstí) Metro: linia A – stacja Jiřího z Poděbrad (~2 km) linia C – stacja Vyšehrad (~2 km) Kolej – stacja Praha-Vršovice (~550 m) Esko: linie S8, S9, S88 linie R9, R17, R18, R19, R49 Linki zewnętrzne Ďolíček na stadiony.net
Доличек

До́личек (чеш. Ďolíček) — футбольный стадион в Праге, домашняя арена клуба «Богемианс Прага 1905». Стадион является многофункциональным комплексом, находится в районе Вршовице. В настоящее время используется в основном для футбольных матчей. Стадион был открыт 27 марта 1932 года в матче против пражской Славии. Вмещает 5 тысяч зрителей. В сезонах 2010/11 и 2011/12, «Богемианс» играли свои домашние матчи на Synot Tip Арене, а Доличек использовался только для матчей второй команды. В 2011 году члены совета городского района Прага 10 одобрили предложение о покупке стадиона. Примечания Ссылки Стадион на официальном сайте «Богемианс» Архивная копия от 22 октября 2014 на Wayback Machine (чеш.) Фотографии стадиона на сайте fotbalovestadiony.cz Архивная копия от 12 ноября 2014 на Wayback Machine (чеш.)
Долічек

Міський стадіон «Долічек» (чеськ. Městský stadion Ďolíček) — футбольний стадіон у Празі, Чехія, домашня арена ФК «Богеміанс 1905». Стадіон побудований протягом 1930–1932 років та відкритий 27 березня 1932 року як «Даннерув». У 1971, 2003 та 2007 роках реконструйований. Місткість становить 5 000 глядачів. Посилання Ďolíček Stadium football-lineups.com (англ.) Ďolíček Stadium на footballtripper.com [Архівовано 5 березня 2017 у Wayback Machine.] (англ.) Фотогалерея [Архівовано 13 лютого 2020 у Wayback Machine.] (нім.)
Vlašim (zámek)

Zámek Vlašim a jemu přilehlý zámecký park leží ve městě Vlašim v okrese Benešov Středočeského kraje. Sídlí v něm Muzeum Podblanicka. Zámek Zámek Vlašim vznikl řadou přestaveb gotického hradu z roku 1303 a reprezentativním sídlem se stal i díky druhému pražskému arcibiskupovi Janu Očkovi z Vlašimi. K dalšímu velkému rozvoji došlo v 15. století za Trčků z Lípy. Kolem roku 1600 za Vostrovců z Kralovic byl hrad přestavěn na renesanční zámek. V 19. století, kdy na zámku sídlila knížata z Auerspergu (do roku 1945), byl zámek změněn do dnešní podoby. Dnes se na zámku nachází Muzeum Podblanicka, ve kterém je k vidění výstava z historie zámku a parku, expozice S přesnou muškou o tradici střelectví a zbrojařství i s trofejemi exotických zvířat a Zrcadlo minulosti přibližující každodenní život předků. Návštěvníci mohou navštívit také zámecké sklepení, zámeckou kapli založenou Marií Josefou z Auerspergu roku 1771 a zámeckou věž, jíž lze využít jako rozhledny. V srpnu 1992 zachvátil zámek požár, který zničil celé jeho jižní křídlo. Později prošel zámek mnohými rekonstrukcemi, které skončily v roce 2005. V jižním křídle zámku má v současnosti sídlo Střední odborná škola a Střední odborné učiliště Vlašim. V zámku se nachází reprezentativní sál, který slouží ke konání svatebním obřadům a komorním koncertům. Park Roku 1775 založil Karel Josef z Auerspergu, společně se svou ženou Marií Josefínou von Trautson, v nedalekém údolí říčky Blanice, která zde tvoří dva mednry, na místě tehdejší bažantnice a zámecké zahrady, anglický park. Park byl vystaven v geometrickém stylu a později se stále více a více rozrůstal a byly přidávány různé doplňky a dekorace. Z těchto se dochovaly např. Čínský pavilon, socha Samsona, či tři novogotické brány (Vlašimská, Domašínská a Znosimská). Vlašimská brána se stala symbolem města a v jejím interiéru se pod jménem Podblanické galerie v nynější době konají výstavy regionálních umělců. V parku se nedochovaly: mešita, obelisk, grotta a Amorův templ v místním jezírku. Nachází se zde také dochovaná část ruin starého hradu. Rozloha parku je 70 hektarů a svého času byl považován za nejkrásnější svého druhu v Čechách a i dnes se jedná o jeden z nejlépe zachovaných parků tohoto druhu ve střední Evropě.[zdroj?] V současné době se park využívá také k mnohým výstavám a nechybí zde ani restaurace. Zámek a park jsou dnes veřejně přístupné, do některých jeho částí či budov je placeno vstupné. Je zde ke zhlédnutí sbírka rytin zobrazující dobová ztvárnění parku. Ve Vlašimské bráně se nachází galerie. Parkem prochází 3 km dlouhá naučná stezka nabízející informace o památkách ve Vlašimi a jejím okolí. V současné době prochází park mnoha rekonstrukcemi, v roce 2008 byla dokončena oprava Čínského pavilonu. Zámek i park jsou ve vlastnictví města Vlašimi. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Schloss Vlašim na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zámek Vlašim na Wikimedia Commons oficiální stránky parku plánek parku Oficiální stránky muzea, sídlícího v zámku
Schloss Vlašim

Schloss Vlašim (deutsch: Wlaschim) liegt in der gleichnamigen Stadt und Gemeinde, die in der Hügellandschaft Böhmisch-Mährische Höhe liegt. Es war Sitz des Adelsgeschlechts Vlašim. Schloss Das Schloss Vlašim entstand an der Stelle einer 1303 errichteten gotischen Burg, die um 1600 zunächst durch ein Renaissanceschloss ersetzt wurde. Im 19. Jahrhundert wurde es durch die Fürsten von Auersperg, in deren Besitz das Schloss bis 1945 blieb, zur heutigen Gestalt verändert. Heute befindet sich im Schloss das Museum der Region Blaník, das auch eine Ausstellung zur Geschichte von Schloss und Park umfasst. Weiterhin wird im Schloss ein Museum über den ortsansässigen Munitionshersteller Sellier & Bellot unterhalten. Der Schlossturm dient als Aussichtsturm. Park Ab 1775 legte Karl Josef von Auersperg, zusammen mit seiner Frau Maria Josefine von Trautson im nahen Tal des Flüsschens Blanice an der Stelle eines ehemaligen Fasanengeheges und Schlossgartens im geometrischen Stil einen englischen Landschaftsgarten an, dem nach und nach verschiedene Staffagebauten hinzugefügt wurden. Einige der Bauten, z. B. ein Pavillon im chinesischen Stil, eine künstliche Ruine, eine Statue des Samson und drei neugotische Tore sind erhalten; nicht mehr vorhanden sind unter anderem eine Moschee, ein Obelisk, eine Grotte und ein Amortempel in einem kleinen See. Die 70 Hektar große Parkanlage, die zur damaligen Zeit als eine der schönsten in ganz Böhmen gerühmt wurde, ist dennoch eine der am besten erhaltenen Parkanlagen aus der romantischen Phase des Landschaftsgartens in Mitteleuropa. Die Parkbauten werden heute als Ausstellungsräume und Restaurant genutzt. Der Park und das Schloss sind öffentlich zugänglich, Führungen durch den Park und einige seiner Bauten werden gegen Gebühr angeboten. Im Vlašim-Tor kann man eine Galerie, in der Alten Burg eine Sammlung von Gravuren, die den historischen Park zeigen, besuchen. Durch den Park führt ein 3 km langer Lehrpfad über die Sehenswürdigkeiten von Vlašim und Umgebung. Weblinks Website von Schloss und Park Vlašim, tschechisch.
Zamek Vlašim

Zamek Vlašim – pałac (zamek) w mieście Vlašim, w kraju środkowoczeskim, w Czechach na obszarze Masywu Czeskomorawskiego. Pałac Vlašim został wzniesiony na cyplu rzeki Blanicí, na miejscu wybudowanego, prawdopodobnie w 1303 roku, a wymienionego w źródłach z 1318 roku, gotyckiego zamku, który w XVI w. został przebudowany na renesansowy pałac. W XIX wieku został przebudowany przez rodzinę Auersperg, i pozostał w ich rękach do 1945. W 1945 został znacjonalizowany. Obecnie w zamku mieści się Muzeum regionu Blaník, które obejmuje również wystawę o historii zamku i parku. Przypisy Linki zewnętrzne Strona parku zamkowego Plan parku Strona Muzeum
Hájovna Orlovy

Hájovna Orlovy leží asi 4 km jižně od Lipnice nad Sázavou v Orlovských lesích. Je považována za kolébku českého skautingu. Budova hájovny vznikla okolo roku 1744 jako sklářská huť, nicméně tak fungovala jen do roku 1759 a následně se z ní stala hájovna. Hájovna patřila na začátku 20. století rytíři Josefu Stránskému ze Stránky, který byl tchánem zakladatele českého skautingu A. B. Svojsíka. Svojsík zde často pobýval a napsal zde své základní knihy V přírodě a Základy junáctví. V blízkosti hájovny se také odehrával první skautský tábor roku 1912. Budovu dnes vlastní humpolečtí skauti a je využívaná ke skautským výpravám a pořádání vzdělávacích kurzů. Na hájovně se od roku 2019 pořádají Mosty přes Jarugu, největší každoroční celorepubliková akce Junáka pro skauty a skautky ve výchovné kategorii. Odkazy Reference Externí odkazy Oficiální stránka skautské základny Stránka skupiny, která základnu používá, s dalšími údaji (nejde o správce základny)
Kościół Wniebowzięcia Maryi Panny w Budišovie nad Budišovkou

Kościół Wniebowzięcia Maryi Panny (cz. Kostel Nanebevzetí Panny Marie) – rzymskokatolicki kościół parafialny we wschodnich Czechach, w miejscowości Budišov nad Budišovkou. Historia Kościół wzniesiono w latach 1745-1755 z inicjatywy ks. Ferdinanda Juliusa von Troyera, późniejszego kardynała. W 1758 zainstalowano organy przebudowane w 1930 przez firmę Rieger. W 1770 zbudowano ambonę, a w 1912 ukończono budowę dwóch wież. Architektura i wyposażenie Świątynia barokowa, zaprojektowana przez Mikuláša Thalherra, z dwuwieżową fasadą, wzniesiona na osi wschód-zachód z wejściem od wschodu. Kościół posiada 6 ołtarzy bocznych. Ambonę zdobią figury śś. Wiary, Nadziei i Miłości oraz atrybuty ewangelistów. Galeria Przypisy
Kaple svatého Odila (Žireč)

Hřbitovní Kaple svatého Odila (v dokumentaci Národního památkového ústavu uváděná jako kaple svatého Odilona) je římskokatolická kaple v Žirči, části města Dvůr Králové nad Labem. Patří do farnosti Dvůr Králové nad Labem. Vlastníkem kaple je Město Dvůr Králové nad Labem. Kaple je chráněna jako kulturní památka. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Odila na Wikimedia Commons Luďkovy Obrázky z turistiky v Podkrkonoší
Budova Riunione Adriatica di Sicurtà (Brno)

Budova Riunione Adriatica di Sicurtà je stavba architekta Karla Kotase z roku 1938 stojící na nádražním úseku brněnské okružní třídy, přímo před průčelím výpravní budovy hlavního nádraží. Je dílem vrcholného funkcionalismu v Brně a je chráněna jako kulturní památka. Historie Velkorysá budova metropolitního měřítka a vyvážených proporčních vztahů byla architektem Karlem Kotasem, absolventem vídeňské Akademie výtvarných umění, navržena jako jeden z více úkolů pro pojišťovnu Riunione Adriatica di Sicurtà (RAS) v roce 1936. V daném úseku brněnské okružní třídy předtím stála čtyřposchoďová od neznámého autora v původním novorenesančním slohu brněnské okružní třídy. Po polovině 30. let společnost RAS původem z Terstu, která již předtím vytvořila své filiálky v Praze a v Liberci, pověřila architekta pravidelně pro ni pracujícího, aby pro ni vytvořil budovu i na klíčovém místě v Brně. Dolní patra budovy byla určena pro kanceláře, v horních patrech byly umístěny byty. Po druhé světové válce byly v domě kanceláře Československých státních aerolinií nebo Dopravního podniku města Brna. V letech 2021–2022 nechala městská část Brno-střed budovu zrekonstruovat, náklady dosáhly výše 89,3 milionu korun. Od roku 2022 zde sídlí Matriční úřad městské části Brno-střed, v dalších patrech je 48 bytů. Popis Vchod budovy byl při výstavbě zvýrazněn obložením z černého mramoru. Na něj po obou stranách navazoval prosklený parter se vstupy do obchodních prostor, v prvním patře pak horizontální okenní pás úředních prostor. Vyšší patra představující hlavní korpus budovy byla pojata jako obytná. Na střešní terase byla budova završena ustoupeným protáhlým penthousem krytým markýzou. Reference Související články Seznam funkcionalistických staveb v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu budova Riunione Adriatica di Sicurtà na Wikimedia Commons
Nýrsko

Nýrsko es una localidad del distrito de Klatovy en la región de Pilsen, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 4930 habitantes. Se encuentra ubicada al sur de la región, cerca del río Otava —un afluente izquierdo del río Moldava que, a su vez, lo es del Elba— y de la frontera con la región de Bohemia Meridional y el estado alemán de Baviera.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Nýrsko.
Nýrsko

Nýrsko (en allemand : Neuern) est une ville du district de Klatovy, dans la région de Plzeň, en République tchèque. Sa population s'élevait à 5 113 habitants en 2024. Géographie Nýrsko est arrosée par la rivière Úhlava et se trouve dans la Forêt de Bohême, à 16 km au sud-ouest de Klatovy, à 53 km au sud de Plzeň et à 128 km au sud-ouest de Prague. La commune se compose de deux sections. Au nord, la section principale est limitée par Pocinovice, Běhařov et Janovice nad Úhlavou au nord, par Strážov à l'est, par Dešenice et Hamry au sud, et par Chudenín à l'ouest. Au sud, le quartier de Zelená Lhota forme une exclave limitée par Dešenice au nord, par Železná Ruda à l'est et au sud, et par Hamry à l'ouest. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1327. Administration La commune se compose de sept sections : Nýrsko Blata Bystřice nad Úhlavou Hodousice Stará Lhota Starý Láz Zelená Lhota (quartier séparé du reste de la commune par Dešenice). Personnalité Hans Watzlik (1879-1948), écrivain allemand Jumelage Neukirchen beim Heiligen Blut (Allemagne) Galerie Transports Par la route, Nýrsko se trouve à 18 km de Klatovy, à 60 km de Plzeň et à 148 km de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie
Nýrsko

Nýrsko település Csehországban, a Klatovyi járásban. Nýrsko Strážov, Hamry, Železná Ruda, Běhařov, Pocinovice, Chudenín, Janovice nad Úhlavou és Dešenice településekkel határos. Lakosainak száma 5011 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Galéria Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Nýrsko

Nýrsko (Duits: Neuern) is een Tsjechische stad in de regio Pilsen, en maakt deel uit van het district Klatovy. Nýrsko telt 5121 inwoners (2006). Nýrsko was tot 1945 een plaats met een overwegend Duitstalige bevolking. Na de Tweede Wereldoorlog werd de Duitstalige bevolking verdreven. Galerij
Nýrsko

Nýrsko (niem. Neuern) − miasto w Czechach, w kraju pilzneńskim. Według danych z 31 grudnia 2003 powierzchnia miasta wynosiła 3 153 ha, a liczba jego mieszkańców 5 070 osób. W mieście jest stacja kolejowa Nýrsko. Demografia Źródło: Czeski Urząd Statystyczny Linki zewnętrzne Strona miasta
Nýrsko

Nýrsko (em alemão Neuern) é uma cidade checa localizada na região de Plzeň, distrito de Klatovy. Alguns imigrantes, instalando-se na região Norte catarinense, vieram destas comunidades situadas no município de Nyrsko: Bistritz (Bystřice nad Úhlavou), Starlitz (Starý Láz), Hoslau (Blata), Holletitz (Hodousice), Millik (Milence), Freihöls (Stará Lhota), Hinterhäuser (Zadní Chalupy), Glashütten (Skelná Huť), Kolheim (Uhliště) Dörstein (Suchý Kámen). Galeria ==Referências==
Нирско

Нирско (чеш. Nýrsko, нем. Neuern) — город на юго-западе Чешской Республики, в районе Клатови Пльзенского края. История Первые письменные упоминания относятся к 1327 году. География Расположен к юго-западу от города Клатови, недалеко от границы с Германией, в верховьях реки Углава, на высоте 488 м над уровнем моря. Население Города-побратимы Китцинген, Германия Примечания Ссылки Официальный сайт Архивная копия от 19 мая 2012 на Wayback Machine (чеш.) (нем.)
Нирско

Нирско (чеш. Nýrsko) град је у Чешкој Републици. Град се налази у управној јединици Плзењски крај, у оквиру којег припада округу Клатови. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године град је имао 4.978 становника. Галерија Референце Спољашње везе
Nýrsko

Nýrsko är en stad i Tjeckien. Den ligger i distriktet Okres Klatovy och regionen Plzeň, i den västra delen av landet, 130 km sydväst om huvudstaden Prag. Nýrsko ligger 455 meter över havet och antalet invånare är 5 070. Terrängen runt Nýrsko är kuperad åt sydväst, men åt nordost är den platt. Runt Nýrsko är det glesbefolkat, med 13 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Klatovy, 15,7 km nordost om Nýrsko. I omgivningarna runt Nýrsko växer i huvudsak blandskog. Galleri Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nýrsko.
Poběžovice

Poběžovice es una localidad del distrito de Domažlice en la región de Pilsen, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 1562 habitantes. Se encuentra ubicada al oeste de la región, en la cuenca hidrográfica del río Berounka —un afluente izquierdo del río Moldava que, a su vez, lo es del Elba— y cerca de la frontera con el estado alemán de Baviera.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Poběžovice.
Poběžovice

Poběžovice (précédemment : Ronšperk ; en allemand : Ronsperg) est une ville du district de Domažlice, dans la région de Plzeň, en Tchéquie. Sa population s'élevait à 1 559 habitants en 2021. Géographie Poběžovice se trouve à 13 km au nord-ouest de Domažlice, à 49 km au sud-ouest de Plzeň et à 134 km à l'ouest-sud-ouest de Prague. La commune est limitée par Hostouň au nord, par Srby et Meclov à l'est, par Otov et Vlkanov au sud, et par Nový Kramolín, Mnichov et Hvožďany à l'ouest. Les sections cadastrales de Sezemín et Šibanov de la commune forment une exclave à l'ouest de la partie principale autour de la localité de Poběžovice proprement dite. Elle est limitée par Hora Svatého Václava au nord et à l'est, par Hvožďany à l'est, par Mnichov et Nemanice au sud, et par Rybník à l'ouest. Histoire La première mention écrite de la localité date de 1359. Administration La commune se compose de sept sections : Ohnišťovice Poběžovice u Domažlic Sedlec u Poběžovic Sezemín Šibanov Šitboř Zámělíč Galerie Transports Par la route, Poběžovice se trouve à 12 km de Horšovský Týn, à 15 km de Domažlice, à 56 km de Plzeň et à 149 km de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie
Poběžovice (Domažlicei járás)

Poběžovice település Csehországban, a Domažlicei járásban. Poběžovice Hostouň, Otov, Srby, Rybník, Hora Svatého Václava, Vlkanov, Hvožďany, Mnichov, Meclov, Nemanice, Nový Kramolín és Drahotín településekkel határos. Lakosainak száma 1551 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Poběžovice

Poběžovice (Duits: Ronsperg) is een Tsjechische stad in de regio Pilsen, en maakt deel uit van het district Domažlice. Poběžovice telt 1658 inwoners. Poběžovice was tot 1945 een plaats met een vrijwel volledig Duitstalige bevolking. Na de Tweede Wereldoorlog werd de Duitstalige bevolking verdreven.
Побежовице

Побежовице (чеш. Poběžovice), бывш. Роншперг (нем. Ronsperg) — город на юго-западе Чешской Республики, в районе Домажлице Пльзенского края. География Расположен в 15 км к северо-западу от города Домажлице и в 12 км к западу от города Горшовски-Тин, на реке Пивонька, на высоте 421 м над уровнем моря. Население По данным переписи 2001 года население города составляло 1757 человек. Из них 93,9 % были чехами; 1,9 % — словаками и 1,3 % — немцами. Другие этнические группы включали цыган, моравцев, поляков и украинцев, однако их численность незначительна. Доля верующих составляет 24,4 %. Доля детей в возрасте младше 15 лет — 15,6 %. Средний возраст населения города — 34 года. Города-побратимы Галерея Примечания Ссылки Официальный сайт Архивная копия от 5 февраля 2021 на Wayback Machine (чеш.)
Побјежовице

Побјежовице (чеш. Poběžovice) град је у Чешкој Републици. Град се налази у управној јединици Плзењски крај, у оквиру којег припада округу Домажлице. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године град је имао 1.600 становника. Партнерски градови Radelfingen Референце Спољашње везе
Poběžovice

Poběžovice är en stad i Tjeckien. Den ligger i regionen Plzeň, i den västra delen av landet, 130 km sydväst om huvudstaden Prag. Poběžovice ligger 430 meter över havet och antalet invånare är 1 707. Terrängen runt Poběžovice är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad.Runt Poběžovice är det ganska tätbefolkat, med 72 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Domažlice, 12,0 km sydost om Poběžovice. Trakten runt Poběžovice består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Poběžovice.
Tobiášův vrch

Der Tobiášův vrch (deutsch Tobiaschberg, 354 m) ist eine unscheinbare Erhebung im sog. Launer Teil des Böhmischen Mittelgebirges (České středohoří) in Tschechien. Seit 1936 ist der Berg ein Naturschutzgebiet. Lage und Umgebung Der Tobiášův vrch befindet sich etwa zehn Kilometer südlich von Bílina (Bilin) und acht Kilometer östlich von Most (Brüx) im linkselbischen Böhmischen Mittelgebirge. Östlich liegt der kleine Ort Kozly (Kosel), südlich die Gemeinde Bělušice (Bieloschitz). Benachbarte Berge sind der Dlouhá hora (Gluha), der Chrámecký vrch (Schenkenberg), der Číčov (Spitzberg) und die Milá (Millayer). Naturschutz Schon 1936 wurde der Tobiášův vrch wegen seiner besonderen Flora unter staatlichen Schutz gestellt. 1951 wurde der Schutzstatus erneuert und die Bergkuppe wurde auf 0,56 ha zum Naturdenkmal erklärt. Unter Schutz steht ein durch Trockenrasen geprägter Bereich, welcher vielen seltenen wärmeliebenden Pflanzen eine Heimstatt bietet. Wegen der besonderen Naturausstattung ist der Berg ein Totalreservat, ein Betreten des Areals ist nicht gestattet. Für den Tobiášův vrch typische geschützte Pflanzen sind u. a. Frühlings-Adonisröschen (Adonis vernalis), die Finger-Kuhschelle (Pulsatilla patens), die endemische böhmische Wiesen-Kuhschelle (Pulsatilla pratensis bohemica), die Echte Schlüsselblume (Primula veris) und das Echte Federgras (Stipa pennata). Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete in Tschechien Weblinks botany.cz