NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Zlín)

Kostel svatého Filipa a Jakuba se nachází v centru města Zlína. Je farním kostelem místní římskokatolické farnosti. Původní kostel z konce 14. století byl několikrát přestavován. K zásadní přestavbě došlo na počátku 19. století, kdy byla změněna orientace kostela z východní na jižní, a to z důvodu jeho nedostačující kapacity a nemožnosti rozšířit původní kostel východním směrem. Věž kostela při tom zůstala na původním místě. Kostel byl v letech 1819 a 1849 zasažen ničivými požáry, při obou vyhořela celá střecha a poškozena byla také věž. Její nynější podoba pochází z období po druhém požáru ve 2. polovině 19. století. Koncem 70. let byl obraz patronů kostela svatých Filipa a Jakuba od malíře Josefa Kesslera z roku 1876 nahrazen mozaikou od výtvarníka Antonína Kloudy. Kostel svatého Filipa a Jakuba je původní zlínský kostel, který se stavěl v letech 1390 až 1420. Kdysi byl kolem kostela velký hřbitov, který patřil k nejstarším hřbitovům ve Zlíně. Zvony Původní zvony byly za první světové války zabaveny pro válečné účely a v roce 1920 byly ve Vítkovicích vyrobeny dva ocelové zvony: Filip a Jakub a Panna Maria, které mohly být zakoupeny díky sbírkám mezi věřícími, ale také díky finančním darům Tomáše Bati, majitele panství hraběte Haupta a krajanů žijících v zámoří. Vítkovické zvony začaly na konci 20. století korodovat a jejich zvuk již nebyl tak čistý. Proto byla uspořádaná mezi věřícími sbírka, ve které se získaly finanční prostředky na dva nové zvony. První je zasvěcen svatému Cyrilu a Metoději a váží 900 kilogramů, druhý má hmotnost 345 kilogramů a zasvěcen je svaté Zdislavě. Hlavní výjev zvonu svatého Cyrila a Metoděje vyobrazuje oba svaté stojící vedle sebe, pod nimi je nápis Svatý Cyrile a Metoději, vyprošujte nám věrnost Bohu a církvi. Další z nich symbolizuje příchod obou svatých na Moravu a jejich vítání knížetem Rostislavem, poslední z výjevů je věnován křtu knížete Bořivoje Metodějem za přítomnosti knížete Svatopluka. Menší zvon připomíná svatou Zdislavu jako matku čtyř dětí, nechybí nápis Svatá Zdislavo, přimlouvej se za naše rodiny. Další z výjevů ji vyobrazuje jako pomocnici potřebným, třetí pak připomíná Zdislavu jako budovatelku církve. Zvony byly vysvěceny v květnu 2008, požehnal jim biskup Josef Hrdlička. V září 2008 byly zvony slavnostně zavěšeny. Jeden ze starších zvonů vážící přes dvě tuny zasvěcený svatému Filipovi a Jakubovi zůstal ve věži a druhý starší, nesoucí jméno Panny Marie, byl na památku umístěn na podlaze v mezipatře věže. Okolí kostela Při kostele býval hřbitov, který byl roku 1842 přemístěn na pole nad Kudlovský potok u dnešní vodní nádrže. Ten byl v roce 1932, po otevření nového Lesního hřbitova, uzavřen a v roce 1949 zrušen. Dnes je v tomto místě park. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Filipa a Jakuba ve Zlíně na Wikimedia Commons Web farnosti svatého Filipa a Jakuba ve Zlíně Archivováno 16. 5. 2015 na Wayback Machine. Kostel sv. Filipa a Jakuba ve Zlíně
Dům Keramik

Dům Keramik se nachází v městské památkové zóně v obchodně správní části Karlových Varů v ulici Dr. Davida Bechera 727/1. Současný vzhled objektu ve stylu klasicizující moderny pochází z přestavby v letech 1928–1929. Historie Původní starší dům byl v roce 1869 přestavěn a navýšen o jedno patro. V roce 1928 se nový vlastník, stavitel Friedrich Seitz, rozhodl dům též přestavět. Projekt z dubna 1928 zahrnující navýšení o další dvě patra a obytné podkroví však nebyl schválen. Stavitel Seitz tedy předložil nový návrh, v němž podkrovní podlaží vložil do skružové střechy. Přestože projekt nese Seitzovu signaturu, podle rukopisu návrhu je autorství jednoznačně připisováno Karlu Ernstbergerovi. V roce 1930 byl v přízemí ještě upraven Café lokál. Ze současnosti V roce 2014 byl dům Autoavia uveden v Programu regenerace Městské památkové zóny Karlovy Vary 2014–2024 v části II. (tabulková část 1–5 Přehledy) v Seznamu památkově hodnotných objektů na území MPZ Karlovy Vary a jejich aktuální stav s vyjádřením vyhovující. V současnosti (červen 2023) je budova evidována jako bytový dům v soukromém vlastnictví. Popis Dům stojí v centru obchodně správní části města u menšího prostranství spojujícího ulice Dr. Davida Bechera, T. G. Masaryka a Bulharské. V prostoru byl zřízen vodotrysk a v roce 2007 zde byl instalován Masarykův pomník, práce karlovarského rodáka, akademického sochaře Jana Kotka. Jedná se o šestipodlažní bytový dům postavený v duchu klasicizující moderny. Přízemí je využíváno ke komerčním účelům. Čtyřosé uliční průčelí směřuje do ulice Dr. Davida Bechera. Okenní osy jsou rámovány výraznými kanelovanými iónskými pilastry ve vysokém řádu. Odkazy Reference Literatura ZEMAN, Lubomír. Průvodce architekturou Karlových Varů. 1. vyd. Praha: Národní památkový ústav, ústřední pracoviště, 2012. 511 s. ISBN 978-80-87104-63-7. Kapitola Dům Keramik, s. 325. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu dům Keramik na Wikimedia Commons
Kobylinec

Kobylinec je přírodní památka v okrese Třebíč nedaleko obce Trnava. Oblast spravuje Krajský úřad Kraje Vysočina. Popis Přírodní památka Kobylinec se nachází v katastru obce Trnava, její rozloha je 0,44 ha, je součástí Přírodního parku Třebíčsko. Leží na modré a žluté turistické značce. Důvodem ochrany je bohatá lokalita koniklece velkokvětého. Další ohrožené a chráněné druhy jsou například smil písečný (Helichrysum arenarium), kociánek dvoudomý (Antennaria dioica), třešeň křovitá (Prunus fruticosa), ještěrka obecná (Lacerta agilis Linnaeus). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kobylinec na Wikimedia Commons
Evangelický hřbitov v Životicích

Evangelický hřbitov v Životicích se nachází v Životicích, které jsou součástí města Havířova. Historie Parcelu pro hřbitov daroval presbyter evangelického sboru v Dolních Bludovících Bernard Toman. Hřbitov byl posvěcen roku 1881. V hřbitovní kapli byl zavěšen zvon odlitý u Petra Hilzera ve Wiener Neustadt. Zvon byl zkonfiskován během první světové války a roku 1919 byl pořízen nový zvon. První pohřeb se uskutečnil 24. listopadu 1881. Roku 1949 byl hřbitov rozšířen. Kaple byla renovována v letech 1969, 1981, 2016–2017, nyní je chráněna jako kulturní památka České republiky. Roku 1970 byl elektrifikován zvon. Hřbitov je ve vlastnictví farního sboru Slezské církve evangelické augsburského vyznání v Bludovicích, který jej od roku 1995 opět i provozuje. Galerie Reference Související články Seznam protestantských hřbitovů v Česku Evangelický hřbitov v Šenově Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický hřbitov v Životicích na Wikimedia Commons 130-lecie cmentarza i kaplicy w Żywocicach (sucha.cz; 2011)
Cmentarz ewangelicki w Żywocicach

Cmentarz ewangelicki w Żywocicach – cmentarz ewangelicki w Hawierzowie, w dzielnicy Żywocice, w kraju morawsko-śląskim w Czechach. Jest własnością zboru Śląskiego Kościoła Ewangelickiego Augsburskiego Wyznania w Hawierzowie-Błędowicach. Historia Cmentarz został otwarty w 1881 roku na ziemi podarowanej przez dawnego prezbitera zboru w Błędowicach Dolnych, Bernarda Tomana. Kamień węgielny pod budowę kaplicy cmentarnej położono rok wcześniej, w sierpniu 1880 roku, w październiku pracę zakończono, a ksiądz Bernard Folwarczny dokonał jej poświęcenia. Pierwszy pogrzeb odbył się 24 listopada 1881 roku. W 1949 roku nekropolię powiększono. Kaplica została wyremontowana w latach sześćdziesiątych XX wieku i ponownie poświęcona 6 sierpnia 1969 roku, a dzwon zelektryfikowano w 1970 roku. Kolejnego remontu kaplica doczekała się w 1981 roku, z okazji stulecia istnienia cmentarza. Przypisy
Evangelický kostel (Boskovice)

Evangelický kostel v Boskovicích je kostelem sboru Českobratrské církve evangelické. Pochází z roku 1941, kdy jej na vlastní náklad nechala zbudovat Českobratrská obec. Ode dne 10. prosince 1996 je zapsán v Rejstříku kulturních památek Ministerstva kultury České republiky. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel na Wikimedia Commons O kostele na oficiálních stránkách Boskovic Archivováno 8. 6. 2020 na Wayback Machine.
Evangelický kostel (Brno-Židenice)

Kostel českobratrské církve evangelické v Brně-Židenicích byl postaven v letech 1934–1935. Historie Roku 1881 se objevily v Židenicích dvě přistěhovalé evangelické rodiny. Začátky církevní práce spadají do roku 1891, kdy byla zřízena první nedělní škola. Evangelíci z Židenic docházeli do kostela v Pellicově ulici. Počet českých evangelíků v Židenicích postupně narůstal, takže v roce 1921 zde byla založena na popud faráře Václava Pokorného kazatelská stanice, která konala bohoslužby v různých provizorních prostorách. V prosinci 1922 měla kazatelská stanice již 91 rodin, tj. 350 členů. Ke kazatelské stanici v Židenicích patřily i Nové Černovice, Juliánov a Zábrdovice. V nově stavěné části Židenic získali evangelíci pozemek mezi dnešními ulicemi Jílkovou (tehdy Resslovou) a Konečného, v jehož středu roku 1924 vystavěli vlastní modlitebnu (realizovanou podle stejných plánů jako baptistická modlitebna v Lipové, nyní evangelický kostel). Již brzy ale tato stavba kapacitně nepostačovala, proto se objevily plány na stavbu kostela přiléhajícího k ulici Jílkově. Z kazatelské stanice se v roce 1929 stal farní sbor, na části pozemku přiléhající ke Konečného ulici vznikly dva činžovní domy s bytem pro budoucího faráře. Stavba kostela v Jílkově ulici podle funkcionalistického projektu architekta Miloslava Tejce byla zahájena v srpnu 1934, kostel byl slavnostně otevřen 2. července 1935 za přítomnosti synodního seniora Josefa Součka. Kostel byl začleněn do zástavby rodinných domků v Jílkově ulici. Jeho osa je rovnoběžná s ulicí, presbytářem je obrácen k západu a jeho průčelí je funkcionalisticky strohé. Nejvýraznějším prvkem je nevysoká hranolová zvonice, na kterou byly pořízeny hodiny. Tři zvony darovali členové sboru K. Adamus, Fr. Toman a Fr. Pokorný. Objekt byl propojen otevřenou chodbou s bývalou modlitebnou v zahradě. Chrám byl těžce poškozen při bombardování Brna 25. srpna 1944 a při přechodu fronty 24. dubna 1945 byl téměř zničen. Obnoven byl na jaře následujícího roku, instalovány zde byly také nové varhany od firmy Tuček z Kutné Hory. Otevřen byl 2. června 1946. V letech 1974–1976 došlo k úpravám interiéru podle návrhu výtvarníka a faráře Jiřího Zejfarta. Chrám byl památkově chráněný, ovšem v roce 2020 Ministerstvo kultury České republiky rozhodlo, že zápis objektu do státního seznamu kulturních památek z roku 1989 proběhl opožděně, takže památková ochrana skončila 31. prosince 1987. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Brně-Židenicích na Wikimedia Commons Stránky sboru v Brně-Židenicích Kostel na stránkách Noci kostelů
Evangelický kostel (Bystřice)

Evangelický kostel v Bystřici nad Olší je jedním z luterských tolerančních kostelů na Těšínsku. Evangelická modlitebna v Bystřici byla vystavěna v letech 1811–1817 v empírovém stylu. Základní kámen byl položen dne 6. května 1811. Stavbu řídil Florian Ilg. Modlitebna byla posvěcena 21. září 1817. Interiér modlitebny, který byl dokončen až počátkem 30. let 19. století, je inspirován Ježíšovým kostelem v Těšíně; dominuje mu oltář s obrazem Poslední večeře Páně a sochami čtyř evangelistů, který byl posvěcen 29. června 1831 spolu s nově vybudovanou kazatelnou. V letech 1849–1850 byla k modlitebně přistavěna zděná věž (která nahradila provizorní věž dřevěnou), a tím získal kostel svou dnešní podobu. Původní varhany z roku 1824 byly nahrazeny stávajícími v roce 1923. V roce 1924 byly na věži zavěšeny tři zvony, nazvané Víra, Naděje a Láska, které se zachovaly dodnes. V meziválečném období byly dvě galerie z roku 1832 nahrazeny třemi galeriemi a kostel byl elektrifikován. Na přelomu 60. a 70. let 20. století proběhla generální rekonstrukce kostela. Roku 2011 byly renovovány varhany. Roku 2015 byla u vchodu do kostela instalována pamětní tabule, připomínající katechetu Franciszka Gnidu. Související články Slezská církev evangelická augsburského vyznání Ježíšův kostel v Těšíně Evangelický hřbitov ve Vendryni Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Evangelický kostel na Wikimedia Commons Článek o kostele v Bystřici na serveru hrady.cz Stránky sboru SCEAV v Bystřici Galerie
Evangelische Kirche (Bystřice nad Olší)

Die Evangelische Kirche Bystřice ist ein Kirchengebäude in Bystřice nad Olší (deutsch Bystrschitz), einer Gemeinde im Okres Frýdek-Místek im Moravskoslezský kraj (Mährisch-Schlesien) in Tschechien. Sie gehört der Schlesischen Evangelischen Kirche A.B. in Tschechien an. Nach den Josephinischen Reformen (Toleranzpatent), die den Protestanten in den beherrschten Ländern die freie Religionsausübung garantierten, wurde 1782 in Bystrschitz eine sogenannte Toleranzgemeinde gegründet. Aber erst ab 1810 konnte ein eigener Kirchenbau in Form eines einfachen Betsaals errichtet werden. Die Grundsteinlegung erfolgte am 6. Mai 1811, die Einweihung am 21. September 1817, der Innenausbau wurde erst 1832 mit dem Einbau der Emporen vollendet. 1849–1850 schließlich konnte anstelle des ursprünglichen hölzernen Dachreiters der klassizistische Turmbau zugefügt werden. Der nach Plänen des Baumeisters Florian Ilg errichtete Kirchenbau ist eine flachgedeckte Saalkirche mit beachtenswerter spätbarocker Ausstattung, dessen Hauptstück, der Altar, mit dem Abendmahlsbild und den Statuen der vier Evangelisten, am 29. Juni 1831 zusammen mit der neu errichteten Kanzel geweiht wurde. Die 1824 erbaute Orgel wurde 1923 erneuert. Weblinks Website zur Kirche
Kościół ewangelicki w Bystrzycy

Kościół ewangelicki w Bystrzycy – kościół w Bystrzycy, w kraju morawsko-śląskim w Czechach, należący do miejscowego zboru Śląskiego Kościoła Ewangelickiego Augsburskiego Wyznania. Stanowi jeden z kościołów tolerancji, wybudowanych na podstawie patentu tolerancyjnego z 1781 roku. Historia Kamień węgielny pod budowę kościoła wmurowano 6 maja 1811 roku. Pracę trwały sześć lat, poświęcenia nowego obiektu dokonano 21 września 1817 roku, od tego czasu odbywały się regularne nabożeństwa W kolejnych latach następował szereg prac wykończeniowych, w 1824 roku zainstalowano organy, a 1830 rozpoczęto stawianie ołtarza i kazalnicy, które poświęcono 29 czerwca 1831 roku. Rok później postawiono pawlacze. W 1849 roku zakupiono dwa nowe dzwony, które zostały zainstalowane w prowizorycznej drewnianej wieży na dziedzińcu kościoła. Budowę obecnej wieży zaczęto jeszcze w tym samym roku, wtedy też dokupiono trzeci dzwon. Budowa wieży została zakończona w 1850 roku. W 1923 roku kościół uzyskał nowe zadaszenie, zakupiono też nowe organy firmy Rieger z Karniowa, działające do czasów obecnych. Rok później poświęcono nowe dzwony, które noszą nazwy Víra, Naděje i Láska (Wiara, Nadzieja i Miłość). W 1971 budynek kościoła został generalnie wyremontowany i pomalowany. Odnowiono ołtarz, kazalnicę i organy. Organy odnowione zostały po raz kolejny w 2011 roku. Przypisy
Evangelische Kirche Hranice

Die Evangelische Kirche in Hranice (deutsch Roßbach), einer Kleinstadt im böhmischen Vogtland im Bezirk Eger in der Karlsbader Region, wurde 1682 errichtet und 1719 umgebaut. Die Kirche, an die sich der Friedhof anschließt, ist ein geschütztes Kulturdenkmal. Sie gehört zur Kirchengemeinde Aš in der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder. Beschreibung Von der Vorgängerkirche, die ursprünglich dem heiligen Martin geweiht war, ist der rechteckige, fünfgeschossige Unterbau des Turmes erhalten. Der spätere Aufbau wird von einer Zwiebelhaube mit Laterne abgeschlossen. Der barocke Saalbau mit vier Achsen besitzt umlaufende mehrgeschossige Emporen, auf der nördlichen und westlichen Seite drei-, im Süden zweigeschossig. Im Osten befindet sich der prächtig geschmückte Kanzelaltar, hinter dem die Orgelempore angebracht ist. Die Bleiglasfenster wurden um 1900 eingebaut. Orgel Die wertvolle, unverändert erhaltene Orgel ist das Opus 1 des sächsischen Orgelbauers Carl Eduard Schubert von 1860, das er zeituntypisch im Stile seines Vorbilds Gottfried Silbermann konzipierte. Das Werk besitzt 30 Register auf zwei Manualen und Pedal. Auch die Prospektpfeifen haben sich erhalten. Das Instrument erklingt auch im Rahmen regelmäßiger Orgelkonzerte. Weblinks Website der Kirchengemeinde Beschreibung Orgelvorstellung von Thorsten Pirkl (YouTube) Einzelnachweise
Evangelický kostel (Jimramov)

Evangelický kostel v Jimramově byl postaven v centru městysu naproti katolickému kostelu Narození Panny Marie. Od roku 2012 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Byl postaven v letech 1789 – 1791. Má obdélníkový půdorys, krytý mansardovou střechou. Původně byl bez věže, jak dokládá nejstarší dochovaná fotografie Jimramova z roku 1877. Věž byla přistavěna kolem roku 1885. Kolem kostela je hřbitov, kde je pochován Michal Blažek – první superintendent moravský. Za pozornost stojí pomník od sochaře Julia Pelikána u hrobu jeho spolužáka Chrousta. Současnost Ve druhé polovině 80. let 20. století byl kostel zrekonstruován za významné finanční podpory nizozemských farníků ze spřátelené farnosti. V roce 2012 se objevily snahy o zapsání na seznam kulturních památek. Odkazy Reference Literatura J. DOBIÁŠ, Jimramov - Turistické vycházky po okolí. Tišnov: SURSUM 2002 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Jimramově na Wikimedia Commons Kostel na dedictvivysociny.cz Archivováno 8. 6. 2020 na Wayback Machine.
Evangelický kostel (Krabčice)

Evangelický kostel v Krabčicích je pseudorenesanční (podle některých zdrojů však pseudorománská) stavba postavená v roce 1885. Jejím předchůdcem byl kostel, jehož základní kámen byl položen 29. března 1790 a vysvěcen byl již 3. října 1790. Stavba však již nestojí. S ohledem na stoupající počty věřících v obci a v okolí byl postaven kostel současný, který je chráněn jako kulturní památka České republiky. Někdy je kostel přezdíván „Podřipská katedrála“. Před kostelem se na žulovém balvanu nachází deska k památce mistra Jana Husa z roku 1915. Popis současného kostela Kostel je zděná stavba s obdélníkovým půdorysem o rozměrech 34 × 16 metrů. Nad vstupem je situovaná čtyřboká věž, jíž je možné zahlédnout ze vzdálenosti až 20 km. V průčelí kostela jsou zapuštěné sloupy a nad nimi se klene štít ve tvaru trojúhelníka, v němž je nápis „Pravda Páně vítězí“. V bočních stranách kostela jsou pilastry a okna ozdobená volutovými klenáky. Ve věži kostela jsou umístěny zvony. Finance na výstavbu kostela a zvonů pocházely z darů sedláků, a to jak místních, tak z okolních obcí. Během shromažďování finanční hotovosti byli dárci vždy oznamováni během nedělních bohoslužeb a ti se tak vzájemně předháněli, kdo věnuje na výstavbu kostela více financí. Galerie Odkazy Reference Související články Středisko Diakonie Českobratrské církve evangelické v Krabčicích (Domov odpočinku ve stáří) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Krabčicích na Wikimedia Commons
Evangelický kostel (Nosislav)

Evangelický kostel v městysu Nosislav v okrese Brno-venkov se nachází na rozhraní ulic Masarykovy a Komenského. Od roku 1993 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Působí zde nosislavský farní sbor. Historie Základní kámen novorománského kostela v Nosislavi byl položen 15. října 1872, stavba podle plánů Františka Schmoranze byla dokončena v roce 1876, vysvěcen byl 8. října toho roku. Jedná se o trojlodní síňový chrám s polygonálním kněžištěm a průčelní věží v ose kostela. Po jeho vybudování byla zbořena původní toleranční modlitebna. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu evangelický kostel v Nosislavi na Wikimedia Commons
Lutherburg

Die Lutherburg ist ein von Otto Bartning gebautes evangelisches Gemeindezentrum mit Kirche in Nové Město pod Smrkem (deutsch Neustadt an der Tafelfichte) im nordböhmischen Okres Liberec in Tschechien. Sie gehörte bis 1945 der Deutschen Evangelischen Kirche in Böhmen, Mähren und Schlesien an, seither der Evangelischen Kirche der Böhmischen Brüder. Geschichte In dem 1584 von Melchior von Redern gegründeten und mit sächsischen Bergarbeitern besiedelten Ort Böhmisch-Neustadt ließ seine Witwe Katharina von Redern 1607 mit der Katharinenkirche die erste evangelische Kirche erbauen. Während des Dreißigjährigen Kriegs fiel der Ort als Teil des Herzogtums Friedland an Wallenstein, der mit der Gegenreformation die Rekatholisierung durchsetzte, so dass die sächsischen Bergleute in der Folgezeit Neustadt verließen. Erst mit dem Zuzug sächsischer Textilarbeiter nahm durch die Los-von-Rom-Bewegung um 1900 der evangelische Bevölkerungsanteil zu. So wurde das benachbarte Friedland 1883 eine von Reichenberg betreute evangelische Predigtstation, und auch in Neustadt wurden ab 1895 wieder evangelische Gottesdienste abgehalten. 1901 erfolgte die Gründung eines Kirchenbauvereins, der sich für den Entwurf des jungen Berliner Architekten Otto Bartning entschied. Die Bauausführung übernahm der Friedländer Baumeister Rudolf Hampel. Am 16. Juni 1911 fand die Grundsteinlegung, am 11. August 1912 die Einweihung der finanziell vom Gustav-Adolf-Verein getragenen und von Graf Franz Clam-Gallas geförderten Lutherburg statt, für die das als protestantisches Kampflied verstandene Lutherlied Ein feste Burg ist unser Gott namensgebend wurde. 1928 wurde an der bisherigen Filialkirche die evangelische Pfarrgemeinde gegründet. Architektur Die Lutherburg Otto Bartnings ist ein aus Kirche, Gemeindesaal und Pfarrhaus bestehendes, asymmetrisch angelegtes Bauensemble. Der Kirchenbau, eine dreiachsige Saalkirche mit Rundbogenfenstern und kräftiger Pilastergliederung, wird von einem schweren Halbwalmdach überdeckt. Den Eingang markiert eine offene Vorhalle mit seitlich gesetztem Turm, der in seinem Glockengeschoss in ein Oktogon übergeht und mit einem achtseitigen Steilhelm abschließt. Als rechtsseitige Begrenzung der Bautengruppe dient das mit einem Mansardwalmdach versehene Pfarrhaus, die Verbindung zur Kirche stellt der gleichfalls von einem Mansarddach abgeschlossene und mit einer Fledermausgaupe ausgestattete Pfarrsaaltrakt her. Als Resultat des Planungsprozesses ergibt sich eine durchaus lebhafte Baukörpergestaltung. Das Innere der Kirche ist flachgedeckt, der polygonal schließende Altarraum tonnengewölbt. Die Kanzel ist, wie bei den frühen Kirchenbauten Bartnings üblich und in Übereinstimmung mit den Bestimmungen des Wiesbadener Programms von 1891, hinter dem Altartisch aufgestellt. Weblinks Einzelnachweise