NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Vavřince (Drnovice)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický chrám v obci Drnovice v okrese Vyškov. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Drnovice. Kostel ze 17. století je postavený na základě původního kostela zničeného požárem z roku 1652. Reference Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno: odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Havraň)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický kostel zasvěcený sv. Vavřinci v Havrani v okrese Most. Jeho současná barokní podoba vychází z přestavby v 18. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie První písemná zmínka o kostele pochází z roku 1337, kdy Ješek z Havraně a Štěpán z Hrušovan a Moravěvsi vedli spor o patronátní právo nad zdejším farním kostelem. Původně gotický kostel byl v 18. století stavebně upraven v barokním slohu. Architektura Kostel obklopený hřbitovem se nachází na jižním návrší nad obcí. Jedná se jednolodní stavbu s pětiboce zakončeným presbytářem. Na severní straně lodi se nachází sakristie a na jižní straně předsíň. Hranolovitá věž stojí v severozápadním nároží. Z období před barokní přestavbou se dochovala hrotitá okna s kružbami a na jižní straně gotický portál s reliéfem. Presbytář má křížovou klenbou, v severní stěně se nachází gotický sanktuář s původní mříží a renesančním rámem z doby kolem roku 1600. Odkazy Reference Literatura 710 let obce Havraň (Sborník příspěvků), Havraň 1991 J. Sýkorová, Havraň-Saběnice 1281-2006 (Kapitoly z historie obce), Most 2006 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Vavřince, Havraň (katalog biskupství litoměřického) Kostel na stránkách mosteckého děkanství
Kostel svatého Vavřince (Jezvé)

Kostel svatého Vavřince v Jezvém je římskokatolický farní kostel v obci Jezvé na Českolipsku v Libereckému kraji, asi 6 km západně od České Lípy. Barokní stavba postavená v 18. století je dominantou obce. Je chráněn jako kulturní památka. Historie kostela Existence obce Jezvé je známa z roku 1197, kdy patřila blahoslavenému Hroznatovi, opatovi tepelského kláštera. Existence středověkého kostela je prokázána dokladem z roku 1352, jsou však nepřímé doklady jeho existence dávno předtím. V červenci 1746 byl starý kostel zbourán a vzápětí byla zahájena stavba nového. Stavebníkem a patronem byl Jan Adolf hrabě z Kounic, majitel novozámeckého fideikomisního panství, o čemž svědčí rodový erb Kouniců. Na stavbu přispěli i panští úředníci a měšťané. Náklady přesáhly částku 11 600 zlatých. Dnešní kostel zasvěcený sv. Vavřinci je z let 1746–1756 a je dílem italského architekta Anselma Luraga. V roce 1798 velká část celé obce shořela a oheň poničil i kostel. Rok poté byl opraven strop i věž s makovicí a křížem. Fasáda byla ještě upravena v roce 1800 a zároveň upraveno i požárem poničené schodiště. V roce 1937 byla vězni provedena velká oprava věže kostela a menší u střechy a na zdech. Po roce 1946 došlo k odsunu zdejšího německého obyvatelstva včetně místního faráře a poté začal kostel pustnout. Zachránil jej až administrátor farnosti Horní Police, Mons. Josef Stejskal, který dostal jezveckou farnost na starosti ve 2. polovině 50. let 20. století. Kostel byl opraven a začal opět sloužit bohoslužebným účelům. Pak se zde na čas přestaly bohoslužby konat, kostel byl sice opraven, ale nepoužíval se. Toho zneužili zloději a kostel byl dvakrát vykraden. Zhruba od roku 1999 se v kostele opět začaly sloužit bohoslužby a tak je tomu dodnes. Poloha a popis Kostel stojí na náměstí v Jezvém, naproti obnovené budově bývalé fary. Je to jednolodní stavba orientovaná přibližně k severu, má elipsovitě uzavřený presbytář a po jeho stranách dvojici sakristií, na západě a na východě. Na průčelí má znak stavitelů, hrabat Kouniců, pánů na Zahrádkách a Jezvém. Znak je z načervenalého mramoru. Interiér kostela Zařízení je jednotné ze 3. čtvrtiny 18. století, zajímavostí je dvoupatrová kruchta s varhanami. Na kazatelnu se vystupuje po schodišti ve zdi ze západní sakristie. Barokní hlavní oltář je portálový s brankami, nad nimiž jsou umístěny sochy sv. Petra a Pavla v životní velikosti. U vchodu je vstup na kruchty, jejichž protějškem je malá adorační kaple (zřejmě s tzv. Božím hrobem). V kostele je náhrobek jednoho ze Salhausenů z roku 1596. Kostel dnes Farnost (a s ní kostel) spravuje duchovní správce z Horní Police, pouť se slaví v sobotu nejblíže 10. srpnu, na který připadá svátek sv. Vavřince. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince v Jezvém na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Vavřince; Stružnice, Jezvé (katalog biskupství litoměřického) Program NOCI KOSTELŮ, Stružnice-Jezvé, kostel sv. Vavřince Web Stružnice o kostele Web Lipa-Musica
Kostel svatého Vavřince (Jinonice)

Kostel svatého Vavřince v Butovicích, části Jinonic v Praze, je původně románská stavba datovaná do 11. století. Poloha Kostel leží ve starých Butovicích, které dnes spadají do katastrálního území Jinonice. Stojí na křižovatce ulic U opatrovny a Vavřinecká přibližně kilometr od stanice metra Jinonice, od které je dostupný po žluté turistické značce. Nedaleko se nachází také Prokopské údolí. Historie První písemná zmínka o kostele pochází ze 13. století, avšak dle použitého kvádříkového zdiva prvků pochází stavba pravděpodobně již ze století jedenáctého. Jedná se tak o jeden z nejstarších kostelů na území Velké Prahy. Z původní stavby se zachovala pouze apsida a krypta o délce čtyř metrů obsahující několik hrobů. Kostel byl rekonstruován v roce 1571 a na konci 18. století, kdy byl přestavěn v barokním slohu a byla dostavěna sakristie. V roce 2005 proběhly v kostele restaurátorské práce, které odhalily zbytky kvádříkového zdiva a románská okénka. Zatím poslední přestavba proběhla v letech 1894–⁠⁠⁠⁠⁠⁠1901. Zvonice a hřbitov V těsné blízkosti kostela se nachází také dřevěná zvonice a hřbitov se šestibokou pohřební kaplí. Ve zvonici byly původně umístěny zvony tři, avšak dodnes se dochoval pouze největší – Vavřinec. Zvonice je plně funkční. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl V. Vikariát Libocký. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1911. 172 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 4. Jinonice, fara, s. 36 – 45. Související články Jinonice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Informace o kostele (Noc kostelů) Římskokatolická farnost Praha-Hlubočepy
Kostel svatého Vavřince (Koryčany)

Římskokatolický farní kostel svatého Vavřince v Koryčanech. První zmínka o kostele pochází z roku 1350, přesný rok stavby však není znám. Nynější podoba je z druhé poloviny 17. století. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Kostel sv. Vavřince na oficiálních stránkách farnosti Koryčany Archivováno 3. 6. 2008 na Wayback Machine. Kostel sv. Vavřince na oficiálních stránkách města Koryčany[nedostupný zdroj]
Kostel svatého Vavřince (Náchod)

Kostel svatého Vavřince v Náchodě je římskokatolický farní kostel náchodské farnosti. Původně gotická stavba ze 14. století stojí uprostřed náchodského Masarykova náměstí a je chráněn jako kulturní památka. Jako farní je výslovně připomínán roku 1355. Kostel je jedním z mála v Čechách, kolem kterého nikdy nevznikl hřbitov, ten byl a je u původního kostela sv. Jana Křtitele na Starém Městě. Historie Kostel byl pravděpodobně vystavěn kolem roku 1310. Roku 1441 kostel při dobývání města Slezany vyhořel. Roku 1570 se po požáru zřítil dřevěný strop lodi a kruchta. V letech 1570-1578 byla italským stavitelem Baltazarem zaklenuta chrámová loď, na kamenných sloupech postaven kůr a dlouhá oratoř se schodištěm z náměstí. Při požáru celého města roku 1663 shořel i kostel, po požáru byly obě věže sníženy, odstraněny římsy a byly opatřeny dnešní dřevěnou nástavbou. Poslední větší stavební změny na věžích byly provedeny v 18. století. Zvony Největší zvon se jmenuje sv. Maria. Byl ulit náchodským zvonařem Martinem Šretrem v roce 1664 po požáru města. Požár vznikl údajně v židovské ulici, což se odrazilo i na hanlivém nápisu na zvonu. Architektura Kostel je jednolodní, původně gotický, přestavěný v 16. století. Nejstarší částí stavby je presbytář s pěti stranami a čtyřmi opěráky, z nichž dva byly později částečně zazděny ve věžích. Loď je vyšší než presbytář, bez opěráků a s hrotitými gotickými okny. Zastřešena je vysokou sedlovou střechou a sklenuta je křížovou renesanční klenbou. K presbytáři přiléhají dvě nestejné věže, vysoké kolem 40 metrů, lidově zvané Adam a Eva. Severní Adam je o něco nižší, vzdálenější lodi a v přízemí má sakristii. Interiér Vpředu lodi kostela jsou dva oltáře, vlevo oltář sv. Anny od červenokosteleckého malíře Gustava Vacka, vpravo oltář Panny Marie. Kazatelna je z roku 1791, původní byla přenesena do kostela sv. Jana Křtitele ve Starém Městě. Křížová cesta z roku 1953 je od Břetislava Kafky. Bohoslužby Galerie Odkazy Reference Literatura SLAVÍK, Jiří. Náchodský kostel sv. Vavřince - poznatky z obnovy interiéru. Průzkumy památek. 2013, roč. XX, čís. 2, s. 123–134. ISSN 1212-1487. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince v Náchodě na Wikimedia Commons Kostel svatého Vavřince v Náchodě Římskokatolická farnost Náchod Hrady.cz Info Česko Virtuální prohlídka kostela Královéhradecká diecéze Archivováno 14. 8. 2014 na Wayback Machine. Depositum Archivováno 24. 6. 2020 na Wayback Machine.
Kostel svatého Vavřince (Přerov)

Kostel svatého Vavřince v Přerově byl postaven ve 2. polovině 13. století. Původně gotický, později barokně přestavěný kostel zasvěcený mučedníku sv. Vavřinci je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven po roce 1256. Další písemná zmínka o něm pochází z roku 1324. Roku 1524 byl původní kostel podstatně přestavěn. V roce 1642, když švédská vojska dobyla Přerov, kostel i fara vyhořely. Požár byl tak silný, že se roztavily i zvony ve věžích. V průběhu dalších deseti let byl kostel opraven a na věž zavěšen nový zvon. V letech 1722–1732 kostel prošel rozsáhlou barokní přestavbou a rozšířením, při kterém byla původní východo-západní orientace kostela změněna na orientaci severo-jižní. Pozdně barokní interiér vznikl v letech 1792–1794. Přístavbou kaple Božího hrobu a novobarokní předsíně hlavního vchodu z let 1910–1912 byl kostel opět rozšířen. V téže době byl interiér doplněn vitrážovými okny a sochami. Během první světové války byly zrekvírovány zvony. V roce 1924 proto byly nahrazeny novými, které však byly opět zabaveny v roce 1942. Po válce byl na věž zavěšen jeden zvon ze zrušeného kostela sv. Petra a Pavla v Olomouci. V těsné blízkosti kostela stojí kaple Sedmibolestné Panny Marie. Původně se jednalo o márnici na hřbitově kolem farního kostela. V polovině 18. století byla přeměněna na kapli a byla v ní umístěna socha Piety. Počátkem 20. století byla zrekonstruována a barevně sladěna s kostelem. Poslední stavební úpravou bylo zřízení kaplí Panny Marie Lurdské a sv. Judy Tadeáše pod kůrem v roce 1954. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Teplice nad Metují)

Kostel svatého Vavřince je římskokatolický kostel v Teplicích nad Metují. Historie Kostel nechal postavit roku 1724 Jan Karel Straka z Nedabylic. Nachází se na místě bývalého, zřejmě dřevěného kostela, který je doložen v 15. století. Architektura Jedná se o jednolodní kostel s půlkruhově uzavřeným presbytářem, je chráněný jako kulturní památka České republiky. Hlavní vchod je osazen mohutnými dubovými dveřmi z roku 1918 s figurálními řezbami ze Starého a Nového zákona. Původní nástropní malby Zmrtvýchvstání a Nanebevstoupení Krista zjevujícího se apoštolům z roku 1730 a bohatě vyřezávané zařízení. Zvon o váze 5 metrických centů s původním českým nápisem "Tento zvon slyt jest k cti a slávě Boží Léta Páně 1513". Další tři zvony byly v roce 1916 použity pro válečné účely. Věž kostela byla opravena v roce 2012. Interiér Hlavní oltář obsahuje obraz svatého Vavřince, po stranách se nachází další čtyři oltáře. Bohoslužby Bohoslužby se konají pětkrát v týdnu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Turistika.cz Východní Čechy Hrady.cz Teplice nad Metují[nedostupný zdroj] V nové věži kostela v Teplicích nad Metují je opět tubus s informacemi pro příští generace Archivováno 7. 3. 2016 na Wayback Machine. Královéhradecká diecéze Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine.
Kościół św. Wawrzyńca w Teplicach nad Metují

Kościół św. Wawrzyńca w Teplicach nad Metují – kościół w miejscowości Teplice nad Metují, położonej w Czechach, w kraju hradeckim, w Sudetach Środkowych. Kościół parafialny pw. św. Wawrzyńca stoi na środku rynku. Przypisy
Kostel svatého Vavřince (Velim)

Kostel svatého Vavřince ve Velimi leží nedaleko návsi. Jedná se o jednolodní orientovanou stavbu z lámaného kamene. V sousedství kostela stojí čtvercová patrová zvonice z 18. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní kostel je zmiňován na počátku 13. století. Současná stavba je raně gotického původu z přelomu 13. a 14. století. Kostel prošel několika opravami, z nichž největší proběhla v roce 1753, ve stylu pozdního baroka. Poslední rekonstrukce proběhla v letech 1994 – 1998 Původně farní kostel, ve druhé polovině 20. století spravován ze Sadské, a od roku 2005 spadá pod kolínskou farnost, která zajišťuje nedělní bohoslužby. Interiér Kostel má dva vstupy, jeden do sakristie a jeden do předsálí lodě. Většina zařízení kostela je novogotická z počátku 20. století. Hlavní loď je obdélníková s rovným stropem a dvěma páry segmentových oken. Stěny jsou bíle natřené, po obvodu je umístěna křížová cesta. Kněžiště je od lodě odděleno gotickým, tupě zalomeným, obloukem. Strop kněžiště má gotickou klenbu s malým svorníkem. Po obvodu je pět gotických oken. Nad vchodem do sakristie je freska. Nad kněžištěm je malá vížka se zvonem. Hlavní oltář leží v kněžišti, dva postranní oltáře jsou v lodi. Původní hlavní oltář ze 17. století je přenesen do předsálí kostela. Levý oltář je se sochou svatého Jana Nepomuckého, který má po stranách svatého Cyrila a Metoděje, pravý se sochou Madony Sakristie je pravoúhlá o rozměrech 3,55 a 4,80 metru. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze Velím – Kostel sv. Vavřince, Soupis památek, 01. Politický okres kolínský (1897), str. 100-102, cit dle: http://depositum.cz/knihovny/pamatky/strom.clanek.php?clanek=3207 Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. (2012) Reference
Kostel svatého Vavřince (Vysoké Mýto)

Římskokatolický kostel svatého Vavřince ve Vysokém Mýtě je trojlodní vrcholně gotická stavba z tesaného kamene se dvěma věžemi v průčelí. Kostel byl založen koncem 13. století, regotizován v letech 1875–1904. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě staršího kostela byl koncem 13. století vybudován kamenný trojlodní chrám, z něhož se zachovala jižní loď a věž, největší část kostela byla postavena kolem roku 1375 a obnovena po požáru roku 1461. Po velkém požáru roku 1774 byl zakoupen hlavní oltář s Brandlovým obrazem ze zrušeného kláštera v Sedlci u Kutné Hory. Velkou regotizační přestavbou prošel kostel v letech 1875–1892 pod vedením architekta Františka Schmoranze, v letech 1892–1899 ji vedl Josef Mocker a do roku 1904 ještě J. Podhájský a A. Živný. Barokní klenby byly nahrazeny novogotickými a vytvořeno nové vnitřní zařízení. V letech 2000–2005 byly opraveny střechy. Popis Trojlodní gotická stavba s dlouhým kněžištěm se třemi klenebními poli a pětibokým závěrem s vnějšími opěráky, na jižní straně přiléhá sakristie o třech křížově klenutých polích. V průčelí má kostel dvě věže a otevřenou předsíň s trojúhelným štítem mezi nimi. Loď má tři klenební pole, v hlavní a jižní lodi sklenutá křížovou klenbou, v severní lodi hvězdovou klenbou. V západní předsíni s obkročnou klenbou na příporách je bohatě profilovaný gotický portál. Jižně od kostela stojí mohutná renesanční zvonice z roku 1583, dnes nepoužívaná. Vnitřní zařízení tvoří hlavní oltář od M. V. Jäckela z roku 1700 s velikým obrazem Nanebevzetí Panny Marie od Petra Brandla z roku 1728. Pochází z kláštera v Sedlci u Kutné Hory, zrušeného císařským dekretem roku 1783. Ostatní oltáře jsou většinou novogotické. Cínovou křtitelnici na třech nohách s plastikami vousáčů a s reliéfy apoštolů zhotovil mistr Ondřej Ptáček z Kutné Hory roku 1499, polychromovaná socha Panny Marie v severní kapli sv. Jana Křtitele je z počátku 16. století. V kapli jsou i kamenné náhrobky ze 14. až 16. století. Zvon Vavřinec menší je z roku 1466, velký zvon Jiří (2 080 kg) byl pořízen z veřejné sbírky roku 2003. Unikátem evropského významu je vnitřní fresková secesní výzdoba, pokrývající všechny stěny i strop. Jejím autorem byl secesní malíř a interiérový architekt Karel Vítězslav Mašek, mecenášem se stal Hermenegild Jireček s rodinou, a proto byli (v rozporu s pravidly oslavy Boha) na stěně portrétováni. Galerie Farnost Duchovní správcové: Mgr. Pavel Mistr (* 19. dubna] 1965), děkanem od 1. února 2008, předtím administrátorem Odkazy Reference Literatura E. Poche (red.), Umělecké památky Čech 4. Praha: Academia 1982. Související články Vysoké Mýto Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Stránky farnosti s historií a popisem
Église Saint-Laurent de Vysoké Mýto

L'église Saint-Laurent de Vysoké Mýto est une église située dans la ville de Vysoké Mýto en Tchéquie. C'est la principale église de la ville. Historique A la fin du XIIIe siècle, une église en pierre à trois nefs est construite à l'emplacement de l'ancienne église, dont la nef et la tour sud ont été conservées, la plus grande partie de l'église est construite vers 1375 et restaurée après l'incendie de 1461. Dans le dernier quart du XVe siècle , un vestibule rectangulaire nord est construit en même temps que la nef à trois vaisseaux, clairement inspirée de Peter Parler. L'église subit une refonte majeure en 1875–1892 sous la direction de l'architecte František Schmoranz , puis en 1892 sous la direction de Josef Mocker et jusqu'en 1904 sous la direction de J. Podhájský et A. Živný. Les voûtes baroques sont remplacées par des voûtes néo-gothiques et un nouvel intérieur est créé. Dimensions Les dimensions de l'édifice sont les suivantes Hauteur de la nef principale : 21,3 m Longueur : 53 m Hauteur des tours : 67 m Notes et références Voir aussi Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Emporis Portail de l’architecture chrétienne Portail du catholicisme Portail de la Tchéquie Portail de la protection du patrimoine
Kostel svatého Vavřince (Štáblovice)

Kostel svatého Vavřince ve Štáblovicích je římskokatolický jednolodní původně renesanční kostel. Byl postaven v roce 1603 Kašpar Rotmberk z Ketře na místě svého staršího gotického předchůdce. V letech 1854–1860 byl kostel přestavěn do dnešní podoby. Od roku 2006 je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Stavba kostela V roce 1603 přikročil Kašpar Rotmberk z Ketře k výstavbě nového kostela. Nevíme, co bylo posledním impulsem k novostavbě renesančního kostela. Kostel posloužil jako rodinná nekropole Rotmberků a Fulštejnů, jak dokumentují figurální epitafy členů rodiny z let 1600-1608, včetně dvou starších (Melichar z Rotmberka † 1561; Sidonie Bílovské z Fulštejna † 1572), které byly přeneseny z předchozího kostela. Původně tyto reliéfní desky tvořily jedno panó, oddělené pilastry. Jejich mistrovské umělecké provedení svědčí o jedné sochařské dílně, za nejkvalitnější je považován figurální náhrobník Jindřicha Rotmberka z Kestře, Někdy po skončení třicetileté války (snad v letech 1649–1655) byl chrám uklizen, opraven a znovu vysvěcen k poctě svatého Vavřince. Zároveň ale tehdy Štáblovice ztratily svou církevní samostatnost a staly se součástí farnosti Slavkov. Slavkovští faráři však ne vždy dostatečně dbali na potřebné opravy kostela, a tak do poloviny 18. století kostel dost zchátral a ve zdivu se objevily nebezpečné trhliny. Barokní oprava kostela Špatný stavební stav kostela vyvrcholil po zimě 1753/1754, kdy stavba hrozila zřícením. V létě 1754 byla zahájena přestavba, která pokračovala i v následujícím roce. Vzhled kostela po této přestavbě je zachycen na vedutě štáblovského panství od Ignáce Günthera, která vznikla po roce 1758. V roce 1844 vypracoval krajský inženýr Kajetán Habl projekt na nový kostel, který ale nebyl realizován. Po roce 1945 Osvobození na jaře 1945 přečkal kostel bez výraznějších škod. Prakticky hned po osvobození začal Farář Bělák řešit otázku pořízení nových zvonů, které dodala firma Rudolf Manoušek. Největší z nich byl zasvěcen Panně Marii, druhý sv. Vavřinci a třetí sv. Josefu. Teprve po roce 1989 se kostel dočkal celkové opravy, když postupně byla nově pokryta věž kostela (1994) i zbývající střechy (1998). V roce 1999 byl kostel nově vymalován a v letech 2000–2001 byly restaurovány renesanční náhrobníky Rotmberků z Ketře. Současně byly restaurován hlavní oltář, opravena kazatelna a křtitelnice. V roce 2003 byl kostel z vnějšku nově omítnut. Galerie Odkazy Poznámky Reference Literatura PRIX, Dalibor. Kostel sv. Vavřince ve Štáblovicích. Opava: Nakladatelství Breda, 2003. 142 s. ISBN 80-902596-9-3. SAMEK Bohumil–DOLEJŠÍ Kateřina, Umělecké památky Moravy a Slezska 3.2., O/P. Academia Praha 2021, ISBN 978-80-200-3122-8, s. 672–674, obr. 1173-1175. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons Kostel sv. Vavřince na Hrady.cz
Kostel svatého Vavřince (Žebrák)

Kostel svatého Vavřince v Žebráku je farní kostel žebrácké farnosti. Postaven byl kolem roku 1730 a stavebně upraven roku 1780. Je chráněn jako kulturní památka. Interiér Vnitřní vybavení je cenné a pochází z různých uměleckých období. Nejstarší je gotická dřevořezba Žebrácké madony na hlavním oltáři (zapůjčena do Národní galerie), která pochází z let 1380–1390 a je dílem anonymního řezbáře, pojmenovaného podle této řezby Mistr Žebrácké madony. Dále je pozoruhodný obraz Vidění proroka Ezechiela od mistra rudolfinského manýrismu Matouše Gundelacha z roku 1610, přenesený ze hřbitovního kostela svatého Rocha. Barokní zařízení představuje hlavní oltář, přenesený sem po roce 1780 ze zrušeného kostela svatého Karla Boromejského na pražském Novém Městě. Reference Literatura Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek IV. T/Ž. Praha: Academia, 1982. 640 s. S. 252. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons