NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nejsvětější Trojice (Verušičky)

Kostel Nejsvětější Trojice je římskokatolický kostel zasvěcený Nejsvětější Trojici v obci Verušičky v okrese Karlovy Vary. Pochází z 18. století. Od roku 2000 je chráněn jako kulturní památka České republiky. V letech 2011–2022 prošel komplexní opravou. Historie Kostel zasvěcený Nejsvětější trojici vystavěl stavitel Hermann Franz Ladislaus Neßlinger von Schelchengrabem. K vysvěcení kostela došlo 19. října 1740. V roce 1882 byla v kostelíku zřízena hrobka rodiny Hetzl von Heldorf, ale ta byla roku 1946 rozkradena. V roce 1927 došlo k renovaci díky nevlastní matce jednoho ze statkářů, která žila na místním zámku. Kostel, ve kterém byl v 50. letech ustájený dobytek, se postupně dostal do havarijního stavu. K jeho zkáze přispěli vandalové, kteří rozkradli vybavení a vyřezali trámy, což vedlo k propadu střechy. Opakovaně se vloupali i do krypty, odkud vynesli ostatky posledního zámeckého pána Verušiček Karla Hetzela a jeho syna. Obec se proto rozhodla okno do krypty zabetonovat. Kostel pak byl ponechán ve stavu řízeného chátrání. V roce 2011 začal místní starosta Petr Kvasnička za podpory místních obyvatel jednat s projektantem o záchraně kostela. V roce 2013 bylo vydáno stavební povolení a kostel pak prošel komplexní opravou. Obec také nechala slavnostně znovu pohřbít ostatky rodiny Hetzelů do opravené a znovu vysvěcené krypty. Kromě obecního rozpočtu byla rekonstrukce financována z programu na záchranu architektonického dědictví ministerstva kultury. Kostel by měl kromě bohoslužeb sloužit i ke svatbám, koncertům nebo výstavám. Stavební podoba Stavba je obdélníková s užším presbytářem a postranním rozšířením pro sakristii a kapli. Po rozšíření zbyl jen kousek zdi. V interiéru kostela bývaly tři oltáře; oltář Srdce Ježíšova byl vysvěcen roku 1922. Galerie Odkazy Reference Literatura KRČMÁŘ, Luděk; SOUKUP, Jan. Ohrožené kostely. Plzeň: Dominanty, 2007. POCHE, Emanuel. Umělecké památky Čech. T/Ž. Svazek IV. Praha: Academia, 1982. 640 s. Heslo Verušice, s. 216. TRÄGGER, Gertrud. Denkmäler im Egerland: Kreis Luditz. Eichstätt: Bönner & Daentler, 1993. (německy) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Kostel Nejsvětější Trojice na webu Hrady.cz
Kostel Nejsvětější Trojice (Žatčany)

Kostel Nejsvětější Trojice je římskokatolický chrám v obci Žatčany v okrese Brno-venkov. Kostel, včetně přiléhající kaple, kříže a hřbitovní zdi je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem žatčanské farnosti. První písemná zmínka o faře v Žatčanech pochází z roku 1247, románský kostel či kaple svatého Martina mohla pocházet už z 12. století. Chrám byl později přestavěn goticky, dochováno je zdivo v základech stavby, pilíře, zazděná okna, sedadlo kněze a sanktuárium. V roce 1616 postihla ves morová epidemie, po níž byl kostel nově zasvěcen Nejsvětější Trojici. Barokizován byl na přelomu 17. a 18. století. K větším úpravám došlo ještě v roce 1850, v roce 1931 byla věž zvýšena o 85 cm. Poslední větší opravy proběhly v letech 1980–1989, roku 1997 došlo k obnově fasády. U jižní strany kostela stojí barokní hřbitovní kaple sv. Máří Magdalény z let 1616–1618. Nechal ji vybudovat rod Mensdorfů. Mezi kaplí a kostelem stojí socha sv. Jana Nepomuckého, původně umístěná ve výklenku fasády kostela. Kolem kostela se nachází hřbitov, obehnaný kamennou zdí. Vedle vstupní brány je umístěn barokní Floriánův kříž z roku 1766, vybudovaný z mušlového vápence. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Kostel [online]. Obeczatcany.cz [cit. 2013-02-06]. Dostupné online. Kaple [online]. Obeczatcany.cz [cit. 2014-03-29]. Dostupné online.
Kostel Nejsvětější Trojice (Žďár nad Sázavou)

Kostel Nejsvětější Trojice je hřbitovním kostelem na východním okraji centra města Žďáru nad Sázavou. Vznikl koncem 17. století v jednoduché pozdně renesanční podobě, původně jako hřbitovní či špitální kaple. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Hřbitovní kostel Nejsvětější Trojice doplnil Jan Blažej Santini-Aichel asi v roce 1715 přístavbou sakristie. Jeho autorství není doloženo, ale vyplývá z jeho činnosti pro žďárský klášter. Řešení sakristií patřilo k oblíbeným tématům Santiniho tvorby. Strohému exteriéru kostelíka přizpůsobil ploché, nečleněné fasády přístavby, rámované pouze lizénami a korunované charakteristicky profilovanou římsou. Stříška je zvonicová. Stavbička, která je připojena osově za kněžištěm, má půdorys rovnostranného trojúhelníku. Sakristie kromě typického prohnutí střešního krovu vykazuje jedinečné znaky jeho tvorby – především okno ve tvaru sférického trojúhelníku. Jeho práci nezapře celková osnova sakristie. Práce při vší jednoduchosti ukazuje, že i sebemenší úkoly řešil s osobitou invencí a až hravou elegancí. Kostel spadá do farnosti Žďár nad Sázavou-I. Slouží se zde mše svaté při pohřbech a o slavnosti Nejsvětější Trojice. Reference Literatura Horyna, Mojmír, Jan Blažej Santini-Aichel, Karolinum, Praha 1998. Horyna, Mojmír, Santini: Stavby J. B. Santiniho na Žďársku, Resident, Žďár nad Sázavou 1999. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětějšího srdce Páně (Brno)

Kostel Nejsvětějšího Srdce Páně se nachází na brněnském katastrálním území Husovice na náměstí Republiky. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Byl postaven v letech 1906–1910 podle návrhu profesora Karla Huga Kepky. V rok svého dostavění byl i slavnostně vysvěcen. Charakteristika Neorientovaná stavba se půdorysně vyznačuje pseudobazilikálním trojlodím se zaobleným polygonálním uzávěrem presbyteria. Vstup od jihovýchodu je ohraničen mohutným novorománským portálem. Nad průčelím kostela se tyčí zvonicová věž ve tvaru komolého jehlanu do výšky 60 m. Po stranách kostela stoupají čtyři vížky sahající do poloviny samotné věže. Exteriér je zdoben secesním dekorem. Základová konstrukce je tvořená betonovými deskami o tloušťce 1 m a hloubce 8 m. Historie Hlavním iniciátorem stavby kostela byl František Venhuda, katecheta husovické školy, jehož jméno nese ulice nedaleko kostela. Architektem byl pověřen prof. arch. Karel Hugo Kepka. Na jeho návrh měl být kostel vystavěn v románském slohu, ovšem kvůli neblahým okolnostem, jako byla neúnosnost terénu a také finanční komplikace, nemohl být tento návrh vybudování realizován. Proto byl arch. Kepka v roce 1905 nucen svůj návrh přepracovat již do nynější podoby. Dotace na vybudování kostela byly hrazeny z veřejné sbírky a zejména císařem na popud poslance Říšské rady Antonína Cyrila Stojana. Dne 4. listopadu 1906 byl posvěcen základní kámen a o dva dny později se započalo s výstavbou. O necelé dva roky později 22. října 1908 byla stavba slavnostně posvěcena a na kostelní věž bylo zavěšeno pět zvonů, které byly zhotoveny v Bochumi ve Vestfálsku. Největší a zároveň nejtěžší zvon vážící 1900 kg nese nápis Nejsvětější srdce Ježíšovo, smiluj se nad námi! Druhý zvon o váze 1080 kg má nápis Sv. Cyrile a Metoději orodujte u Boha. Na třetím zvonu vážící 700 kg stojí nápis Zdrávas Maria. Na čtvrtém zvonu o váze 460 kg je psáno Sv. Františku, pros za nás! A na pátém, nejmenším a nejlehčím zvonu o hmotnosti 380 kg je vepsáno Odpočinutí věčné dej jim, Pane! Slavnostní otevření kostela se událo 5. června 1910 a zhotovená stavba byla vysvěcena brněnským biskupem Pavlem Huynem. Slavnostním kazatelem byl Antonín Cyril Stojan. Dne 1. ledna 1911 byla zařízena samostatná husovická farnost. Program záchrany architektonického dědictví V rámci Programu záchrany architektonického dědictví bylo v letech 1995-2014 na opravu kostela čerpáno 7 330 000 Kč. Zajímavosti V 90. letech 20. století byla duchovní správa svěřena Řádu menších bratří (františkánům). Dne 1. května 1894 se v Husovicích narodila pozdější řeholní sestra Marie Restituta (vl. jm. Helena Kafková), kterou roku 1998 ve Vídni prohlásil papež sv. Jan Pavel II. za blahořečenou. Odkazy Reference Související články Seznam církevních staveb v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětějšího srdce Páně v Brně na Wikimedia Commons Webové stránky farnosti
Kostel Nejsvětějšího srdce Páně (Lom)

Kostel Nejsvětějšího srdce Páně je římskokatolický kostel zasvěcený Nejsvětějšímu srdci Páně v Lomu v okrese Most. Jeho současná novorenesanční podoba vychází z přestavby v letech 1885–1889. Historie První písemná zmínka o kostele v Lomu pochází z roku 1341. V roce 1681 byla postavena dřevěná kaple, kterou v letech 1885–1889 nahradil kamenný neorenesanční kostel. Architektem stavby byl L. Ziebich z Chomutova. Od roku 1997 je stavba chráněna jako kulturní památka. Před kostelem se nachází pískovcový památník z roku 1946 obětem koncentračních táborů, který je rovněž památkově chráněn. Duchovní správa Kostel patřil, podle diecézních katalogů, do duchovní správy farnosti Mariánské Radčice. V 50. letech 20. století rozhodl tehdejší generální vikář litoměřické diecéze Eduard Oliva, že efektivnější bude, aby byl kostel spravován z Litvínova R.D. Oldřichem Vinduškou. Duchovní správa se v průběhu desítek let ukázala účinnou a tak při slučování farností od 1. ledna 2013 schválil litoměřický biskup Jan Baxant, že kostel bude nadále ve správě litvínovského děkanství. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětějšího Srdce Páně na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Nejsvětějšího Srdce Páně, Lom (katalog biskupství litoměřického) Kostel na stránkách města Lomu
Kostel Nejsvětějšího srdce Páně (Kopaniny)

Kostel Nejsvětějšího srdce Páně je katolický, a zároveň jediný kostel v Kopaninách u Aše, v okrese Cheb. Byl postaven v roce 1890 v pseudogotickém stylu. Popis stavby Loď kostela je obdélníkového půdorysu, se třemi vystupujícími kapličkami v zadní části. V hlavní části lodi jsou po každé straně čtyři okna. Věž vystupující z lodě v přední střední části je v základu čtvercová, v patře poté osmihranná. Loď i věž jsou zdobeny opěrnými sloupy se dvěma stříškami. Historie Kostel byl postaven v roce 1890 za vlády Zedtwitzů na Ašsku. Vysvěcen byl téhož roku, 22. června. Kolem kostela se nachází neudržovaný německý hřbitov s velkou, rozpadající se zedtwitzkou hrobkou. Zajímavosti V roce 1995 byl v kostele nalezen obraz z počátku 18. století, který byl prozkoumán rentgenem, a bylo zjištěno, že jeho námětem je Zvěstování Panny Marie. Literatura VÍT, Jaroslav: Ašsko a Chebsko, Olympia (2007) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětějšího srdce Páně na Wikimedia Commons
Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie (Habartice)

Kostel Neposkvrněného Početí Panny Marie v Habarticích je předbělohorskou stavbou, výrazně upravenou v roce 1842. Historie Habartice jsou zmiňovány jako farní ves již v roce 1351 při zřizování litomyšlského biskupství. V mladších pramenech zprávy o faře chybí, zřejmě zanikla za husitských válek. Filiální kostelík byl vystavěn nekatolíky v předbělohorské době za pánů z Vrbna, majitelů panství Branná. Při rekatolizaci byl zasvěcen Neposkvrněnému početí Panny Marie. V roce 1842 byl zvětšen přestavbou do současné podoby. Popis Kostel stojí uprostřed obce na mírně svažitém terénu na křižovatce místních komunikací. Podél jedné strany kostela je hřbitov a celý areál je obehnaný kamennou zdí. Kostel je jednoduchá stavba obdélného půdorysu s rovným závěrem a představenou hranolovou věží. Vstup do kostela je možný přes nízkou předsíň v průčelí před věží nebo přístavbou na delší straně lodi. Z druhé strany lodi ke hřbitovu je přistavena malá sakristie s pultovou střechou. V lodi jsou na delších stranách prolomena okna se zaoblenými záklenky, rovný závěr je bez oken. Věž má nad střechou předsíně jedno kruhové okno, pod římsou jsou ze všech stran prolomena obdélná okna se zaoblenými záklenky. Střecha věže je stanová s makovicí a křížem. Nad lodí je střecha sedlová. Kostel má dva oltáře. Obraz hlavního oltáře znázorňuje Neposkvrněné Početí Panny Marie. Obraz druhého oltáře s tématem sv. Jan a Pavel vytvořil roku 1858 Jan Weisbrich, malíř z Mohelnice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na Wikimedia Commons [1] Archivováno 14. 10. 2019 na Wayback Machine.
Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie (Hojsova Stráž)

Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie je jednolodní kostel ve vesnici Hojsova Stráž, jedné ze šesti částí města Železná Ruda. Historie Kostel byl postaven mezi lety 1824 až 1826 na místě, kde se dříve nacházela dřevěná kaple zasvěcená Panně Marii Růžencové vystavěné v letech 1760 až 1761. Dle jiného zdroje byla kaple do kostela částečně přestavěna. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Architektura Kostel má střechu tvořenou šindely, které částečně pokrývají i zdi kostela. Uvnitř se nachází oltář, který pochází z původní kaple. Vytvořen byl v roce 1762 mistrem Jakubem Brandtem. Varhany Varhany, pocházející z dílny pražského varhanáře Josefa Gartnera, které byly v kostele postaveny v dubnu roce 1834, jsou významným článkem ve vývoji českého varhanářství. Výstavba varhan přišla na 435 tehdejších rakouských zlatých. Do dnešních dnů tvoří kostel významnou dominantu obce. Vždy v létě se od 9:45 každou čtvrtou neděli v měsíci odehrává mše svatá. V roce 2012 se kaple zapojila do Českého varhanního festivalu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie (Ostrava-Radvanice)

Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie se nachází v ostravské místní části Radvanice a je druhým kostelem zasvěceným Neposkvrněnému početí Panny Marie v Ostravě. Ačkoliv obec původně uvažovala o zřízení kaple, nakonec bylo rozhodnuto o výstavbě kostela. Ta byla realizována v letech 1904–1907 dle projektu Bohumila Židlického. Slavnostní svěcení se konalo 14. června 1907. Kostel samotný je realizován v eklektickém slohu slovanské renesance. Literatura JUŘICA, Martin. Ostravské svatostánky. Ostrava: Repronis, 2006. ISBN 80-7329-116-9. S. 19. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie (Želešice)

Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie je římskokatolický chrám v obci Želešice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem želešické farnosti. Historie V 80. letech 15. století byla v Želešicích postavena gotická kaple (dokončena 1491), jejíž část tvoří současný polygonálně ukončený presbytář. K lodi kaple byla v roce 1676 přistavěna kaple svatého Josefa, v roce 1722 došlo k barokním úpravám celé stavby. Roku 1795 byla kaple svatého Josefa zbořena a její materiál byl použit k prodloužení kostelní lodě. K severní straně kněžiště přiléhá hranolová věž, k jižní straně lodi je přistavěna předsíň. U kostela se nachází hřbitov. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Neposkvrněného početí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kościół Najświętszej Marii Panny w Broumovie

Kościół Najświętszej Marii Panny w Broumovie (cz. Kostel svaté Panny Marie, Pod lipami”) – zabytkowy drewniany rzymskokatolicki kościół cmentarny pw. Najświętszej Marii Panny w Broumovie, w Sudetach Środkowych. Uważany za najstarszy kościół drewniany w Czechach. Jest jednym z kościołów ziemi broumovskiej. Historia Drewniany kościół cmentarny w Broumovie postawiony został w drugiej połowie XIII w. prawdopodobnie w miejscu jeszcze starszego. W czerwcu 1421 dotknięty pożarem podczas oblężenia Broumova przez wojska husyckie. Obecna bryła kościoła, z zachowanymi reliktami poprzedniego, pochodzi z odbudowy po pożarze w 1450. W 1779 wojsko pruskie odkryło soboty obite pierwotnie deskami. Wieża remontowana w 1811. W połowie XVIII w. nad prezbiterium zbudowano dzwonnicę, która nie przekroczyła grzbietu dachu. Od 2008 narodowy zabytek kultury. Architektura i wyposażenie To drewniana budowla konstrukcji zrębowej, orientowana. Zbudowany na planie wydłużonego ośmioboku. Bryła kościoła składa się z zamkniętego trójbocznie prezbiterium, szerszej nawy, nad którą ośmioboczna wieżyczka na sygnaturkę zwieńczona długą drewnianą iglicą oraz kruchty. Nad prezbiterium niska wieża z dzwonnicą. Całość przykryta gontowym dachem czterospadowym. Świątynię otaczają otwarte soboty wsparte na słupach. Do budowy kościoła nie użyto ani jednego gwoździa. W podcieniach zgromadzono wiele renesansowych nagrobków oraz wymalowane na dziewięciu deskach kopie dokumentów z dziejów miasta z lat 1542–1847, których oryginały przechowywane są w pobliskim klasztorze. Wewnątrz stropy płaskie i dwa wejścia z gotyckimi portalami z XV w. Na suficie niezwykłe zdobienia malarskie wykonane przy pomocy patronów, popularnej w średniowieczu sztuki ludowej. Wykonano blisko 60 takich obrazków z motywami roślinnymi, zwierzęcymi, literowymi i geometrycznymi. W ołtarzu głównym rzeźba Matki Boskiej z aniołkami z połowy XVIII w. Na pozostałe wyposażenie składają się: dwa rokokowe ołtarze boczne św. Józefa i św. Jana Nepomucena oraz obraz wotywny z 1609 z najstarszym wizerunkiem Broumova. Otoczenie Obok kościoła cmentarz, na którym przetrwało wiele nagrobków z XIX i początku XX w. W obejściu świątyni ułożono szereg renesansowych i empirowych płyt nagrobnych, pochodzących ze zlikwidowanych grobów. Przypisy
Kostel Panny Marie (Opočno)

Hřbitovní kostel Panny Marie v Opočně, někdy označován jako Městská koncertní síň Opočno či Mariánský kostelík ve vlastnictví města Opočna. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. O kostelíku Stavba stojí v areálu starého hřbitova v jihovýchodní části města. Na jejím místě stál původní farní dřevěný kostel zmiňovaný k roku 1361, který byl přestavěn za Jana Rudolfa Trčky z Lípy na konci 16. století stavitelem Simonem de Paret. Dnešní objekt je renesanční stavba z počátku 17. století s pseudorenesančním zařízením s hodnotnou výtvarnou výzdobou vnitřních omítek a oken a klasicistním čelem stavby z úpravy v letech 1883–1884. V roce 1810 nechal ve staré farním kostele kníže Rudolf Josef Colloredo-Mannsfeld (1772–1843) vystavět rodinnou hrobku, do které nechal převézt své předky z části pochované na panství Sierndorf a z části v rodinné hrobce ve františkánském klášterním kostele sv. Jeronýma ve Vídni. Hrobka nese nápis: Dilectis Patribus Rudolphus. Stavební práce prováděl stavitel Zohorna, který empírově upravil západní průčelí kostela a současně vystavěl pod kostelní lodí hrobku majitelů panství. Hrobku užívá rodina Colloredo-Mansfeld dodnes. Drobným barokním skvostem je vedle stojící márnice. Výstavba mohutné renesanční zvonice proběhla v roce 1596, těsně před výstavbou zděného kostela. V kostele jsou uloženy bohatě zdobené kované pozdně gotické dveře, dříve osazené v klasicistním portálu sakristie, které zřejmě pocházejí z původního hradu Opočno. Hřbitov, kam se pochovávali zemřelí z okolí, byl zrušen v roce 1881. Nejstarší náhrobník pochází z roku 1603, nachází se uvnitř kostela. V roce 1864 zde byl pochován zakladatel zdejší nemocnice MUDr. František Alois Skuherský, otec Františka Zdeňka Skuherského. Na hřbitov byla přemístěna socha sv. Jana Nepomuckého. Kostelík, jehož vlastníkem je město Opočno, se využívá k pořádání kulturních akcí, zejména koncertů klasické hudby, které pořádá Kruh přátel hudby Opočenská beseda. Prostor slouží také ke svatebním obřadům a k vítání významných osobností ve městě. Varhany v Mariánském kostelíku V roce 2006 byly vpředu, v místech bývalého oltáře, postaveny nové koncertní varhany. Dvoumanuálový mechanický zásuvkový nástroj postavil varhanář Vít Mišoň z Mladých Buků. Nástroj má bohatou dispozici s 24 registry, rozsahy manuálů do g3 a pedálu do f1. Od roku 2006 se zde koná varhanní festival Mladé varhany. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Panny Marie v Opočně na Wikimedia Commons Kostel Panny Marie na hrady.cz Kostel Panny Marie na turistika.cz Opočno – Mariánský kostelík. Fotografie na webu Ceskehory.cz
Kostel Panny Marie Bolestné (Pardubice)

Kostel Panny Marie Sedmibolestné zvaný Kostelíček se nachází v Pardubicích na Bílém Předměstí na křižovatce Štrossovy a Dašické ulice. Kostel byl vystavěn stavitelem Jakubem Pěšinou na popud pardubického kupce Jakuba Antonína Štrose. Základní kámen kostela byl položen 4. července 1710 a ještě v témže roce se v něm konaly první bohoslužby. Kostel obklopoval hřbitov, jehož půdorys dodnes vytyčuje kamenná zeď z roku 1715. V roce 1786, za panování císaře Josefa II., byl Kostelíček zrušen a stal se městským skladištěm dřeva. Obnoven byl o pět let později (ovšem bez hřbitova). Od roku 2006 Kostelíček prošel rozsáhlou rekonstrukcí. Během 20. století byl předán do užívání řeckokatolíkům. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Panny Marie Bolestné na Wikimedia Commons Související články Maria (matka Ježíšova) Reference
Храм Скорботної Богоматері (Пардубиці)

Храм Скорбо́тної Богома́тері (чеськ. Kostel Panny Marie Sedmibolestné) також відомий як Костелічек (чеськ. Kostelíček) — церква, розташована в історичному передмісті міста Пардубиць — Біле Пржедместі, на перехресті вулиць Штросова і Дашицька. Розпочато будівництво 4 липня 1710 року, і в цьому ж році в ньому відбулися перші богослужіння. Церкву збудував будівельник Якуб Пешина за ініціативою пардубицького купця Якуба Антоніна Штроса на місці деревяної каплички, яка функціонвала до 1670 року. Храм був оточений цвинтарем, план поверху якого й досі позначений кам’яною стіною 1715 року. У 1786 році, за правління імператора Йосипа ІІ, Костелічек був ліквідований і став міським складом деревини. Його відновили через п’ять років (але без кладовища) . З 2006 року Костелічек зазнав масштабної реконструкції. У комплекс храму входять також три статуї – Хрест і статуя Діви Марії з Ісусом на площі біля церкви та статуя св. Августина і св. Ян Непомуцького біля воріт костелу. Храм раніше належав до Краловоградецького деканату. На даний момент під юрисдикцією Апостольського екзархату в Чеській Республіці. Благодійність З початку фази широкого вторгнення російсько-української війни, в Храмі відбувається збір гуманітарної допомоги Україні, з ініціативи греко-католицького священника та апостольського адміністратора Мар'яна Курила зі Львівщини, . Цікаві факти Згідно багатьох джерел, тіло Якуба Антоніна Штроса знаходиться в ареалу церкви. Надгробна дошка, датована 1715 роком сьогодні знаходиться ліворуч від алтаря, всередині храму. За різними джерелами, Штрос міг бути похованим як на кладовищі в ареалу храму, так і в самій церкві, у зв'язку з його внеском у функціонування храму. Примітки
Kostel Panny Marie Sedmibolestné (Šubířov)

Kostel Panny Marie Sedmibolestné se nachází v obci Šubířov v okrese Prostějov. Historie Byl vysvěcen 15. září roku 1742, tedy v den, na který připadá dle katolického liturgického kalendáře svátek Panny Marie Sedmibolestné. V tento den se každoročně v kostele koná pouť. V roce 1980 byl kostel moderně upraven. Okolí Před kostelem stojí kříž z maletínského pískovce a vedle něj fara z roku 1930, postavená s pomocí Leopolda Prečana a náboženské matice. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Panny Marie Sedmibolestné na Wikimedia Commons
Kostel Panny Marie Královny (Hrušovany u Brna)

Kostel Panny Marie Královny je římskokatolický chrám v obci Hrušovany u Brna v okrese Brno-venkov. Hrušovanský nadační fond pro výstavbu kostela vznikl v roce 1997, tentýž rok také papež Jan Pavel II. požehnal základní kámen chrámu při mši Letenské pláni v Praze. Samotná stavba kostela podle projektu brněnské architektky Ley Vojtové byla zahájena v roce 2000, během toho roku byla realizována hrubá stavba lodi. V roce 2001 ji následovala věž, do níž byl o rok později slavnostně nainstalován zvon. Chrám byl dokončen v roce 2004, vysvěcen byl brněnským biskupem Vojtěchem Cikrlem 21. srpna 2004. Vnitřní vybavení navrhl architekt Jiljí Šindlar, celkové náklady na stavbu kostela dosáhly výše 12 milionů korun. Je filiálním kostelem židlochovické farnosti. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Panny Marie Královny na Wikimedia Commons Kostel [online]. Hrusovanyubrna.cz [cit. 2013-02-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-05-06.