NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Václava (Roudníky)

Kostel svatého Václava v Roudníkách u Chabařovic v okrese Ústí nad Labem je římskokatolický kostel zasvěcený svatému Václavovi. Je filiálním kostelem v trmické farnosti, který je v soukromému majiteli. Kostel je chráněn jako kulturní památka. Historie V době třicetiletá válka kostel využívali obyvatelé Roudník, ale také Vyklic, Lochočic a Otovic. V roce 1711 proběhla poslední větší přestavba, gotický charakter stavby ale zůstal zachován. V roce 1991 byl kostel, rekonstruovaný v sedmdesátých letech 20. století, prohlášen kulturní památkou. V roce 2013 byl kostel i s přilehlým hřbitovem za rozhořčení místních obyvatel nabídnut k prodeji za cenu 1,5 milionu korun. Prodejem došlo ke splacení části dluhů trmické farnosti, která prodělala při provozování pily v Klenči na Litoměřicku. Kostel s přilehlým hřbitovem byl prodán manželům Karáskovým z Prahy za jeden milion korun a noví majitelé se pustili do jeho postupné opravy. V kostele se konají bohoslužby a kulturní akce, hřbitov je využíván městem Chabařovice. V roce 2022 byl kostel opět na prodej a to za částku 4 490 000 korun. Zařízení Unikátní nález byl zaevidován při restaurování v roce 1966, když bylo zjištěno, že dveře uzavírající prostor za hlavním oltářem pod svrchním nátěrem, napodobujícím mramorování, skrývají pozdně gotickou malbu. V jejím horním poli je zpodobena scéna umučení svatého Šebestiána, v dolním upálení mistra Jana Husa. V kostele se nacházejí varhany od varhanáře Karla Eisenhuta z roku 1882, které byly přemístěny v sedmdesátých letech 20. století z kostela svatého Martina v zlikvidované Tuchomyšli. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kostele sv. Václava, Chabařovice (katalog biskupství litoměřického)
Kostel svatého Václava (Ratboř)

Římskokatolický filiální kostel svatého Václava v Ratboři na Kolínsku leží v centru vesnice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel v Ratboři je poprvé zmíněn v roce 1352 jako farní. Za třicetileté války byla ves drancována švédskými vojsky a kostel. V letech 1672 – 1710 byl kostel opraven a rozšířen. Původně gotický kostel byl v roce 1770 barokně přestavěn., byla rozšířena loď a byla provedena přístavba věže. V roce 1809 byl doplněn sanktusník a při opravách v letech 1897 –1898 byly usazeny na věž hodiny. Poslední velká oprava proběhla v roce 1992, včetně hodinového stroje. V současné době je kostel pod správou kolínské farnosti. Popis Jednolodní obdélný kostel s pětiboce zakončeným kněžištěm a věží s cibulovou bání v západním průčelí. Stěny lodě jsou členěny čtyřmi symetricky umístěnými okny s půlkruhovými záklenky, v kněžišti jsou tři nestejně vysoká okna. Kolem celého obvodu lodi probíhá jednoduše profilovaná římsa. Kněžiště je sklenuto valenou klenbou s výsečemi, loď má plochý strop. Zdi jsou vyzdobeny štuky (oblé pásky vrcholící stylizovanou lilií a štukový rámec kruhového tvaru) z pozdně barokní přestavby kolem roku 1770. Loď s kněžištěm spojuje půlkruhový vítězný oblouk. Ve východní stěně kněžiště se dochovalo zazděné gotické okno a gotický sedlový portálek do sakristie z doby kolem roku 1500. Zařízení kostela je většinou z konce 19. století. Obrazy na hlavním oltáři pocházejí z doby před rokem 1800, křížová cesta pochází z roku 1804. Varhany z roku 1900 pocházejí z dílny Antonína Mölzera z Kutné Hory. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons odkaz na kostel na stránkách diecéze http://www.varhany.net/cardheader.php?lok=1373 http://www.cestyapamatky.cz/kolinsko/ratbor/kostel-sv-vaclava
Kostel svatého Václava (Rousínovec)

Římskokatolický farní kostel svatého Václava v Rousínovci, části města Rousínov v okrese Vyškov, byl postaven v první polovině 18. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Rousínov u Vyškova. Historie Kostel byl postaven v rozmezí let 1718 až 1734. Původní projekt vypracoval italský architekt a katolický kněz Domenico Martinelli. Do roku 2006 byl farním kostelem farnosti Rousínovec, která byla v roce 2006 zrušena. Následně na něj byl z kostela svaté Maří Magdalény v Rousínově přesunut status farního kostela farnosti Rousínov u Vyškova. Odkazy Reference Literatura Nekuda, Vladimír. Vlastivěda Moravská Vyškovsko. Brno : odd. Mor. musea v Brně, 1965. 494 s. Sys. čís. 000489567 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Rudník)

Kostel svatého Václava v Rudníku je římskokatolický filiální kostel, do konce června 2006 farní kostel v Rudníku. Patří do farnosti Hostinné. Orientovaný kostel renesančního vzhledu stojí na sestupující ostrožně ve střední částí obce ve starší, východní části hřbitova. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Je připisován krkonošskému staviteli italského původu Carlo Valmadimu. Historie Nejstarší dochovanou části kostela je presbytář a větší část obvodového zdiva lodi, vše z 2. poloviny 14. století. K lodi byla připojena pozdně gotická věž. Do renesanční podoby nechal kostel přestavět majitel panství Hannibal z Valdštejna v letech 1598–1602. Stavitel zde byl postaven před úkol rozšířit a podle soudobých potřeb upravit starší kostel. Prodloužil loď, vestavěl do ní trojramennou tribunu a přistavěl sakristii s oratoří. Vnějšek kostela kromě upravení oken ozdobila i lunetová římsa pod novým krovem. Kostel byl obnoven po požáru střech v roce 1971. Architektura Kostel je jednolodní se vtaženými opěráky. Kněžiště je polygonální, věž se přimyká k jižní stěně lodi kostela. Loď kostela je obdélná, po třech stranách jsou do ní vestavěny obvodové empory (typické pro Valmadiho) posazené na arkádách podpíraných toskánskými sloupky. Loď je sklenuta třemi poli valené klenby s lunetami, jejichž vrcholy jsou spojené podélným hřebínkem. Patky klenby dosedají na přízední pilíře. Polygonální presbytář je sklenut valenou klenbou s lunetami, jižní předsíň v podvěží křížově. Severní sakristie s oratoří v patře je zaklenutá valenou klenbou. Empory jsou podklenuté valenou klenbou s lunetami. Plochá vnější průčelí jsou členěna hrotitými okny. Kolem celé stavby obíhá lunetová římsa, rovněž typická pro Valmadiho stavby. Kostel má vysokou sedlovou střechu. Čtyřboká věž je členěna kordonovými římsami, zakončena barokní oplechovanou cibulí s lucernou, na niž je menší cibulka a makovicí a křížem. Na vnějšku presbytáře jsou vsazeny figurální náhrobníky Hannibala z Valdštejna (†1622) a Mariány Kaplířové ze Sulevic († 1603). Nový pohled na vývoj kostela odhalily sanační práce v roce 2018. Při nich bylo odkryto severozápadní nároží starší vrcholně gotické stavby. Na jihovýchodním nároží presbytáře se ukazuje, že polygon je dodatečně připojen k pravoúhlému nároží armovanému kvádry . Dataci této nejstarší stavby do 2. poloviny 14. století je možné určit podle východního portálu do lodě. Ke kostelu byla připojena pozdně gotická věž a renesanční sakristie s oratoří. Okolí kostela Nedaleko pod kostelem se nachází barokní fara z roku 1766, jednopatrová přízemní stavba s mansardovou střechou. Před farou stojí na členitém trojdílném podstavci barokní socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1714. Galerie Odkazy Reference Literatura Jan Luštinec, Jiří Louda: Církevní památky Krkonoš – Správa Krkonošského národního parku 2015 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Kostel na hrady.cz Filiální kostel (bývalý farní) sv. Václava, mučedníka na stránkách Královéhradecké diecéze Archivováno 15. 3. 2017 na Wayback Machine. Památkový katalog
St. Wenzel (Rudník)

St. Wenzel (tschechisch Kostel svatého Václava) ist eine Römisch-katholische Pfarrkirche mit dem Patrozinium des hl. Wenzel von Böhmen in Rudník v Krkonoších (deutsch Hermanseifen) im Okres Trutnov in Tschechien. Sie gehört zum Bistum Königgrätz. Geschichte Dorf und Kirche stammen aus der Landesausbaus um 1250. Von 1354 bis 1436 sind die Seelsorger bekannt, die auch Javorník (deutsch Mohren) als Filiale zu betreuen hatten. Etwa 100 Jahre später wurde der Ort lutherisch. Nach der Gegenreformation 1624 wurde Hermannseifen Filiale der katholischen Kirche von Arnau, dazwischen gehörte es kurz zu Hohenelbe. 1677 wurde die Kirche eine eigene Pfarrei. Die alte Kirche wurde unter Hannibal von Waldstein von 1598 bis 1602 erneuert. Bauwerk Der Turm an der Südseite lehnt sich ans einschiffige Langhaus an, an welches sich im Osten Chor und Oratorium anfügen. An der Südseite des Turmes befindet sich das Waldsteinwappen mit einem Bibelspruch, dann die Namen Hannibals und seiner Gattin Katharina mit der Jahreszahl 1598. Der Viereckturm trägt Zwiebel und Laterne. Im Turm hängen drei Glocken, von denen die größte 1614 von Martin Schrötter gegossen, 1806 umgegossen, 1882 nochmals von Hilzer umgegossen wurde. Die mittlere Glocke wurde 1880 von Hilzer umgegossen und die dritte datiert von 1744 (mit Umschrift). Der schmale Chor hat einen 5/8-Schluss und besitzt zwei Joche. Das Schiff hat ein Tonnengewölbe, die Gewölbegrate sind mit Stuckrippen verziert. Die Empore ist ins Schiff eingestellt. Bis nach 1800 bestand auf der Turmseite eine zweite hölzerne Empore. Seit 1894 befinden sich im Oratorium drei große Ölbilder, die die Stammtafel der Fürsten und Könige Böhmens, die Stammtafel der Herren von Waldstein und den Stammbaum Christi zeigen. Der neugotische Hochaltar mit dem Gemälde des böhmischen Landesheiligen Wenzel stammt aus der Zeit der Freiherren von Silberstein; die zwei Seitenaltäre sind der Muttergottes und dem hl. Josef geweiht. Das Taufbecken aus Zinn mit den Namen der Stifter stammt von 1607. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten 1970 Weblinks
Kostel svatého Václava (Tišnov)

Kostel svatého Václava je římskokatolický chrám ve městě Tišnov v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem tišnovské farnosti a zároveň děkanským kostelem tišnovského děkanství. Historie Jednolodní gotická stavba z druhé poloviny 15. století stojí na vyvýšeném místě na východním okraji historického jádra města, na místě staršího dřevěného kostela, o němž je první písemná zmínka z roku 1239. V 18. století byl chrám zbarokizován. Kostelní věž čtvercového půdorysu byla původně samostatně stojící hláska ze čtyřicátých let 16. století, součástí kostela se stala až při stavebních úpravách v letech 1846–1853, kdy došlo k prodloužení chrámové lodi asi o 10 metrů, přístavbě mariánské kaple (na jižní straně) a oratoře, vestavbě nové kruchty a úpravě přízemí na Boží hrob (ten však byl později zrušen). V prvním patře věže se zachovala gotická žebrová klenba. Nejstarší kostelní zvon je z roku 1666, největší z roku 1672 (900 kg), dále jsou zde ještě dva zvony z roku 1956. Obrazy svatého Václava na hlavním oltáři a svatého Cyrila a Metoděje na postranním oltáři namaloval vídeňský nazarénský malíř Ignatz Dullinger na náklady JUDr. Jana Dvořáčka, tišnovského rodáka a zemského poslance. Před kostelem se zachoval zbytek zdi kostelního opevnění se střílnami. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Sušice)

Kostel svatého Václava se nachází v centrální části města Sušice. Obklopují ho ulice Příkopy, Kostelní a Bašta. Je největší církevní stavbou a nejstarším kostelem ve městě. Původně na jeho místě stál románský kostelík, s jehož existencí je spojena nejstarší písemná zmínka o Sušici. Dnešní kostel byl založen v první polovině 14. století jako trojlodní gotická bazilika. Tehdy byl kostel součástí obvodové zdi, tvořící opevnění. Následně byl kostel několikrát přestavován. Stavba měla původně 2 věže, jedna z nich byla vážně poškozena roku 1592, jednu věž kompletně zničil požár v roce 1646 a musela být znovu vybudována. Po velkém požáru v roce 1707, který zničil obě věže a způsobil zhroucení klenby, provedl Ital Carlo Zanetti barokní přestavbu. Vyšší z obou věží, která byla nápadnou dominantou okolí, ovšem již nikdy nebyla obnovena. Další přestavba se odehrála na konci 19. století, kdy došlo k regotizaci. Přestavbu řídil v letech 1884 a 1885 městský stavitel Antonín Persein, který však náhle zemřel a proměna kostela byla dokončena v letech 1900 – 1901 pod vedením Rajmunda Denka. Je farní kostelem sušické farnosti. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Kostel svatého Václava (Václavice u Náchoda)

Kostel svatého Václava je římskokatolický filiální kostel ve Václavicích. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl původně postaven ve vsi Dobenín, uváděné v roce 1068, kdy se zde podle Kosmy konal sněm pod širým nebem, na němž byl českými pány proti vůli předsedajícího krále Vratislava II. zvolen pražským biskupem Přemyslovec Jaromír. V roce 1259 je uváděna fara, kostel sv. Václava je poprvé zmiňován roku 1359, i když je pravděpodobně starší. Roku 1424 číhala v okolních lesích vojska Jana Městeckého z Opočna, Petra z Červené Hory a Artuše z Černčic na Jana Žižku, vracejícího se z bojů na Moravě. Střet 3. ledna 1424 skončil vítězstvím Jana Žižky a zničením a zánikem vsi Dobenín. K dalším bojům v okolí kostela, a jeho poškození, došlo v roce 1866 při prusko-rakouské válce. Zásadní obnovu kostela v roce 1925 nechal provést Josef Bartoň z Dobenína. Architektura Jednoduchý kostel raně gotického charakteru. Jednolodní, obdélníkového půdorysu s pravoúhlým presbytářem, na jižní straně se sakristií a předsíňkou na západě. V závěru je zazděno hrotité okno ze 14. století s nepatrnými zbytky kružby. Presbytář je sklenutý křížovou klenbou, vítězný oblouk je hrotitý. Je zachován románský sanktuář. Interiér Vybavení je převážně barokní. Uvnitř kostela je v hrobce rodiny Straků z Nedabylic pochován Petr Straka z Nedabylic, který zemřel roku 1646, snad je v ní pochován i purkmistr Straka, který nechal zbudovat rybník Rozkoš a podle pověsti byl za to po smrti potrestán tím, že s ním oral čert. Dále je uvnitř pomník Jana Jiřího Straky z Nedabylic. Během této války byl poškozen Hellichův obraz sv. Václava z poloviny 19. století. Protože měl obraz 140 průstřelů a nepodařilo se jej uvést do původního stavu, pořídil Hellich kopii. Oltář je řezbářské dílo z roku 1700, darovala jej kněžna Anna Viktorie Piccolomini. Zvonice V těsné blízkosti kostela stojí kamenná, pravděpodobně renesanční hranolová zvonice s masivními opěráky a jednoduchou stanovou střechou. Dva zvony, jeden z konce 15. století a druhý z konce 16. století. Bohoslužby Bohoslužby se konají pravidelně druhou neděli v měsíci v 15.00. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons www.hrady.cz Kostel www.hrady.cz Zvonice
St.-Wenzels-Kirche (Václavice)

Die St.-Wenzels-Kirche (Kostel svatého Václava) in Václavice (Wenzelsberg) ist eine Filialkirche von Nové Město nad Metují im Bistum Hradec Králové. Sie wurde um die Mitte des 13. Jahrhunderts am historisch bedeutenden Ort Dobenín errichtet. Geschichte Die 1369 erstmals erwähnte Kirche wurde vermutlich deutlich früher errichtet, da für das Jahr 1259 eine Pfarre belegt ist. Sie lag an einem strategisch bedeutenden Platz oberhalb des Branka-Passes, der als „zemská brána“ (Landestor) bezeichnet wird. Vermutlich deshalb wurde sie dem böhmischen Landesheiligen Wenzel geweiht. Zusammen mit dem Markt Provodov gehörte sie dem Kloster Břevnov. Zu ihrem Pfarrsprengel sollen 11 Ortschaften gehört haben. Nachdem der Markt von Provodov nach Politz verlegt worden war, verlor Provodov und mit ihm auch Dobenín an Bedeutung. Während der Hussitenkriege wurde die Kirche zusammen mit Dobenín am 3. Januar 1424 zerstört. Obwohl die Siedlung dadurch erlosch, wurde die Kirche 1568 instand gesetzt. Damals errichteten die Ritter Straka von Nedabilitz (Strakové z Nedabilic) eine Familiengruft in der Kirche, in der u. a. Peter Straka von Nedabilitz (Petr z Nedabilic, † 1646) beigesetzt wurde. Um das Jahr 1700 stiftete Anna Viktoria Ludmila Kolowrat-Liebsteinsky († 1738), Ehefrau des Grundherrn der Herrschaft Nachod, Lorenzo Piccolomini, der St.-Wenzels-Kirche den geschnitzten Hauptaltar. 1786 erwarb Rudolph Joseph von Colloredo Parzellen des Kirchengrundes nach emphyteutischem Recht und begründete darauf unterhalb des historischen Dobenín das Dorf Václavice, dessen Ortsname sich von der Kirche ableitet. Zu Beschädigungen am Kirchengebäude und der Inneneinrichtung kam es auch im Deutschen Krieg 1866, als auf der Hochebene zwischen Václavice und Vysokov Kämpfe der Schlacht bei Nachod stattfanden. Die getöteten Soldaten wurden auf dem Kirchenfriedhof bestattet. Eine umfassende Renovierung der Kirche stiftete 1925 der Textilindustrielle Josef Bartoň-Dobenín, dem 1912 das Adelsprädikat „von Dobenín“ verliehen worden war. Architektur und Ausstattung Die ursprünglich im romanischen Stil errichtete Kirche wurde vermutlich im 13./14. Jahrhundert im Stil der Gotik umgebaut. Der einschiffige Bau mit einem Kreuzgewölbe im rechteckigen Presbyterium erhielt im Westen eine kleine Vorhalle und an der Südseite einen Sakristeianbau. Im Giebel der Vorhalle verweist ein Wappen mit einem Abtsstab auf den ursprünglichen Besitzer, das Kloster Břevnov. Neben der Kirche steht ein freistehender Glockenturm mit zwei Glocken. Literatur Lydia Baštecká, Ivana Ebelová: Náchod. Náchod 2004, ISBN 80-7106-674-5, S. 18–20 Johann Gottfried Sommer: Das Königreich Böhmen Bd. 4: Königgrätzer Kreis, Prag 1836, S. 209 Digitalisat Weblinks Geschichte (tschechisch) aufgerufen am 22. Januar 2016 Geschichte (tschechisch) aufgerufen am 22. Januar 2016
Kostel svatého Václava (Václavovice)

Filiální Kostel svatého Václava je římskokatolický kostel vybudovaný v obci Václavovice v letech 1998–2001. Má kapacitu 100 sedících a 100 stojících návštěvníků a dva zvony: Václava (150 kg) a Marii (100 kg). Náleží k římskokatolické farnosti Šenov u Ostravy (děkanát Frýdek). Stavba Obyvatelé obce usilovali o vlastní kostel od počátku 20. století. Jejich úsilí ovšem zmařily nejdříve obě světové války, později komunistická diktatura. Úmysl tak mohl být realizován až v 90. letech. Pozemek pro stavbu kostela byl zakoupen v roce 1938 a byl připraven i stavební materiál. Válka ovšem stavbu znemožnila. V listopadu 1993 byly po rozmetání předchozích snah komunisty obnoveny snahy o vybudování kostela. 3. května 1995 povolil na žádost místních věřících stavbu kostela olomoucký arcibiskup Jan Graubner a 21. května téhož roku byl základní kámen kostela v Olomouci posvěcen papežem Janem Pavlem II. Výstavbu kostela organizovaly „Nadace pro výstavbu kostela ve Václavovicích“ (založená v první polovině 90. let a vedená Drahomírem Koločem) a „Sdružení pro výstavbu římskokatolického kostela ve Václavovicích“, které zřídil k 21. prosince 1998 ostravsko-opavský biskup František Václav Lobkowicz a které vedl rovněž Drahomír Kaloč. Stavba začala v říjnu 1998 podle plánů olomouckých architektů Tomáše Černouška a Františka Zajíčka, staveniště bylo biskupem Lobkowiczem vysvěceno 22. března 1999. Zvony Václav (150 kg) a Maria (100 kg) byly vyrobeny zvonařským mistrem Josefem Tkadlecem z Halenkova, vysvěceny byly frýdeckým děkanem O. Sikorou 28. června 2001 v Šenově. Umělecké kovářské práce provedl P. Hřebíček z Ketkovic, řezbářské práce jsou dílem V. Ptaszka z Petřvaldu a F. Nedomela z Bruntálu. Slavnostní zasvěcení kostela sv. Václavu proběhlo 28. září 2001. Náklady na stavbu se vešly do 12 milionů korun. Základní údaje Kostel je 24,7 m dlouhý, 20,7 m široký, výška věže činí 32.,6 m. Pojme 100 sedících a 100 stojících návštěvníků. V roce 2005 obdržel nové varhany. Odkazy Související články Václavovice Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons Obrazy z Velké kroniky obce Václavovice Kostel sv. Václava na Beskydy.cz
Kostel svatého Václava (Žamberk)

Kostel svatého Václava v Žamberku je barokní sakrální stavba z let 1729–1738, která je chráněna jako kulturní památka. Je farním kostelem farnosti Žamberk. Historie Kostel je poprvé zmiňován roku 1348. Původní dřevěný kostel vyhořel po úderu blesku v roce 1684 a byl zbořen. Nový kostel postavil v letech 1729–1738 chrudimský stavitel Donát Theodor Morazzi. Hlavní portál dokončil roku 1747 architekt Andreas Schüller. Z původního dřevěného kostela se dochoval jen obraz sv. Václava malovaný na cínu, který visí nad sakristií dosud. Popis Nejstarší zvon z roku 1574 byl při požáru kostela i města v roce 1859 spolu s ostatními zničen. Nové zvony byly instalovány v roce 1930 a rekvírovány v roce 1940. V roce 2000 byly v kostele zavěšeny a vysvěceny dva nové zvony, Jan Křtitel, zakoupený ze sbírky občanů a Margaret Mary, který věnoval její manžel John Marmaduke Parish. Třetí zvon, Václav, financovaný z veřejné sbírky je v kostele od roku 2001 a jeho patronem byl Václav Havel. Hlavnímu oltáři dominuje obraz italského barokního mistra Francesca Trevisianiho Zavraždění svatého Václava (1741) a na bočním oltáři obraz sv. Antonína Paduánského s Ježíškem od Petra Brandla (1730, originál zapůjčen do Národní galerie v Praze). Kazatelna byla vytvořena v letech 1746–1748 řezbářem Janem Boserem a štafírníkem K. Websem. Malířskou výzdobu kostela provedl v letech 1893–1895 František Klos. Barokní kostel je nejvyšší stavbou v Žamberku a zároveň nejmonumentálnější stavbou mistra Morazziho. Výška věží je 72 m, výška chrámové klenby 22 m, délka 44 m. Fotogalerie Odkazy Reference Literatura NEUMANN, Jaromír: Francesco Trevisani v Čechách. Žamberský obraz a jeho autor. Vysoké Mýto ‒ Žamberk 1979. POCHE, Emanuel (red.): Umělecké památky Čech. Sv. 4: T‒Ž. Praha 1982, s. 389‒390. Související články Seznam farářů u sv. Václava v Žamberku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons