NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Chiesa di Sant'Orsola (Praga)

La chiesa di Sant'Orsola (in ceco Kostel Svaté Voršily) è un luogo di culto cattolico che si trova nel quartiere Nové Město di Praga nella regione della Boemia (Repubblica Ceca). Risale al XVIII secolo. Storia Il monastero, nel quale le monache si occuparono soprattutto dell'educazione e dell'educazione delle ragazze, fu completato nel 1678, e negli anni dal 1699 al 1704 nelle sue immediate vicinanze fu costruita la chiesa con dedicazione a Svaté Voršily. Il progetto venne affidato all'italiano Marco Antonio Canevalle, che solo più tardi avrebbe scelto di risiedere a Praga. La cerimonia della posa della prima pietra si ebbe il 24 settembre 1702 ma l'edificio in realtà era già in avanzato stato di costruzione e sarebbe stato ultimato solo 2 anni più tardi. La solenne consacrazione fu celebrata il 6 luglio 1704 dal vescovo di Praga Johann Joseph von Breuner. Nella prima metà del XVIII secolo gli interni furono arricchiti di decorazioni in stile barocco realizzate da diversi e rinomati artisti. Descrizione Esterni Sopra l'ingresso principale sulla facciata si trova la statua raffigurante la titolare attribuita ad Ottavio Mosto da Padova. Più in alto sulla facciata della chiesa sono poste le statue raffiguranti la Vergine Maria Immacolata, Santa Margherita, Sant'Agata, l'Arcangelo Michele e sei angeli, opere realizzate dalla bottega praghese dello scultore lusaziano-serbo Matěj Václav Jäckel. Davanti alla chiesa c'è la statua raffigurante san Giovanni Nepomuceno, che originariamente faceva parte della fontana e fu scolpita da Ignác František Platzer negli anni 1746-1747 secondo il progetto dell'architetto Kilián Ignác Dietzenhofer. Interni Gli affreschi delle decorazioni interne sono opera del pittore ceco di origine fiamminga Jan Jakub Stevens di Steinfels. L'autore degli stucchi del tempio è probabilmente lo scultore italiano Tommaso Soldatti. Nella sala ci sono sei altari. Sull'altare maggiore la pala raffigura l'Ascensione di Sant'Orsola e le sue compagne, opera dell'artista Jan Kryštof Liška. Il soffitto è decorato con affreschi raffiguranti la Festa della Santissima Trinità, di Jan Jakub Stevens di Steinfels. La pavimentazione della navata in lastre di marmo è stata realizzata da Jan Petr Baumgartner. Note Bibliografia Vladimír Soukup (a cura di), Praga, Milano, Corriere della Sera, 2005, OCLC 799237700. Voci correlate Arcidiocesi di Praga Città Vecchia (Praga) Malá Strana Città Nuova (Praga) Josefov Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla chiesa di Sant'Orsola Collegamenti esterni (CS) klášterní kostel sv. Voršily, Praha-Nové Město, su bohosluzby.cirkev.cz. URL consultato il 21 dicembre 2023. (CS) Stavební objekt - detail, su vdp.cuzk.cz. URL consultato il 21 dicembre 2023. (CS) Church of Saint Ursula - Kostel sv. Voršily, su en.mapy.cz. URL consultato il 21 dicembre 2023.
Kościół św. Antoniego Padewskiego w Ligocie Górnej

Kościół pod wezwaniem św. Antoniego Padewskiego w Ligocie Górnej – zabytkowy, drewniany kościół w Ligocie Górnej, na górze Mała Praszywa w Beskidzie Morawsko-Śląskim, w Czechach (w historycznym regionie Śląska Cieszyńskiego). Jest kościołem filialnym parafii św. Jerzego w Dobrej. Kościół wybudowany został w 1640 z fundacji hrabiego Jerzego z Oppersdorfu, właściciela frydeckiego państwa stanowego, według legendy w podzięce za uratowanie życia podczas polowania. Służący hrabiego miał w ostatniej chwili zastrzelić szarżującego na swego pana rannego jelenia. Pierwsza msza miała miejsce 5 sierpnia 1640 roku. Pomimo tego, że kościół znajdował się na terytorium parafii w Dobrej, pierwotnie podlegał parafii we Frydku. Początkowo był również pod wezwaniem św. Ignacego Loyoli, lecz zmieniło się to po rozpoczęciu budowy kościoła pod tym wyzwaniem w 1673 na wzgórzu Borowa w Malenowicach przez syna Jerzego, Franciszka Euzebiusza. Z kościoła w Dobrej przeniesiono słynący łaskami obraz św. Antoniego Padewskiego, który stał się nowym patronem świątyni. Odtąd kościół ten gościł popularne wśród mieszkańców Śląska Cieszyńskiego odpusty parafialne, odbywające się w pierwsze niedziele po św. Antonim (13 czerwca). W 1753 i 1769 kościół obito gontem. W 1779 rozbudowano go o zakrystię i emporę. W 1860 nad świątynią dobudowano wieżyczkę z sygnaturką. Podczas II wojny światowej w maju 1945 kościół ucierpiał w wyniku wybuchu granatu, lecz został w krótkim czasie odremontowany. Nawa wykonana jest z grubych belek jodłowych (jodła - miejsc. gwarowo jedla, stąd lokalne, żartobliwe powiedzonko, jakoby ...na Praszywej kościół zjedli). Przylega do niej trójbocznie zamknięte prezbiterium z zakrystią. Przykrywają je dachy z osobnymi kalenicami, a całość, wraz ze ścianami, obita jest gontem. Wystrój kościoła jest skromny, wyróżnia się cudowny obraz św. Antoniego. Ambona pochodzi z 1794 r., a organy z 1801. Przypisy Bibliografia Irena Adamczyk, Ewa Janoszek, Mariusz Makowski, Jaromír Polášek, Janusz Spyra, Henryk Wawreczka: Dřevěné kostely a kaple v Beskydech a okolí. Drewniane kościoły i kaplice w Beskidach i okolicy.. Český Těšín: Wart, 2009, s. 281. ISBN 978-80-254-5500-5. (pol. • cz.). Piotr Nowicki: Beskid Śląsko-Morawski. Warszawa: PTTK "Kraj", 1997, s. 250. ISBN 83-7005-387-4.
Kostel svatého Antonína Paduánského (Milešov)

Kostel svatého Antonína Paduánského se nachází na jihovýchodním okraji Milešova, který je částí obce Velemín v okrese Litoměřice v Ústeckém kraji. Byl vystavěn v barokním slohu v letech 1669–1680 z podnětu Kašpara Zdeňka Kaplíře ze Sulevic. Projekt stavby bývá připisován architektovi Antoniu della Portovi, archivní doklady pro tento názor neexistují. Kostel, který se využívá k občasným bohoslužbám, je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie kostela Základní kámen ke stavbě nového svatostánku byl položen 14. května 1669 za přítomnosti fundátora Kašpara Zdeňka Kaplíře a jeho třetí manželky Anny Terezie. Výběr patrocinia byl dán dlouhodobou úctou, které se svatý Antonín Paduánský v Kaplířových očích těšil. Dne 1. září 1680 novostavbu vysvětil litoměřický biskup Jaroslav Ignác Šternberk. Kaplíř na provoz kostela založil nadaci ve výši 1000 zlatých, ze kterých se na provoz kostela vyplácelo 60 zl. ročně. Jméno architekta se v písemných pramenech zatím nepodařilo objevit. Obyčejně se v této souvislosti uvažuje o Antoniu della Portovi, jehož práce pro Kaplíře, zřejmě v souvislosti s milešovským zámkem, je písemně doložena v roce 1686. Dalším indikátorem pro Portovo autorství je monumentální řešení průčelí stavby. V polovině 50. let 18. století byla do interiéru kostela vkomponována oratoř, odkud mohl patron kostela sledovat bohoslužby. Roku 1770 byl kostel vybavený novými varhanami z dílny litoměřického varhanáře Johanna Rusche. V roce 1896 prošel exteriér kostela rekonstrukcí. U kostela, před zadním průčelím presbytáře, stávala dřevěná zvonice na kamenné podezdívce, postavená současně s kostelem. Postupně byla vybavena třemi zvony, které byly rekvírovány během 1. světové války. Poslední opravy se zvonice dočkala v roce 1867, v červnu 1984 ji však strhla vichřice. Duchovní správci kostela jsou uvedeni na stránce: Římskokatolická farnost Milešov. Odkazy Reference Literatura HORÁK, Jan. Zvonice u kostela sv. Antonína Paduánského v Milešově – příklad grafického 3D modelování zaniklé stavby. In: Sborník příspěvků ze 14. specializované konference stavebně-historického průzkumu uspořádané 16. – 19. června 2015 v Lokti. Praha: Svorník, 2016. Dostupné online. ISBN 978-80-906326-1-5. S. 297–302. KRČÁLOVÁ, Jarmila. Oltářní obrazy kostela v Milešově. Umění, roč. 15, (1967), č. 5, s. 509-531, obr. Související články Římskokatolická farnost Milešov Zdeněk Kašpar Kaplíř ze Sulevic Antonio della Porta Milešov (zámek) Barokní architektura v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Antonína Paduánského na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb ve farním kostele sv. Antonína Paduánského, Milešov (katalog biskupství litoměřického) Bohoslužby ve farním kostele sv. Antonína Paduánského, Milešov na webu církev.cz/bohoslužby Program NOCI KOSTELŮ – Milešov, kostel sv. Antonína Paduánského Stavebně-historický průzkum kostela M. Baruse a K. Podroužka Historická slavnost Milešov 2011 Stránka Kruhu přátel kostela v Milešově Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. Kostel na serveru hrady.cz Záměr opravy kostela na stránkách Biskupství litoměřického Popis kostela, fotografie
Kostel svatého Antonína Paduánského (Znojmo)

Kostel svatého Antonína Paduánského je kostel ve Znojmě-Hradišti, nacházející se na skalní výspě nad údolím Gránického potoka. Nedaleko kostela se na skále nachází i menší kaple svatého Eliáše a později byla cesta k poutnímu kostelu upravena jako Křížová cesta. Ta byla v roce 1992 rekonstruována a upravena do nynější podoby. Historie Malý barokní kostelík byl postaven nad údolím gránického potoka směrem ke vnitřnímu městu Znojmu v roce 1622, kostel nechal postavit tehdejší probošt kostela svatého Hypolita a rádce císaře Leopolda I. Tomáš ze Šlesinu. Vysvěcení kostela proběhlo následující rok pod patronátem nového pražského arcibiskupa Arnošta Vojtěcha z Harrachu. Později v tomtéž století byla postavena i drobná kaple svatého Eliáše a také byla upravena cesta z nezalesněného gránického údolí do podoby cesty křížové, z kostelíku se tak stal poutní kostel. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Antonína Paduánského na Wikimedia Commons 11. Křížová cesta a kostel sv. Antonína Paduánského na Hradišti, PhDr. Jiří Kacetl
St. Anton (Liberec)

St. Anton ist eine römisch-katholische Kirche in der tschechischen Stadt Liberec (deutsch Reichenberg). Die gegen Ende des 16. Jahrhunderts erbaute Kirche ist zu Ehren Antonius des Großen geweiht. Die Kirche wird auch als Erzdekanatkirche bezeichnet und ist nicht zu verwechseln mit der im Jahr 1909 erbauten Antoniuskirche im Stadtviertel Ruprechtice (Ruppertsdorf), die zu Ehren des Antonius von Padua geweiht ist. Lage Die Kirche liegt östlich des Sokolovské náměstí, der früher unter anderem Bismarckplatz und Neustädter Platz hieß. Südlich bzw. nördlich verlaufen die Straßen Kostelní und Železná. Westlich, hinter der Kirche befindet sich das Hotel Praha. Zuvor befand sich auf dem heutigen Areal der Kirche ein städtischer Friedhof. Einst befand sich vor der Kirche eine „an den gefürchteten gräfl. Oberamtmann Christian Carl Platz erinnernde“ Marienstatue, die vor 1902 zur Kreuzkirche übergestellt wurde. Im Jahr 1871 hieß die Straße quer vor der Kirche Friedländer Gasse, eine Straße Richtung Süden hieß Lichtensteg, die Straße um die Kirche hieß Knappenberg. Geschichte Die Kirche wurde zur Zeit der Herrschaft Christophs und Melchiors von Redern im gotischen Stil errichtet. Die Grundsteinlegung erfolgte am 17. September 1579. Als Maurer war Georg Leypold aus Zavidov beteiligt, Markus Spatz aus Lantio im Nordwesten Italiens, seit 1587 am Projekt tätig, vollendete die Kirche. Der Priesterraum und das Querschiff stammen aus dem Jahr 1733. 1787 wurde der obere Teil des Turmes durch einen Blitzeinschlag beschädigt und „niedriger ... bloß mit einem kappenartigen Nothdache“ repariert. 1880 wurde der Turm auf eine Höhe von 70,5 m wieder ausgebaut und auch die Kirche insgesamt im gotischen Stil renoviert. Die seitlichen „Hallen-Anbauten und Stiegenaufgänge“ verschwanden wieder, der Boden der Kirche wurde um einen halben Meter vertieft. Architekt für die zuvor baufällige Kirche war Ludwig Tischler. Der Wiener Maler Karl Jobst fertigte die „moderne[n]“ Innengemälde an und von der Wiener und Münchener „Kunstanstalt“ gestiftet stammten die Glasfenster. Gustav Laimer aus Wien steuerte die geschnitzten Altäre bei und Erzdekan Franz Simm eine große Glocke, die im Krieg allerdings zerstört und 1957 durch zwei Glocken ersetzt wurde. Weblinks Einzelnachweise
Kostel svatého Augustina (Syrovice)

Kostel svatého Augustina je římskokatolický chrám v obci Syrovice v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem syrovické farnosti. Historie Pozdně barokní kostel v Syrovicích byl postaven v roce 1775 Marií Cecílii ze Sekenberka. V letech 1862–1863 byl rozšířen o boční kaple. Jedná se o jednolodní chrám s trojboce ukončeným kněžištěm. V západním průčelí se nachází čtyřboká zvonice. Výraznou rekonstrukcí prošel v roce 1998. U kostela se nachází hřbitov. Před kostelem stojí socha sv. Jana Nepomuckého a kamenný kříž. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Augustina na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Batňovice)

Kostel svatého Bartoloměje je pseudorománský římskokatolický filiální kostel na návrší v Zálesí, místní části obce Batňovice. Jak bývalo zvykem, kolem kostela se rozprostírá hřbitov. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Nejstarší zmínka o dřevěném batňovickém kostele je z roku 1356. V roce 1681 byl kostel částečně stržen a vystavěn nový, v roce 1735 byla přestavěna dřevěná věž a opravena střecha kostela. Kolem roku 1770 měl kostel dřevěnou zvonici se třemi zvony a malou věž, klenutý presbytář a neměl sakristii, takže se kněz na mši oblékal za hlavním oltářem. Kazatelna byla na epištolní straně. V roce 1775 byly do kostela zakoupeny staré varhany z kostela v Úpici. Mezi léty 1784–1799 proběhla přestavba podle projektu stavitele Václava Sitty. K poslední velké přestavbě, kdy kostel dostal současnou podobu, došlo v roce 1866. Architektura Kostel má čtyřhrannou štíhlou věž v hlavním průčelí zakončenou plechovou mnohoúhlou helmicí s lucernou a jednoramenným křížem na vrcholu. Schodiště věže osvětlují úzká zdvojená okna umístěná v polovině čela věže, která jsou významným dekorativním prvkem průčelí. Pod helmicí věže je zvonice s okny krytými žaluziemi. Renesanční zvon od neznámého zvonaře z Hradce Králové je z roku 1555. Vstupní portál bez dekorativních prvků je v jižním průčelím pod věží. Valbová střecha nad lodí a kněžištěm má strmý úhel 60°. Nad kněžištěm je zúžená a ukončená přechodem do kužele. Čtyři půlkruhová okna s paprskovým zakončením jsou po levé i pravé straně. Presbytář na východní straně je půlkruhový. Omítka je hladká s barevné odlišenými lizénami. Z každé strany jsou čtyři cihlové opěráky. Nad okny a pod střešní římsou jsou barevně zvýrazněné obloučkové vlysy. K jihovýchodní straně presbytáře přiléhá sakristie. Interiér Klenutá předsíň odděluje vchod od lodi kostela. Strop lodi je klenutý, ozdobený medailony čtyř evangelistů. Před půlkruhovým triumfálním obloukem ozdobeným malbami andělů jsou dva boční oltáře. Proti kazatelně jsou v chrámové lodi umístěny náhrobní desky z let 1867 a 1420. Starší náhrobek je Jana z Vízmburku. Inventář Zařízení je většinou pseudorománské z konce 19. století. Varhany Současné varhany kostela pocházejí z roku 1900. Postavil je náchodský varhanář Leopold Andrýs. Varhany mají jeden manuál a mechanickou kuželkovou vzdušnici. V roce 1986 prošly opravou a částečnou přestavbou varhanáře Josefa Matysky z Červeného Kostelce. Ten přidal rejstřík Kvinta šustivá, rozšířil Mixturu a vyměnil původní rejstřík Bourdon 16′ za Flétnu 4′. Současná dispozice varhan je tedy následující: Nástroj disponuje pedálovou a generální spojkou. Bohoslužby Bohoslužby se konají v neděli v 10 hodin dopoledne. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Kostel sv. Bartoloměje, Batňovice Archivováno 29. 1. 2013 na Wayback Machine. Trutnovsko.net Batňovice Informační portál Svazku obcí Jestřebí hory Intériér kostela sv. Bartoloměje uchovají i pro příští generace Královéhradecká diecéze Archivováno 5. 3. 2016 na Wayback Machine. Římskokatolická farnost Úpice
Kostel svatého Barnabáše (Těšany)

Římskokatolický kostel svatého Barnabáše v obci Těšany v okrese Brno-venkov byl vystavěn v letech 1896–1897. Byl památkově chráněn, ovšem v roce 2020 Ministerstvo kultury České republiky rozhodlo, že zápis objektu do státního seznamu kulturních památek z roku 1989 proběhl opožděně, takže památková ochrana skončila 31. prosince 1987. Je farním kostelem těšanské farnosti. Historie Počátek budování kostela je spojen s léty 1896–1897. Do této doby kostel v Těšanech nebyl, stála zde pouze malá kaplička sloužící zároveň jako zvonice, kterou těšanští vystavěli po zničujícím požáru, jenž v obci vypukl 11. června 1697 v den sv. Barnabáše. Stavba kostela byla povolena roku 1896 a o rok později dokončena. Kostel byl slavnostně vysvěcen 12. 6. 1906 a zasvěcen svatému Barnabáši – patronu a ochránci před ničivými požáry, které v minulosti sužovaly obec. Větší oprava proběhla v letech 1991–1993. Roku 1999 proběhla celá rekonstrukce střechy a věže. Popis Těšanský chrám je jednolodní s věží v ose průčelí, má členitý půdorys a po stranách symetrické přístavky. Zvony jsou zasvěceny svatému Barnabáši (roku 1959), Svaté rodině (roku 1955) a svatému Janu Křtiteli (z roku 1956). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Barnabáše na Wikimedia Commons Farnost Těšany
Kostel svatého Bartoloměje (Brno)

Římskokatolický kostel svatého Bartoloměje se nachází v brněnské městské části Brno-Žebětín. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Ve 14. století jej založila dcera Přemysla II. Eliška Rejčka, která zároveň dala podnět k založení kostela svatého Vavřince v nedalekém Komíně. Fara je připomínána již v roce 1437. Kostel a fara byly během třicetileté války značně poškozeny. V roce 1633 byly pro nedostatek duchovních spojeny farnosti v Komíně, Bystrci a Žebětíně pod společnou duchovní správu komínského faráře. Žebětínský kostel byl obnoven roku 1732 a farní budova roku 1787. Roku 1869 byl Žebětín povýšen na samostatnou farnost. Na přelomu 19. a 20. století přestal kostel dostačovat rostoucímu počtu věřících a tak roku 1923 byl postaven nový prostornější kostel, část dosavadní stavby se stala boční kaplí. V roce 1992 bylo započato s rozsáhlou přestavbou kostela. Reference Související články Seznam kostelů v Brně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost Brno-Žebětín Kostel v Encyklopedii Brna
Kostel svatého Bartoloměje (Bylany)

Kostel svatého Bartoloměje je sakrální stavba, která stojí v Bylanech v okresu Kolín ve Středočeském kraji. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie kostela Jedná se původně o gotickou stavbu založenou okolo roku 1300, v pramenech byl poprvé uváděn v roce 1364. Upraven byl v roce 1714, Do dnešní pozdně barokní podoby byl radikálně přestavěn v letech 1769–1770. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek I. Vikariát Českobrodský, Černokostelecký, Mnichovický a Prosecký; část I. Vikariát Českobrodský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1907. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 5. Lstiboř (Elstiboř); Bylany, s. 30 – 32. (po registraci). PODLAHA, Antonín. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém. Svazek XXIV. Politický okres Českobrodský. Praha: Archaelogická komise při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1907. 227 s. (Soupis památek). Dostupné online. Kapitola Bylany, s. 37 – 39. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Bylanský kostel na webu hrady.cz Bylanský kostel na webu cestyapamatky.cz
Kostel svatého Bartoloměje (Ivaň)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický chrám v obci Ivaň v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem ivaňské farnosti. Historie Předchůdcem ivaňského kostela byla kaple téhož zasvěcení z let 1724–1726. V roce 1811 došlo k její přestavbě na kostel, uvádí se, že z ní byla vytvořena dnešní loď, k níž bylo přistavěno kněžiště, průčelí a předsíň. Podle Bohumila Samka by však zřejmě původní kaple mohla tvořit dnešní presbytář, ostatní části chrámu by pak byly novostavbou z roku 1811. V následujících dvou letech byly prováděny dokončovací práce v interiéru kostela. Zvonice nad průčelím byla postavena v roce 1842. Popis Jde o podélnou jednolodní stavbu s odsazeným kněžištěm, k němuž přiléhá čtyřboká sakristie. Hladké fasády jsou prolomeny půlkruhovými okny. Sakristie je zaklenuta plackou, loď nízkou valenou klenbou. Klasicistní kazatelna pochází z doby vzniku kostela. Ve věži jsou zavěšeny dva zvony, starší z roku 1797, mladší ulil Rudolf Manoušek v Brně roku 1934. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Kostel sv. Bartoloměje [online]. Obecivan.eu [cit. 2013-02-15]. Dostupné online. [nedostupný zdroj]
Kostel svatého Bartoloměje (Litultovice)

Kostel svatého Bartoloměje v Litultovicích je římskokatolický jednolodní kostel s odsazenou apsidou postavený v letech 1844–1847 v historicko-eklektickém stylu. Historie Kostel byl vybudován v letech 1844–1847 na místě staršího kostela stejného zasvěcení, který se v Litultovicích zmiňuje už v roce 1480. Benedikován byl v roce 1849. V kostele se nachází sochy dvou církevních otců od Jana Jiřího Lehnera, původem z dominikánského kláštera v Opavě. Reference Literatura SAMEK, Bohumil. Umělecké památky Moravy a Slezska 2. J—N. Praha: Academia, 1999. 780 s. ISBN 80-200-0695-8.
Kostel svatého Bartoloměje (Medlov)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický chrám v městysu Medlov v okrese Brno-venkov. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je farním kostelem medlovské farnosti. Historie Medlovský kostel je poprvé zmiňován k roku 1238, jedná se o falešnou listinu ze druhé poloviny 13. století. Současný chrám pochází ze druhé poloviny 14. století, kdy byla postavena gotická loď a zvnějšku polygonálně zakončené kněžiště. K ním byla zřejmě na přelomu 15. a 16. století přistavěna věž, v roce 1749 byl celý kostel po požáru zbarokizován. Poslední větší úpravy nastaly v roce 1852, kdy byla vybudována hudební kruchta a dvě vnější schodiště (na věž a na kruchtu). Kolem kostela se do roku 1831 nacházel hřbitov. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Kostel svatého Bartoloměje (Ostrava)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický filiální kostel spadající pod mariánskohorskou farnost. Nachází se v ostravském městském obvodu Nová Ves. Historie Roku 1443 postavil ostravský farář Řehoř na místě současného kostela kapli. Ta byla později zbořena a koncem 16. století nahrazena novou v gotickém stylu. K ní byla v 18. století přistavěna barokní loď a kaple se tak stala presbytářem nového kostela. Na kostele proběhly dvě větší opravy – v roce 1807, kdy dokonce hrozilo jeho zboření, a v roce 1913. Kostel byl od založení přifařen pod Moravskou Ostravu, od roku 1913 spadá pod Mariánské Hory. Interiér Na hlavním oltáři stojí socha sv. Bartoloměje, patrona Nové Vsi. Vedle oltáře se nachází erb prostějovského kanovníka Františka Ondřeje z Mandorfu ze 17. století. Od 19. století zdobí oltář epitafní obraz od ostravského malíře Jiřího Milotského namalovaný roku 1639. Dva vedlejší oltáře jsou zasvěceny sv. Barboře a Matce Boží Čenstochovské. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons