NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svaté Anny (Morašice)

Kostel svaté Anny je filiální kostel v římskokatolické farnosti Trstěnice u Moravského Krumlova, nachází se v centru obce Morašice. Kostel je jednolodní podélně orientovaná stavba s trojbokým kněžištěm, kněžiště má klenutý strop a je ukončeno gotickým obloukem. Původně byl pozdně gotickou stavbou, později barokně upravenou. Kněžiště kostela má být jedno z nejstarších v okolí, kostel má sedlový portál s kamenným ostěním a na západě kostela je dřevěná kruchta. V kostele jsou deskové obrazy evangelistů z roku 1696, závěsný obraz Krista na Olivové hoře pocházející ze zámku Budíškovice zřejmě z roku 1700 či 1703. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl poprvé písemně zmíněn v roce 1253. Podle jiných zdrojů však pochází snad z 16. století, kdy přesto snad měl být postaven na starších základech. Kostel mezi lety 1535 a 1848 spadal pod řád Křižovníků s červenou hvězdou. V 18. století byla výrazně upravena věž, původní dřevěné patro zvonice kostela bylo strženo a nahrazeno zděným patrem, střecha věže pak byla v roce 1908 pozinkována a v roce 1909 byla věž omítnuta. Kostel byl pak v roce 1902 rekonstruován, dále pak rozsáhlá oprava proběhla v roce 1922, kdy byla opravena střecha. V roce 1923 byla odstraněna zeď ohraničující hřbitov u kostela, který v tu dobu již nebyl používán. V roce 1963 byl kostel opět rekonstruován, byl nově nalíčen. V roce 1986 byly do kostela instalovány skleněné dveře, roku 1988 byl prostor presbytáře vydlážděn. V roce 2010 prošel kostel generální rekonstrukcí, a to včetně věže. V roce 2011 byl rekonstruován i původní zachovalý krov střechy – ten pochází ze 17. století, část nad lodí z let 1661 a 1662 a strop věže z let 1695 a 1696. Odkazy Reference Související články Morašice Římskokatolická farnost Trstěnice u Moravského Krumlova Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Anny na Wikimedia Commons Pravidelné bohoslužby v kostele
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Pavlice)

Kostel svatého Filipa a Jakuba se nachází v centru obce Pavlice. Kostel je farním kostelem římskokatolické farnosti Pavlice. Jde o jednolodní stavbu vycházející z původní kaple jako poutní místo. Kostel je spolu s kaplí Božího hrobu chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na místě současného kostela byla v roce 1649 vystavěna generálem Louisem Raduitem de Souchesem kaple s hospicem pro 6 chudých žen a mužů, tato kaple pak byla v roce 1670 zbořena a následně byla na témže místě postavena kaple nová, kde se již mohly konat bohoslužby. Vysvěcena byla Janem Josefem hrabětem Breunerem dne 12. srpna 1677, kaple byla později zřejmě integrována do budovy současného kostela a je jeho přední částí. V roce 1675 byl kostel mírně upraven, u oltáře byl zřízen Boží hrob. Později byla u kaple připravena také kalvárie, ta byla zrušena v roce 1764 a v roce 1806 pak byla zrušena také kaple utrpení Kristova. Nejstarší zvon pak byl pořízen již v roce 1693. V roce 1785 pak byla zřízena v Pavlicích lokálie, k lokálii pak byla přifařena Vranovská Ves. V roce 1835 pak byla postavena budova fary a zbořen přilehlý chudobinec s hospicem a z financí Josefa hraběte Ugarte byl rozšířen kostel. Roku 1899 byl kostel rozšířen o sakristii. V roce 1900 byly pořízeny nové varhany. Roku 1926 pak byla nedaleko kostela postavena kaple s pomníkem obětí první světové války, později pak byla k mramorové desce pořízena další se jmény obětí druhé světové války. Kostel pak byl roku 1928 rekonstruován, v roce pak byla opravena i renovace budovy fary, byla v témže roce také rozšířena o poschodí. V roce 1937 pak byly pořízeny nové zvony do kostela, ty pak byly v roce 1942 rekvírovány, v listopadu 1937 pak byl kostel ohrazen zdí. Nové zvony pak byly pořízeny až v roce 1949. V roce 1996 pak byly pořízeny nové varhany a na konci roku 2008 byl kostel opět opraven, byla opravena báně a celková střecha kostela, také byl po rekonstrukci vysvěcen nový kříž a do báně byly uloženy dokumenty o Pavlicích. V květnu roku 2010 pak byl kostel opět rekonstruován, byla vyměněna okna a také byl kostel vymalován, byla rekonstruována světla v interiéru kostela a byly sundány kostelní obrazy. V kostele se nacházelo pět oltářů, zasvěceny byly svatému Filipu a svatému Jakubovi, Božskému srdci Páně, Nejčistšímu srdci Panny Marie, svatému Donátovi a svatým Cyrilovi a Metodějovi, později však byly dva oltáře zrušeny. Odkazy Reference Související články Pavlice Římskokatolická farnost Pavlice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons
Kostel svatého Vavřince (Plenkovice)

Kostel svatého Vavřince se nachází v centru obce Plenkovice. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Olbramkostel. Jde o barokní stavbu s gotickým jádrem. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven v době před rokem 1350, kdy již v obci byla postavena budova fary, ta posléze byla v 15. století zbořena. Kostel byl v 17. století přestavěn do barokní podoby. Odkazy Reference Související články Plenkovice Římskokatolická farnost Olbramkostel Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Vavřince na Wikimedia Commons
Kaple svaté Markéty (Rybníky)

Kaple svaté Markéty (případně kostel svaté Markéty) je kaple v římskokatolické farnosti Vémyslice, nachází se východně od obce Rybníky na místě původní vsi Topanov (nebo Tupanov), jejíž byl kostel centrem a je posledním pozůstatkem této vsi. Nyní se nachází na hřbitově. Kostel, původně románský, dříve býval větší, původní hlavní loď byla zbořena v roce 1877, v roce 1895 byl zazděn otvor vítězného oblouku a přistavěna předsíň, v kostele jsou dochovány nástěnné malby z počátku 16. století. V kostele se dříve nacházel oltářní obraz Korunování Panny Marie z roku 1480, pocházející asi z Moravského Krumlova, který byl později umístěn do Moravské galerie v Brně. Kostel je chráněn jako kulturní památka. V apsidě se nachází na zděné mense raně barokní oltářní retabulum s obrazem sv. Markéty. Historie Kostel svaté Markéty byl postaven ve 13. století a byl centrem vesnice Topanov s tvrzí, která existovala ještě na začátku 16. století. Tehdejší držitel Topanova Matěj Vacek nechal nejspíše mezi lety 1499 a 1507 tvrz i s kostelem opravit, při čemž nechal zhotovit také nástěnné malby. Obnovu dokazuje také nápis na zvonu z roku 1503. V konše apsidy jsou rustikálně, na přechodu mezi gotikou a renesancí, vymalovány dekorativní polorůžice a rozviliny, pod tím jsou fragmenty řady světců (sv. Barbora, Marie s dítětem, sv. Apolonie, asi sv. Markéta, sv. Jakub, sv. Petr a Pavel). Vespod je iluzivní drapérie a na vítězném oblouku je namalováno kvádrování. Později byla ves zřejmě zničena v některé z válek 16. století. V roce 1625 je Topanov uváděn jako pustý, jedinou stavbou, která zůstala zachována, je kaple svaté Markéty. V roce 1877 pak byla zbořena hlavní loď kostela a následně v roce 1895 byl kostel upraven a byla přistavěna předsíň, později byl kostel rekonstruován ještě v letech 1910 a 1945. Roku 1954-55 restauroval nástěnné malby J. Kostečka a R. Růžička. Nejnovější rekonstrukce proběhla v roce 2009, kdy byla kaple obnovena a půdorys původní lodě vyznačen dlažbou, při téže rekonstrukci byly odhaleny kostry různě rozmístěné v okolí kaple. Zvony z kostela byly přeneseny do kostela svatého Cyrila a Metoděje v Rybníkách. Odkazy Reference Související články Rybníky Topanov Římskokatolická farnost Vémyslice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Markéty na Wikimedia Commons Oltářní obraz Korunovace Panny Marie ve sbírce Moravské galerie
Kostel Stětí svatého Jana Křtitele (Starý Petřín)

Kostel Stětí svatého Jana Křtitele je farní kostel v římskokatolické farnosti Starý Petřín, nachází se v centru obce Starý Petřín. Kostel je původně gotickou stavbou s barokní přestavbou. Je jednolodní podélnou stavbou s odsazeným a oble zakončeným kněžištěm. Při kněžišti přiléhá sakristie, v patře na bocích kostela jsou oratoře. V průčelí budovy je umístěna hranolová věž se zděnou lucernou. Na západní straně je přistavěna zpovědní kaple a schodiště do kruchty. V kostele je instalován rokokový oltář z doby kolem roku 1771. V kostele jsou umístěny sochy svatého Jáchyma a svaté Anny, také se v kostele nachází obrazy svatého Vendelína, svaté Barbory a Salome s hlavou svatého Jana Křtitele. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel (nebo spíše kaple) byl poprvé zmíněn v roce 1516, v roce 1552 pak byl zmíněn i přímo kostel. Kostel po třicetileté válce měl tři znesvěcené oltáře a v roce 1667 byl zasvěcen svatému Janu Křtiteli. Farnost u kostela ve Starém Petříně během třicetileté války zanikla, ves spadala pod farnost Šafovskou, znovu obnovena byla v roce 1795. Farní budova při kostele pak byla postavena v roce 1806. Dnešní podobu má kostel od roku 1770. Kolem roku 1800 byly do kostela pořízeny barokní boční oltáře a křtitelnice, roku 1847 varhany. Zvon do kostela byl pořízen v roce 1910. Odkazy Reference Související články Starý Petřín Římskokatolická farnost Starý Petřín Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Stětí svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel Povýšení svatého Kříže (Trstěnice)

Kostel Povýšení svatého Kříže je římskokatolický chrám v obci Trstěnice v okrese Znojmo. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná latinsky psaná zpráva o Trstěnicích pochází z roku 1247. O šest let později došlo k zasvěcení kostela sv. Petra a Pavla (byl postaven na místě staršího chrámu). Při této příležitosti byl trstěnický kostel povýšen na farní. Ve 14. století, po jeho rozšíření, byl nově zasvěcen, a to svatému Gothardovi. V roce 1798 byla chrámová loď prodloužená o 7 metrů. Zároveň byly pořízeny ke kostelu nové schody, v kostele byly instalovány nové lavice a varhany. V roce 1807 při dokončení hlavních přestaveb byl znovu vysvěcen jako kostel Povýšení svatého Kříže. V l.1909-1910 byla přestavěna střecha věže. Místo čtyřboké jehlanové byla upravena na oplechovanou pseudobarokní báň. Autorem fresek v presbytáři je Josef Winterhalder mladší. Jde o farní kostel farnosti Trstěnice u Moravského Krumlova. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jana Křtitele (Valtrovice)

Kostel svatého Jana Křtitele je římskokatolický chrám ve Valtrovicích v okrese Znojmo. Jde o farní kostel římskokatolické farnosti Valtrovice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První písemná zmínka o Valtrovicích pochází z roku 1243. Farní kostel zasvěcený sv. Janu Křtiteli byl pravděpodobně postaven koncem 12. nebo počátkem 13. století. Po roce 1560 se přiklonila vesnice i s farářem k luteránskému vyznání. Ještě v roce 1633, kdy byla ves přidělena do jaroslavické farnosti, byli zde téměř jen nekatolíci, kteří pochovávali své nebožtíky sami, bez faráře a stará fara byla opuštěna. Místní kostel byl v roce 1657 zcela opuštěn. Po roce 1665 byl kostel obnoven, vysvěcen roku 1682. Autorem oltářního obrazu je Josef Winterhalder. V roce 2014 se farnost jako vlastník farního kostela stala vítězem soutěže o nejlépe opravenou památku Jihomoravského kraje v roce 2013 v kategorii Velké stavby. V tomto roce byla provedena celková oprava kostela – byly mj. vyměněny vadné části konstrukcí krovu za tvarovou a hmotovou kopii, vyměněno laťování a opravena vrcholová makovice a kříž. Proběhla rovněž oprava fasády, při které bylo zachováno dosavadní členění – novodobé rýsované nároží a lemování šambrán. Došlo tak k výraznému zlepšení stavebního stavu a vzhledu této v jádru středověké sakrální stavby, která tvoří dominantu obce. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons
Kostel svaté Kunhuty (Vedrovice)

Kostel svaté Kunhuty je farní kostel v římskokatolické farnosti Vedrovice, nachází se v centru obce Vedrovice uprostřed hřbitova. Kostel je jednolodní stavba s gotickým jádrem, později byla v 19. století přestavěna. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel byl postaven zřejmě v druhé třetině 13. století, první písemná zmínka však pochází až z roku 1543. Dřív měl být snad hrobkou majitelů panství. Kostel měl být v 16. století přestavěn do renesanční podoby. Od 80. let 16. století do 20. let 17. století sloužil protestantské bohoslužbě. Věž pak byla ke kostelu přistavěna až v roce 1848, roku 1863 se kostel stal farním, prvním farářem byl Jan Kunstmüller, následně pak Jan Odstrčil a Jan Nitče. Po roce 1900 došlo k mnohým opravám kostela, byl kompletně rekonstruován interiér kostela, pořízeny nové varhany a pořízen nový kůr a také byl rozšířen hřbitov u kostela. Odkazy Reference Související články Vedrovice Římskokatolická farnost Vedrovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svaté Kunhuty na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Vémyslice)

Kostel Narození Panny Marie je farní kostel v římskokatolické farnosti Vémyslice, nachází se v centru městyse Vémyslice. Kostel je jednolodní pozdně gotickou stavbou, později byl přestavěn. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel resp. farnost v obci byla zmiňována poprvé v roce 1259. Kostel byl postaven v 15. století snad královnou Konstancií a jejím synem Přemyslem. V roce 1827 byla do kostela instalována okna a kostel byl celkově opraven, nicméně hned příští rok byl kostel silně poškozen úderem blesku. A tak při přestavbě v roce 1845 došlo k jeho částečnému stržení a ke stavbě nové sakristie. V kostele byl v roce 1840 zřízen hlavní oltář, boční oltáře byly zasvěceny Nejsvětější Trojici a svaté Anežce. V roce 1835 pak byla také zřízena kazatelna a v roce 1837 byla instalována křížová cesta. V kostele byly tři zvony, nejstarší byl zasvěcen svaté Marii a pochází přibližně z roku 1400, menší zvon pochází z roku 1629, další pak z 1693 (přelit pak byl v roce 1897). K přestavbám mělo dojít v letech 1746 a 1845. Mezi tím kostel snad vyhořel, stejně jako zbytek obce. V interiéru kostela byl umístěn obraz Poslední večeře Páně od Petra Brandla. Kolem kostela stával hřbitov, který byl zrušen v roce 1658 a přesunut za obec. Odkazy Reference Související články Vémyslice Římskokatolická farnost Vémyslice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Jakuba Staršího (Želetice, okres Znojmo)

Kostel svatého Jakuba Staršího (případně také kostel svatého Jakuba Většího) je filiální kostel v římskokatolické farnosti Žerotice, nachází se na návsi obce Želetice. Kostel je raně barokní stavbou s gotickými formami, v jádru je zachován gotický presbytář. V kostele je hlavní oltář svatého Jakuba a boční oltáře Panny Marie a svatého Františka Saleského. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Kostel svatého Jakuba byl poprvé zmíněn v roce 1351, kdy byl součástí příslušenství tvrze v Želeticích. Po třicetileté válce byl původní kostel zničen a zpustl, tehdejší majitelé Berchtoldové jej však nechali opravit. Novodobý kostel byl postaven v 17. století či v roce 1768 v barokním slohu. Jeho donátorem byli majitelé panství Walldorfové. Měl stát na základech původní gotické stavby kostela či kaple. Kostel byl obklopen hřbitovem, který byl v 19. století zrušen. Mezi lety 1999 a 2000 byl kostel rekonstruován a vyměněna kupole věže, původní dřevěná byla snesena a je umístěna vedle kostela. Odkazy Reference Související články Želetice Římskokatolická farnost Žerotice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons
Rotunda Nanebevzetí Panny Marie

Rotunda Nanebevzetí Panny Marie je filiální kostel resp. kaple v římskokatolické farnosti Únanov, nachází se v centru obce Plaveč v zahradě zámku Plaveč. Rotunda je románskou stavbou poprvé zmiňovanou v roce 1234. Rotunda je chráněna v rámci areálu zámku jako kulturní památka České republiky. Historie Rotunda byla postavena po začátku 13. století, kdy poprvé je zmiňována v roce 1234. Podle jiných zdrojů však měla být postavena možná již ve století 12. Postavena byla u někdejší gotické tvrzi u řeky Jevišovky. V roce 1487 byl do pískovcové lucerny se zvonicí instalován zvon z roku 1487. Kaple sloužila až do konce husitských válek jako soukromá kaple pro obyvatele tvrze, veřejnosti zpřístupněna byla až později. Rozšířena o gotickou předsíň a o oratoř byla v 15. století, dále pak byla rozšířena v roce 1868 majitelem panství Josefem Widmannem, byla přistavěna rodinná hrobka. Poslední pohřbený člen rodu Widmannů byl do hrobky pohřben v roce 1945. Od roku 2012 existuje papírový model rotundy, jeho autorem je Milan Bartoš. Pohanský idol Jako idol je označován neznámý kamenný objekt, který je umístěn (nebo jen jeho část) na vrcholu rotundy. Má podobu lidské hlavy se čtyřmi abstraktně vyhotovenými tvářemi, z nichž každá hledí na jinou světovou stranu, přičemž by se mohlo jednat o raně slovanskou památku předkřesťanského období, tzv. slovanského pohanství. Idol z Plavče odpovídá dochovaným předkřesťanským idolům z Wolinu a ze Zbruče nebo popisu zaniklého idolu boha Svantovíta na Rujáně. Na rotundu mohla být hlava umístěna z důvodu úsilí plánované christianizace, kdy byla u obyvatel starší pohanská víra nahrazována novější křesťanskou. Pohanský idol tak mohl posloužit jako stavební materiál novějšího svatostánku. Odkazy Reference Související články Plaveč Římskokatolická farnost Únanov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu rotunda Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětějšího srdce Páně (Oslnovice)

Kostel Nejsvětějšího srdce Páně (případně také kaple Nejsvětějšího srdce Ježíšova) se nachází na východním okraji obce Oslnovice u hřbitova. Kostel je filiálním kostelem římskokatolické farnosti Bítov. Jde o novodobou válečnou kapli, která byla do obce přesunuta z Brna a následně znovu postavena. Historie Secesní kaple s dřevěným stropem byla původně kryta šindelem a byla postavena v roce 1915 (nebo v roce 1914) v Brně v Králově Poli jako součást kasáren na dnešní Domažlické ulici jako vojenský kostelík, avšak veřejnosti přístupný. Stavbu navrhl Vladimír Fischer, na výzdobě se podílel Jano Köhler. Kaple, odsvěcená již po obsazení kasáren Wehrmachtem, po roce 1948 považovaná za nepotřebnou, avšak zapsaná v registru kulturních památek, byla navržena k přesunu, který byl schválen do obce Oslnovice. ONV ve Znojmě však povolení nevydal. Kaple tak v rámci vojenského areálu dál chátrala a neměla využití, leda jako skladiště. Až v roce 1968 bylo vydáno povolení k rozebrání kaple a přesunu do obce, takže v roce 1969 byla postupně přesunuta do Oslnovic. OVKSČ ve Znojmě však zamítl povolení k její opětovné stavbě. Až v devadesátých letech 20. století po změně poměrů v okresním zastupitelstvu a znovuustavení Spolku pro výstavbu kostela získala obec stavební povolení a kostel byl znovu sestaven mezi lety 1993 a 1996. Vysvěcen pak byl Ludvíkem Horkým 25. května 1996. Odkazy Reference Související články Oslnovice Římskokatolická farnost Bítov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nejsvětějšího Srdce Páně na Wikimedia Commons
Rotemberk

Rotemberk (též Neznašov) je zaniklý hrad severně od vesnice Habřina v okrese Hradec Králové. Jeho zbytky se nacházejí na protáhlé ostrožně nad levým břehem potoka Hustířanka v nadmořské výšce 300 metrů. Od roku 1964 jsou spolu se zbytky blízkého hradu Vražba a tvrzištěm v Habřině chráněny jako kulturní památka. Historie Po zániku staršího hradu Vražba pravděpodobně Rotemberk převzal sídelní a správní funkci panství. Archeologicky byla doložena existence hradu ve čtrnáctém a patnáctém století. Ojedinělý střep s nejistou datací by mohl pocházet už ze třináctého století. Prvním známým majitelem hradu byl roku 1371 (nebo 1370) uváděný Ješek z Neznášova. Jeho potomkům hrad patřil až do roku 1457, kdy se připomíná vdova Anna po Čeňkovi z Neznášova. Dalším majitelem byl v roce 1494 Bavor z Hustířan. Když zemřel, zdědil část panství s hradem jeho syn Jiřík. Po Jiříkově smrti panství získal jeho bratr Jan starší, za kterého se v roce 1542 v Deskách zemských hrad uvádí jako pustý. Stavební podoba Dochovaná podoba hradu je ovlivněná zemědělskými úpravami pozemků. Na východní straně se nachází protáhlé předhradí, v jehož čele se nachází nevýrazný zbytek valu, který však může být pravěkého původu (z období lužické kultury nebo mladší). Vlastní dvojdílný hrad je od této plošiny oddělen šíjovým příkopem. Dochovaly se pozůstatky opevnění na jižní a východní straně. Na jižní straně je také patrná prohlubeň po podsklepené budově a v jihovýchodním nároží bývala studna. V čele hradu pravděpodobně stála okrouhlá věž. Hradní jádro bylo chráněné dalším příkopem a je zřejmě ukázkou tzv. zavřeného hradu, u kterého obvodové zdi zůstanou stát, zadrží zřícené zdivo vyšších pater a časem vytvoří pahorek, jehož povrch se nachází vysoko nad středověkou úrovní terénu. Přístup Zbytky hradu jsou volně přístupné po odbočce z modře značené turistické trase ze Smiřic do Velichovek. Pod ostrožnou také vede značená cyklotrasa č. 4252 z Velichovek do Habřiny. Odkazy Reference Související články Seznam hradů v Královéhradeckém kraji Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rotemberk na Wikimedia Commons
Burg Rotemberk

Die Ruine der Burg Rotemberk (auch: Hradiště Rotemberk bzw. Tvrziště Rotemberk, auch Rotmberk; deutsch: Rotenberg) befindet sich auf dem Gebiet der Gemeinde Habřina im Okres Hradec Králové in Tschechien. Lage Die Ruine der Höhenburg liegt auf 305 m n.m. über dem Tal der Hustířanka. Nachbarorte sind Velichovky im Norden, Rožnov und Neznášov (Nesnaschow) im Osten, Habřina im Süden, Lužany im Südwesten und Hustířany im Nordwesten. Unterhalb der Burgruine liegt südwestlich die Mühle Podhrad. Geschichte Die Burg Rotemberg wurde vermutlich in der ersten Hälfte des 13. Jahrhunderts anstelle der zerstörten Burg Vražba errichtet. Erster bekannter Besitzer war um 1370 Ješek von Neznášov. Dessen Nachkommen bewohnten die Burg bis 1457. 1494 gehörte sie dem Bavor von Hustířany, dessen Nachkommen die Burg aufgaben. 1542 wurde sie als verlassen bezeichnet. Weblinks Beschreibung auf hrady.cs (aufgerufen 16. März 2016) Beschreibung auf hrady-zriceniny.cz (aufgerufen 17. März 2016) Geschichte der Umgebung der Mühle Podhrad (aufgerufen 17. März 2016) Landkarte auf mapy.cz (aufgerufen 17. März 2016) Einzelnachweise
Rotemberk

Rotemberk – nieistniejący zamek w Czechach, na północ od miejscowości Habřina (powiat Hradec Králové, kraj hradecki), na grzbiecie o nazwie Na Hradě, na wysokości 305 m n.p.m. Historia Wzgórze było zasiedlone już w prehistorii, a zamek był kontynuacją osady, która znajdowała się około kilometra na południe. Pierwsza wzmianka o zamku pochodzi z 1370, kiedy to jego właścicielem był Ješek z Neznášova, dobroczyńca kościoła w Semonicach. W latach 1389–1393 właścicielem zamku pozostawał Majnuš z Neznášova, a następnie jego potomkowie: Bavor, Petr i Čeňko. W 1457 obiekt odziedziczyła wdowa po Čeňku, Anna. W 1494 wymieniany jest kolejny właściciel, Bavor z Husířan, który od 1511 używał przydomka na Rotemberku. W 1565, za czasów syna Bavora, Jana, zamek stał się stolicą państwa smiřickiego. Od 1588 pozostawał pusty i z czasem jego relikty zanikły. Reliktem nieistniejącego zamku jest nazwa Podhradní mlýn dla młyna u podnóża wzgórza zamkowego, udokumentowana w 1542 i obecnie przekształconego w budynek mieszkalny. Architektura Zamek stał na zachód od Neznášov na wydłużonym cyplu, wystającym na zachód i opadającym na lewy brzeg rzeki Hustířanki. Otoczony był podwójnym wałem o nieregularnym zarysie. Największe fortyfikacje znajdowały się od wschodu, gdzie teren zamkowy otwierał się na sąsiedni płaskowyż. Na pozostałych stronach dostępu broniły bardzo strome stoki. W centrum założenia stała okrągła wieża. Studnia znajdowała się na południowym wschodzie. Podczas badań archeologicznych przeprowadzonych w 1978 odkryto szczątki murów kamiennych i ceglanych oraz znaleziono ceramikę z XIV i XV wieku. Wyniki tego badania nie wpłynęły jednak na odtworzenie jego dokładnej budowy. Przypisy