NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Josefa (Dubenec)

Kostel svatého Josefa je římskokatolický filiální, dříve farní kostel v Dubenci. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Původní kostel byl založen v roce 1343 Hynkem z Náchoda a byl zasvěcen svatému Václavu. Patronem kostela byl majitel dubeneckého panství rytíř Přibík. Byl poškozen za husitských válek a musel být znovu vystavěn kolem roku 1600. Tento kostel byl poničen Švédy roku 1645. Kolem roku 1660 přišli do Dubence jezuité ze Žirče, kteří mj. obstarali nové zaklenutí kostela. Stavba současného kostela, se začleněním zbytků staršího kostela, byla zahájena v roce 1736 a výstavba věže a rozšíření kostela bylo dokončeno v roce 1738. V současné době je kostel v péči obce. Architektura Jednolodní orientovaná barokní stavba nepravidelného půdorysu podepřená třemi páry neomítnutých, do výše se zplošťujících pilířů, s věží v průčelí. Ke kněžišti přiléhá ze severu kaple sv. Václava a z jihu sakristie. Stěny omítnuté, kryt valový taškový, věž hranolová, u vydutých stěn skosená. Na nárožích jsou pseudoiónské pilastry s úseky kladí. Portál na západě je uzavřený půlkruhem. Interiér Socha sv. Rodiny na hlavní oltáři z roku 1740 je pravděpodobně posledním velkým dílem Jiřího Františka Pacáka, hlavního sochaře jezuitů ze Žirče. Bohoslužby K bohoslužbám kostel využívá pouze řeckokatolická církev, a to každou druhou sobotu v měsíci od 15:30. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Josefa na Wikimedia Commons Obec Dubenec - Kostel sv. Josefa Archivováno 17. 10. 2013 na Wayback Machine. Atlas Česka Krásné Česko Královéhradecká diecéze Archivováno 17. 10. 2013 na Wayback Machine.
St. Josef (Dubenec)

St. Josef (tschechisch Kostel svatého Josefa) ist eine römisch-katholische Filialkirche in Dubenec (deutsch Dubenetz) im Okres Trutnov in Tschechien. Geschichte Der Ort bestand schon vor der deutschen Besiedlung und wird 1229 erstmals erwähnt. 1343 ist eine dem Heiligen Wenzel geweihte Kirche erwähnt, zwischen 1355 und 1412 sind Pfarrer nachgewiesen. Um 1600 wurde die Kirche in nachgotischem Stil neu errichtet, im Dreißigjährigen Krieg von den Schweden zerstört, 1640 aber von den Jesuiten von Grund auf neu erbaut. In den Jahren 1736–1740 wurde der Bau um den Westteil des Schiffes und den Turm erweitert und dem hl. Josef geweiht. Von 1662 bis 1773 war sie unter der Verwaltung der Schurzer Jesuiten. Heute ist die Kirche Filialkirche im Dekanat Dvůr Králové (Königinhof). Bauwerk Die Kirche ist ein orientierter einschiffiger Barockbau mit Turm an der Stirnfront im Westen. An den Chor schließt im Norden die Wenzelskapelle, im Süden die Sakristei an. Das lange, schmale Schiff hat einen hufeisenförmigen Triumphbogen. Im Obergeschoss des Turmes befindet sich ein Orgelchor. Der Hauptaltar mit Holz-Säulenarchitektur zeigt mittig eine Gruppe der Hl. Familie von Georg Patzak aus Schurz. Die der Schmerzhaften Muttergottes und dem hl. Ignatius geweihten Seitenaltäre stammen von circa 1740. Eine der Glocken stammt von 1550, eine zweite von 1747, eine dritte aus dem Jahr 1831. In der Kirche befinden sich Grabplatten von Carl v. Waldstein, gest. 18. Mai 1604, Priester Georg Urwila und Jakob Topf, Superior, gest. 6. April 1689. Das anschließende Pfarrhaus ist ein einstöckiges Gebäude von 1740. Literatur Franz Schöbel, Beda Menzel: Gotteshäuser der Heimat: ein Heimatbuch des Riesengebirges und Braunauer Ländchens. Riesengebirgs-Heimatverlag Renner, Kempten, S. 56. Weblinks Eintrag auf der Seite des Bistums Hradec Králové (Königgrätz)
Malá vodní elektrárna Miřejovice

Malá vodní elektrárna Miřejovice je součástí zdymadla Miřejovice na Vltavě poblíž Miřejovic v okrese Mělník ve Středočeském kraji. Popis Budova elektrárny je jednopatrová, obdélníkového půdorysu, s půlkruhovými okny a pultovou střechou. Dominantu tvoří transformátorová věž obrácená k levému břehu. Nachází se 150 m za úrovní jezu. U vtoku do elektrárny je 5 stavidlových tabulí, vpravo jalový žlab hrazený stavidlovými tabulemi. Elektrárnu včetně náhonu postavila v letech 1922–1928 firma ing. Pokorného a ing. Peky. Náhon je dlouhý asi 0,7 km a odděluje se od hlavního ramene asi půl kilometru před jezem. Začátkem 90. let 20. století prošla elektrárna generální rekonstrukcí. Elektřinu vyrábí pomocí čtyř Kaplanových turbín a jedné Francisovy turbíny o celkovém výkonu 4,8 MW. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu malá vodní elektrárna Miřejovice na Wikimedia Commons Metrostav 8/2011 Křižíkův velín bude řídit moderní turbíny Archivováno 20. 10. 2013 na Wayback Machine. Zdymadlo, jez a hydroelektrárna Miřejovice, databáze objektů, Výzkumné centrum průmyslového dědictví ČVUT v Praze, zpracovaly: Lenka Popelová, Zuzana Drahotušská, doplnila Eva Dvořáková
Kaple Nanebevzetí Panny Marie (Čánka)

Kaple Nanebevzetí Panny Marie je římskokatolická kaple v Čánce, místní části Opočna. Čánka patří do farnosti Přepychy. Historie Neoklasicistní kaple byla vystavěna podle letopočtu v průčelí kaple v roce 1887. Bohoslužby Bohoslužby se konají třetí neděli v září v 10.30. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons Královéhradecká diecéze Archivováno 20. 10. 2013 na Wayback Machine.
Nemocnice Česká Lípa

Nemocnice s poliklinikou Česká Lípa, a. s., je zdravotnické zařízení vlastněné Libereckým krajem, které poskytuje lůžkovou i ambulantní péči. Svou péči poskytuje nejen cca 120 000 obyvatelům Českolipska, ale částečně také – zejména ve vybraných odbornostech – celému Šluknovskému výběžku. Vzhledem k blízkosti hojně navštěvovaných rekreačních oblastí v okolí České Lípy (Máchovo jezero, Sloup v Čechách, Lužické hory) je hlavním poskytovatelem základní ambulantní a hospitalizační péče také turistům. Historie Veřejná nemocnice v České Lípě byla založena roku 1892 a provozována byla jako Městská nemocnice. V roce 1937 byl přistavěn infekční pavilon. Po druhé světové válce byl na nemocnici přeměněn bývalý okresní starobinec, který stával v blízkosti současné nemocnice, a do něho byla umístěna chirurgie, gynekologie a porodnice. Tento objekt sloužil do roku 1981. Výstavba současné nemocnice začala v roce 1976 a otevřena byla roku 1981. V roce 2008 se nemocnice stala akciovou společností, jejímž nejvyšším orgánem je valná hromada. Kontrolním orgánem společnosti je dozorčí rada. Řídícím orgánem českolipské nemocnice je představenstvo, v jehož čele stojí generální ředitel. Od roku 2009 byl ředitelem Petr Chmátal, v roce 2014 se jím stal Jaroslav Kratochvíl a nyní jím je Pavel Marek. Budovy nemocničního areálu Areál nemocnice tvoří celkem tři budovy: A – Nemocnice (tzv. „hlavní budova“), B – Poliklinika, C – Dětské. Součástí budovy polikliniky je také Nemocniční lékárna. V areálu nemocnice (u vjezdu) se rovněž nachází budova Centra zdraví. Vývoj a modernizace nemocnice v čase 2013 – Nový počítačový tomograf. První část zateplování budov. Zřízení babyboxu. 2014 – Nové vybavení domácího porodního bytu. Druhá etapa zateplování budov. 2015 – Dvě stě nových lůžek pro pacienty. Nový komunikační systém spojení pacientů se zdravotnickým personálem. Otevření Centra zdraví. Nové přístrojové vybavení operačních sálů. 2016 – Rekonstrukce výtahů v hlavní budově. Rekonstrukce Dětského oddělení. Vybavení novými transportními a polohovacími lůžky. 2017 – Přestavba porodního pokoje. Vybudování nové Dětské pohotovosti. Rekonstrukce ambulance na oddělení ARO. Nová parkovací místa. Přiznání dotace z MZ ČR na vzdělávání pracovníků ve zdravotnictví. 2018 – Modernizace a robotizace přístrojového vybavení. Dokončení projektu obnovy lůžek – umístěno zbývajících 350 nových lůžek pro pacienty. Nová magnetická rezonance. Modernizace hemodialyzačního střediska. Stavební úpravy parkovacího prostoru a nový parkovací systém. Rekonstrukce Gynekologicko-porodnického oddělení. Rekonstrukce Novorozenecké JIP a nová dětská ambulance. Nová podoba lůžkových pokojů na Novorozeneckém oddělení. 2019 – Rekonstrukce chirurgického oddělení. Modernizace Neurologické JIP. Částečná modernizace Gynekologických operačních sálů. Generální oprava ambulance neurologie. Značné investice do přístrojového vybavení. 2020 – Dokončena další etapa zateplování budov. Uvedeny do provozu nové webové stránky nemocnice. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nemocnice Česká Lípa na Wikimedia Commons Web nemocnice Web o historii města Česká Lípa, článek o historii nemocnice
Kostel svatého Jakuba Staršího (Skuhrov nad Bělou)

Kostel svatého Jakuba Většího je římskokatolický filiální kostel ve Skuhrově nad Bělou. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Barokní kostel sv. Jakuba Většího je dominantou obce. Na stavbu kostela byl použit kámen ze zříceniny hradu. Kostel byl znovuvysvěcen biskupem královéhradeckým Dominikem Dukou v roce 2008. Interiér V interiéru se nachází pozlacený oltář, jehož rám je vytesán z jednoho kusu dřeva památné lípy, která kdysi rostla pod místem současného oltáře a pod níž byla průzračná studánka. Bohoslužby Bohoslužby se konají v neděli v 10.00 a ve čtvrtek v 17.00. Okolí kostela Na přilehlém hřbitově jsou výstavné hrobky podnikatelských rodů Porkertů a Lerchů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Většího na Wikimedia Commons Skuhrov nad Bělou - kostel na Foto.mapy.cz Skuhrov nad Bělou: Znovu vysvětí kostel sv. Jakuba[nedostupný zdroj] Skuhrov nad Bělou Královéhradecká diecéze Archivováno 29. 10. 2013 na Wayback Machine.
Vojenské muzeum na demarkační linii

Muzeum na demarkační linii v Rokycanech je největší nestátní vojenské muzeum v České republice. Provozovatelem muzea je Nadace pozemního vojska AČR. Muzeum je hlavním pořadatelem akce BAHNA. Nachází se v bývalém vojenském objektu nedaleko za městem Rokycany v okrese Rokycany, u silnice 183, směr Šťáhlavy. Historie Muzeum bylo otevřeno dne 11. listopadu 1997, při příležitosti oslav Dne veteránů, velitelem pozemního vojska generálem Jiřím Šedivým. K přestřižení pásky došlo symbolicky v 11 hodin 11 minut, tedy v čase ukončení první světové války. Od vzniku muzea se podílí na jeho provozu a další činnosti i muzejní spolek Klub vojenského muzea na demarkační linii v Rokycanech, o. s. Současnost Areál muzea se skládá z venkovní a vnitřní expozice. Venkovní expozice muzea obsahuje více než 150 ks vojenské převážně pojízdné techniky z období druhé světové války a z poválečné výzbroje ČSLA a AČR. Součástí venkovní expozice je také ženijní, spojovací a protiletadlová technika, obrněné transportéry, tanky a výzbroj dělostřelectva. Vnitřní expozice obsahuje výzbroj, výstroj, dokumenty a uniformy československé prvorepublikové armády a jejího opevnění opevnění, Wehrmachtu, armády Velké Británie, USA a Sovětského svazu. Součástí je i část věnovaná holokaustu a II. odboji na Rokycansku. Otevřeno je od 1. dubna do 31. října každý den od 9 do 18 hodin. Muzeum na demarkační linii v Rokycanech připravilo pro návštěvníky trojrozměrnou výstavu Přínos legionářů pro vznik Československa. Výstava seznamuje s formováním jednotek. V době od 6. července 2015 do 31. srpna 2015 jsou expozice Muzea na demarkační linii v Rokycanech rozšířeny o výstavu k 70. výročí osvobození. V sobotu 20. června 2015 proběhla na tankodromu u Strašic akce Den pozemního vojska – BAHNA 2015. Exponáty štábní automobil Škoda 903 Superb, četnický autokar Walter, replika obrněného automobilu Tatra vz.30, legendární Willys MB, Dodge, GAZ 67, nákladní automobil Studebaker US-6, GMC 353 CCKW, několik verzí standardních německých nákladních automobilů Opel Blitz, Mercedes či Phänomen Granit, Praga RN, Tatra 57 K, Ford Canada, Bedford OXD, mnoho typů vozidel Tatra, Praga, Zil, Ural, Gaz, Uaz, Kraz, legendární sovětský tank T-34/85, samohybné dělo SU-100, kolopásový transportér OT-810 v několika verzích, vyprošťovací tank VT-34, VT-55, střední tank T-55AM2,T-72 a mnoho dalšího. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vojenské muzeum na demarkační linii na Wikimedia Commons Web Vojenského Muzea na demarkační linii v Rokycanech – Oficiální stránky muzea http://www.klub-vm.eu/ – Muzejní spolek KLUB VOJENSKÉHO MUZEA na demarkační linii v Rokycanech, o. s.
Kostel svatého Ducha (Dobruška)

Kostel svatého Ducha je římskokatolický hřbitovní kostel v Dobrušce za městem směrem k Orlickým horám. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Datum vzniku původního kostela není známo. V 16. století byl zřejmě původní dřevěný kostel nahrazen kamenným. Gotický původ kostela se zatím nepotvrdil. Se zvonicí osazenou zvonem z roku 1588 od královéhradeckého zvonaře Eliáše je kostel nejvýraznější krajinnou dominantou. Pod zvonicí byla v letech 1767–1782 poustevna. Barokní úpravy kostela byly provedeny v roce 1761, další úpravy v letech 1896 a 1957. Při poslední úpravě byl kostelu vrácen renesanční nádech. Architektura Jednolodní, přibližně orientovaná podélná stavba s mírně odsazeným obdélným presbytářem a sakristií čtvercového tvaru v ose závěru. Hlavní průčelí je členěno pilastry a završeno barokním vykrajovaným štítem a trojúhelníkovým nástavcem. Hranolová raně barokní zvonice z roku 1687 je součástí ohradní zdi hřbitova. Interiér V kostele je pohřben donátor kostela rytíř Andreáš Nejman z Ryglic a Lövensteinu (náhrobek z roku 1632). Bohoslužby Bohoslužby se v kostele konají příležitostně. Zajímavosti V prostoru kostela a zvonice se natáčel televizní seriál F. L. Věk. Kostel si zahrál i ve filmu Babička. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Ducha na Wikimedia Commons kostel sv. Ducha, Dobruška na www.hrady.cz Dobruška - Kostel sv. Ducha na www.turistika.cz Kostel sv. Ducha v Dobrušce na Sematam.cz Archivováno 23. 10. 2013 na Wayback Machine. Kostel sv. Ducha - Dobruška na atlasceska.cz Kostelík sv. Ducha hrál v seriálu F. L. Věk i ve filmu Babička Královéhradecká diecéze Archivováno 23. 10. 2013 na Wayback Machine.
Kościół św. Wawrzyńca w Potštejnie

Kościół św. Wawrzyńca w Potštejnie (czes. Kostel sv. Vavřince v Potštejně) – katolicki kościół parafialny zlokalizowany w Czechach, w miejscowości Potštejn (kraj hradecki). Historia Klasycystyczny lub empirowy obiekt jest usytuowany w centrum miejscowości, przy skrzyżowaniu dróg. Stoi na miejscu wcześniejszego, drewnianego kościoła gotyckiego otoczonego cmentarzem. Powstał w latach 1816-1821 (kamień węgielny wmurowano w 1807) według planów J. Kurza i J. Breunnera. Został mocno uszkodzony w 1861, podczas pożaru wywołanego uderzeniem pioruna, kiedy to spłonęła wieża i dach, a także stopiły się dzwony. Architektura Kościół jest murowany, jednonawowy, wzniesiony na rzucie prostokąta. Prezbiterium jest zamknięte półkoliście od wewnątrz, a z zewnątrz poligonalnie. W osi świątyni znajduje się zakrystia od wschodu i wieża od zachodu. Ściany od zewnątrz są zdobione pilastrami z głowicami. Od zachodu znajduje się prostokątny portal z niszami, w których umieszczono rzeźby św. Anny i św. Antoniego Padewskiego. Nad drzwiami wejściowymi widnieją napisy łacińskie: Fides, Spes, Charita (pol. Wiara, Nadzieja, Łaska). Z oryginalnego wyposażenia zachował się obraz ołtarzowy przedstawiający św. Wawrzyńca, autorstwa Antonina Machka. Przy kościele rośnie "Lipa Svobody" posadzona w 1919, kiedy Czechosłowacja uzyskała niepodległość. Stanowi miejsce zbiórek patriotycznych. Galeria Przypisy
Kaple Bolestivé matky Boží (Dubenec)

Kaple Bolestivé matky Boží je římskokatolická kaple v obci Dubenec, farnosti Dvůr Králové nad Labem. Kaple je situována u silnice z Dubence ve směru na Hřibojedy. Historie Kaple byla postavena farářem Böhmem v roce 1720. Na začátku sedmdesátých let 20. století byla vykradena a dveře poničeny. V roce 1978 kapličku s partou zedníků opravil pan Vejr z Velichovek, dveře opravil pan Krištuf z Dubence, vnitřní úpravu a její omalování provedl Václav Krystýnek ze Strážnice. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Bolestivé matky Boží na Wikimedia Commons Dubenec - kaplička bolestivé matky boží Kaplička Bolestivé Matky Boží u Dubence směrem na Hvězdu
Kaple svaté Máří Magdaleny (Nouzov)

Kaple svaté Máří Magdaleny je římskokatolická pseudogotická kaple v Nouzově, místní části obce Litíč. Kaple je v majetku obce Litíč. Historie Kaple byla postavena v roce 1864. Oprava byla provedena v roce 2004. Okolí kaple Za kaplí se nachází památník obětem 1. světové války. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Máří Magdaleny na Wikimedia Commons Nouzov - kaplička na turistika.cz Trutnovsko.net Nouzov (TU) - kaple na České a moravské kostely Archivováno 2. 11. 2013 na Wayback Machine. kaple Panny Marie v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice
Kostel svatého Jakuba Staršího (Telč)

Kostel svatého Jakuba Staršího je římskokatolický chrám ve městě Telč v okrese Jihlava. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. První zmínka o faře v Telči se vztahuje k roku 1372, k roku 1386 je připomínám požár, který, mimo jiné, zničil také farní kostel. V první polovině 15. století je zmiňován havarijní stav chrámu, který byl zřejmě opraven ve 40. a 50. letech 15. století. Tehdy byl přestavěn do současné dvoulodní gotické podoby s 50 metrů vysokou hranolovou věží přimykající se k severní straně kněžiště. V 17. století vznikly raně barokní přístavby (krypta, sakristie, kaple), z roku 1737 pochází zastřešená chodba křížové cesty mezi kostelem a sousedním zámkem. Na konci 19. století došlo k puristickým úpravám chrámu, kdy byla zbořena většina přístavků ze 17. století, kostel také obdržel novogotický oltář. Kvůli náklonu věže a trhlinám ve zdivu byl v letech 1961–1988 uzavřen, během této doby došlo k jeho statickému zajištění. Kolem kostela se do 70. let 17. století nacházel hřbitov. Je farním kostelem telčské farnosti. Odkazy Reference Literatura GORYČKOVÁ, Naděžda; BLÁHA, Jiří; BLÁHOVÁ, Lucie; DOSTÁLOVÁ, Jana; INDROVÁ, Martina. Průvodce architekturou Telče. Telč Architecture Guide. Příprava vydání Naděžda Goryčková. Praha: Národní památkový ústav, generální ředitelství, 2015. 368 s. ISBN 978-80-7480-035-1. S. 87–89. (česky a anglicky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba Staršího v Telči na Wikimedia Commons Kostel sv. Jakuba Většího na webu projektu Telč a jezuité, řád a jeho mecenáši
Chrám svatého Mikuláše (Plzeň)

Kostel svatého Mikuláše je kostel v Plzni. Byl založen roku 1406 na historické tvrzi Mitrvald pánů z Litic. K významné změně došlo roku 1599, kdy byl sklenut presbytář a kaple sv. Anny. Další úpravy kostela byly provedeny v období baroka v letech 1739–1744, kdy vznikl nový portál a boční loď. Ani v 19. století nezůstal kostel beze změny. Poslední úprava zahrnula dostavbu sakristie. Kostel je dvoulodní s polygonálním presbytářem a obdélnou kaplí sv. Anny na severní straně. Oltář, sochy, kazatelna a jiné vnitřní zařízení jsou ve stylu barokním a rokokovém. Od roku 1993 používá chrám řeckokatolická církev, které nyní patří. Literatura BĚLOHLÁVEK M. Archív města Plzně. Průvodce po fondech a sbírkách.. [s.l.]: Západočeské nakladatelství, 1987. BĚLOHLÁVEK M. Plzeňská předměstí. Plzeň: Plzeň (vyd. Plzeňský kraj), 1997. FOUD K. Vesnice Plzeňského kraje. Plzeň – sever a Plzeň – město. Plzeň: vyd. Plzeňský kraj, 2010. KOLEKTIV. Průvodce architekturou města od počátku 19. století do současnosti. Plzeň: Plzeň (NAVA), 2013. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Cerkiew św. Mikołaja w Pilźnie

Cerkiew św. Mikołaja (cz. Chrám svatého Mikuláše) – greckokatolicka cerkiew parafialna znajdująca się w czeskim mieście Pilzno. Historia Według legendy kościół wzniósł w 1406, na swojej winnicy, mieszczanin Vít Malíř. Badania wskazują jednak, że pochodzi on z około 1340 roku. W 1414 założono przykościelny cmentarz. W 1740 przebudowany w stylu barokowym, a w 1909 dobudowano zakrystię. W latach 1910–1913 opiekowali się nim Dominikanie, zanim wznieśli oni kościół Matki Bożej Różańcowej i klasztor. 3 maja 1958 kościół św. Mikołaja został wpisany do rejestru zabytków. W nocy z 21 na 22 grudnia 1990 świątynia została uszkodzona podczas pożaru zakrystii. W 1993 została przekazana parafii greckokatolickiej, a w 2010 rozpoczął się remont cerkwi. Architektura Świątynia łączy elementy gotyku, renesansu, baroku i neorenesansu, ma dwie nawy. Galeria Przypisy
Kostel svatého Mikuláše (Spálené Poříčí)

Kostel svatého Mikuláše je římskokatolický farní kostel farnosti Spálené Poříčí ve Spáleném Poříčí na náměstí Svobody. První zmínka se datuje ze 14. století. Poté byl kostel několikrát přestavován, přičemž současná podoba je z roku 1882. V interiéru je historicky cenný inventář a zvon z počátku 16. století. Na dřevěných lavicích a kazatelně se nachází dvojí provedeni erbů Vratislava z Mitrovic a jeho manželky Kocové z Dobrše pocházející asi z roku 1690. Okna zdobí vitráže malíře Josefa Hodka ze 40. let 20. století. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek IV. Vikariát Kolínský a Rokycanský; část XII. Vikariát Rokycanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1910. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 9. Poříčí Spálené, děkanství, s. 211 – 216. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Národní památkový ústav Rozpis bohoslužeb
Na Vrchách (rozhledna)

Na Vrchách je rozhledna na stejnojmenné kótě 481 m n. m. cca 1 km severně od obce Břasy, na místě bývalého vojenského radaru. Historie Se stavbou víceúčelové budovy dle projektu Petra Kesla ze Západočeské univerzity započala společnost Saportan s.r.o. v dubnu roku 2013. Dřevem opláštěná budova má téměř čtvercový půdorys a k vrcholu se dvě hrany sbíhají. Jejím hlavním účelem je datový přenos bezpečnostního kamerového systému (zařízení jsou umístěna ve veřejnosti nepřístupném nejvyšším patře) a vyhlídka na krajinu (umístěná o patro níže). K slavnostnímu otevření došlo 3. července 2013. Výhled Z okolí Plzně rozhledny Krkavec, Chlum a Sylván, vrchy Radeč a Vladař, Radyně se zříceninou hradu, Český les, Šumava či Klínovec v Krušných horách. Přístup Za obcí Břasy odbočka vlevo ze silnice 232, která vede přímo k rozhledně. Břasy jsou též nejbližší vlakovou stanicí. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Na Vrších na Wikimedia Commons Rozhledny 2 Plzenskonakole.cz Rozhlednovymrajem.cz