NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Loretánská kaple v Rabštejně nad Střelou

Loretánská kaple v Rabštejně nad Střelou na Plzeňsku se nachází na Loretánském vršku v severovýchodní části města pod bývalými hradbami. Je chráněna jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Loretánská kaple byla postavena roku 1671 v předpolí dolní městské brány. Založil ji Sebastian hrabě z Pöttingu a předal ji do správy rabštejnskému servitskému klášteru. Roku 1712 byla zachycena na rytině městečka od P. Mauritia Vogta. Kaple je jednou z nejmenších loretánských kaplí v Česku. Stojí při cestě od kamenného mostu přes řeku Střelu do města a přístupná je odbočkou z hlavní ulice pod bývalým špitálem. Jedná se o jednoduchou hranolovou stavbu orientovanou k východu, stojící na skalnatém výběžku. Na západní stěně má trojúhelníkově završené okno, na jižní stěně dva pravoúhlé portály. Zbylé dvě stěny jsou slepé, nárožní pilastry bez hlavic a hlavní římsa je mělká. Nízká stanová střecha je zakončena sanktusníkem. Vnitřní zařízení kaple pochází z konce 17. a počátku 19. století. Před odstraněním vnitřní zdi patřila ke kaplím poloplášťového typu (s chodbou na levé a závěrové straně). Nasvědčují tomu obvodové rozměry 12,25 m x 7,30 m a zazděné vstupní otvory. Po zrušení kláštera roku 1787 kaple chátrala a poničena byla také vichřicí v roce 1793. Při průtrži mračen byla zničena střecha, klenba a velká část vnitřku. Z iniciativy rabštejnských občanů prošla kaple důkladnou opravou. Roku 1843 byla zřícená klenba nahrazena prkenným podhledem pobitým trámy a čtvercový zamřížovaný otvor na čelní stěně byl vyměněn za otvor s hrotitým obloukem. Profilované vstupy zůstaly jen na předměstské straně, vstupy z protější strany byly zazděny. Zazděn byl také menší otvor, který vedl do vnitřní chodbičky ke krovu. Pořízena byla také valbová střecha se santusníkem. Od roku 1945 kaple nebyla používána. Další oprava proběhla v 90. letech 20. století. Loretánská kaple je samostatně přístupná po dohodě, klíč je možné zapůjčit v otevírací době informačního centra na náměstí. Odkazy Reference Literatura BUKOVSKÝ, Jan. Loretánské kaple v Čechách a na Moravě. 1. vyd. Praha: Libri, 2000. s. 145. ISBN 80-7277-015-2. DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů. 1. vyd. Praha: Libri, 1999. 733 s. ISBN 80-85983-62-1. PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek Díl III. Vikariát Kralovický, Vlašimský a Zbraslavský; část VIII. Vikariát Kralovický. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1909. 363 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 14. Rabštýn, Kaple Loretánská, s. 102. Související články Seznam Loretánských kaplí v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Loretánská kaple na Wikimedia Commons Město Rabštejn nad Střelou: Historie.
Loretánská kaple v Týnci u Klatov

Loretánská kaple v Týnci u Klatov se nachází v centru osady Loreta, místní části obce Týnec, při silnici procházející ve směru na Klatovy, dva kilometry severovýchodně od Týnce. Je chráněna jako nemovitá Kulturní památka České republiky. Historie Loretánská kaple byla založena roku 1711 Barborou Krakowskou z Kolowrat. Již roku 1783 se prakticky rozpadla, obnovena byla rodem Kolowratů a Vrbnů roku 1831. Jedná se o obdélnou stavbu orientovanou kolmo k cestě, se sanktusníkem umístěným ve středu střechy. Její vnější rozměry jsou 12,58 x 7,37 metru. Původní vnitřní výzdoba kaple byla prostá. Nečleněné plochy obvodových stěn byly orámovány soklem a horizontálním pásem pod silně vyloženou římsou, které spojovaly lysény na nárožích. V této ploše pak vynikaly otvory čelního okna a čtveřice bočních vstupů. Z výzdoby se dochovaly na východní straně kaple obraz Panny Marie Loretánské a v podřímsovém pásu malovaný alianční znak Kolowratů a Vrbnů, obnovitelů kaple. V 90. letech 20. století byla Santa Casa zrekonstruována, restaurovány byly i fresky v interiéru kaple. Kaple je nepřístupná. Odkazy Reference Literatura BUKOVSKÝ, Jan. Loretánské kaple v Čechách a na Moravě. 1. vyd. Praha: Libri, 2000. Související články Seznam Loretánských kaplí v Česku Kaple svatého Jana Nepomuckého (Týnec) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Loretánská kaple v Týnci u Klatov na Wikimedia Commons Hrady.cz: Kaple Panny Marie Loretánské (loreta). L.P., 6. 6. 2006, foto: Luděk Pitter 04/2006.
Loretánská kaple u Pyšel

Loretánská kaple u Pyšel na Benešovsku se nachází severozápadně od centra obce Pyšely na návrší, kde je místní hřbitov. Kaple je chráněna jako nemovitá Kulturní památka České republiky. Historie Loretánská kaple byla postavena roku 1699. Jejím donátorem byl František Antonín hrabě z Halleweilu. Původně stála osamocena na zdaleka viditelném návrší. Vyhledávaným poutním místem byla až do Josefínských reforem, kdy byla roku 1781 zrušena. Od zboření ji zachránilo založení hřbitova v jejím sousedství v roce 1790, protože starý hřbitov v obci u kostela Povýšení svatého Kříže byl uzavřen. Santa Casa byla znovu vysvěcena a slouží jako hřbitovní kaple. Za prostým oltářem se nachází dřevěné pažení se zamřížovanými otvory a dveře vedoucí do prostoru za oltářem. Před čelní stranou mensy je malované barokní antipendium s obrazem Loretánské Madony uprostřed. Za pažením je výklenek se sochou Loretánské Madony. Kaple je čtvrtplášťová, se čtyřmi vchody a malým okénkem, do patra vedou schody. Její vnější rozměry jsou 13,03 x 7,68 metru. Roku 1999 byla kaple zrekonstruována. Odkazy Reference Literatura Depositum katolické teologické fakulty: Soupis památek, ročník 28. Politický okres vinohradský (1908) S. 133-135. Dostupné online Archivováno 25. 8. 2016 na Wayback Machine.. Související články Seznam Loretánských kaplí v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Loretánská kaple u Pyšel na Wikimedia Commons Hrady.cz: Kaple Panny Marie Loretánské (Pyšely). Milan Caha, 9. 9. 2009.
Kostel Narození svatého Jana Křtitele (Lysá nad Labem)

Kostel Narození sv. Jana Křtitele je farní kostel v Lysé nad Labem na náměstí Bedřicha Hrozného v okrese Nymburk ve Středočeském kraji. Barokní chrám byl postaven v první polovině 18. století podle návrhu Františka Maxmiliána Kaňky a nahradil tak původní gotický farní kostel stejného zasvěcení, který stál na náměstí východněji a byl zbořen roku 1879. Na dokončení kostela se podílel Anselmo Lurago. Kolem kostela obíhá ohradní zeď osazená sochami světců, církevních otců, evangelistů a archandělů. Architektem ohradní zdi z roku 1741 je Anselmo Lurago. Kostel a ohradní zeď s postavami světců jsou chráněny jakožto nemovité kulturní památky České republiky. Sochy na ohradní zdi Sochy na ohradní zdi kostela Narození sv. Jana Křtitele jsou barokní, z jemnozrnného pískovce. Církevní otcové Archandělové Svatí Evangelisté Fotogalerie Odkazy Reference Literatura ADAMCOVÁ, Kateřina. Sochy na ohradní zdi kostela sv. Jana Křtitele v Lysé nad Labem, aneb „Když podstavce vyprávějí…“ . In: Památky středních Čech 2015/29, Praha 2015, 1–15 BAREŠ, František. Soupis památek historických a uměleckých v království Českém od pravěku do počátku XIX. století. XXI, Politický okres Mladoboleslavský. Praha: Archaeologická kommisse při Č. ak. císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1905. 412 s. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-25. Kapitola Lysá nad Labem - Kostel sv. Jana Křtitele, s. 147–157. BORSKÝ, František. Lysá nad Labem. Lysá n. L. : Naše Vojsko, 1982. FOJTŮ, Petra. Barokní památky v Lysé nad Labem se zaměřením na architekturu a sochařství. Praha, 2007 [cit. 19.9.2015]. 79 s. bakalářská práce. Univerzita Karlova v Praze, Ústav dějin křesťanského umění, Katolicko-teologická fakulta. Vedoucí práce Martin Zlatohlávek. Dostupné online. HORYNA, Mojmír.; PENNINGER, R. Lysá nad Labem – stavebně historický průzkum historické části, Praha: SÚRPMO, 1977. HORYNA, Mojmír. Lysá nad Labem – Kostel sv. Jana Křtitele, stavebně historický průzkum. Praha 1998 CHMELOVÁ, Božena. Příběhy, pověsti a historie města Lysá nad Labem a okolí. Lysá nad Labem: Alpy, 1999. KOŘÍNKOVÁ, Marie. Barokní Lysá. Nymburk: Vega-L, 2005. KUČA, Karel. Města a městečka v Čechách, na Moravě a ve Slezsku; Díl 3. Kolín-Miro. Praha: Libri, 1998. s. 719–735. OTRUBA, František. Paměti města Lysá nad Labem. Jihlava : Město Lysá n.L., 1997. POCHE, Emanuel. Umělecké památky Čech 2 K/O. Praha : Academia, 1978. s. 335 PREISS, Pavel. František Antonín Špork a barokní kultura v Čechách. Praha: Paseka, 2003. VOJÁČEK, Josef. Lysá nad Labem – grunty,domky a jejich majitelé. Lysá nad Labem: Město Lysá nad Labem, 1936. VOJÁČEK, Josef. Kostel sv. Jana Křtitele v Lysé nad Labem: k oslavě 200 let jeho posvěcení 1741 – 1941. Lysá n. L. 1941 ZAHRADNÍK, Pavel. Lysá nad Labem - Kostel sv. Jana Křtitele: Dějiny objektu. Praha 1998 Související články Seznam kulturních památek v Lysé nad Labem Seznam soch v Lysé nad Labem Římskokatolická farnost Lysá nad Labem Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Informační centrum Lysá nad Labem Facebook Zámecký areál Lysá nad Labem
Església de la Santíssima Trinitat de Fulnek

L'Església de la Santíssima Trinitat a Fulnek (Moràvia, República Txeca), és una construcció de mitjan segle xviii, situada darrere el castell que domina la ciutat, forma part de les construccions barroques més valuoses del nord-est de Moràvia. Se situa al mateix lloc que l'antiga església parroquial, que data del segle xiii. L'església fou construïda arran del culte creixent a una imatge local de la Verge Maria Auxiliadora la qual hom creu que vessava llàgrimes i que després de pregar-hi van ocórrer alguns guariments miraculosos. L'arquitecte del temple fou Nikolaus Thalherr, l'interior de l'església és decorat per pintures murals de Joseph Ignatz Sadler, imatges d'Ignatz Viktorin Raab i Fe­lix Ivo Leicher, així com per mobiliari valuós. Referències Enllaços externs Pàgina oficial de l'església Catòlica Romana de Fulnek Arxivat 2007-11-14 a Wayback Machine. Pàgina oficial de la ciutat de Fulnek Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine.
Église de la Sainte-Trinité de Fulnek

L'église de la Sainte-Trinité se situe à Fulnek en République tchèque. Historique L'église a été construite au XVIIIe siècle par Joseph Barwig et l'architecte Nikolaus Thalherr. Description Notes et références Voir aussi Articles connexes Felix Ivo Leicher, peintre ayant travaillé sur le retable de cette église Liens externes Site officiel Portail du baroque Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Tchéquie
Szentháromság-templom (Fulnek)

Fulnek római katolikus plébániatemploma, amelyet a Szentháromság tiszteletére szenteltek, a 18. század közepén épült. A templom a kastély után a város legjelentősebb épülete, egyben Északkelet-Morvaország legértékesebb barokk épületei közé tartozik. A jelenlegi templom a korábbi, 13. századi plébániatemplom helyén áll. A templom megépítése a Segítő Szűzanya csodás kegyképe iránt egyre növekvő tiszteletnek köszönhető. A hagyomány szerint a kép egykor könnyezett, a képnél végzett imádságok hatására csodás gyógyulások történtek. A templom Nikolaus Thalherr építész munkája. A templombelsőt Joseph Ignatz Sadler mennyezeti festményei, Ignatz Viktorin Raab és Felix Ivo Leicher képei díszítik. Jelentős értéket képvisel a templomi bútorzat is. Jegyzetek További információk www.farnostfulnek.info www.fulnek.cz
Kościół Trójcy Przenajświętszej w Fulneku

Rzymskokatolicki kościół parafialny Trójcy Przenajświętszej w Fulneku swymi początkami sięga XVIII w. i jest po zamku główną dominantą miasta. Z uwagi na swoją barokową architekturę oraz bogato zdobione wnętrze, świątynia ta należy do wybitnych zabytków stylu barokowego na północno-wschodnich Morawach. W przeszłości była miejscem pielgrzymek. Gmach świątyni został postawiony na miejscu pierwotnego kościoła, który wzniesiono już w XIII wieku Od 2005 opiekę nad kościołem sprawują pallotyni. Budowa nowej barokowej świątyni związana jest z rosnącym kultem cudownego obrazu Matki Bożej Nieustającej Pomocy, który uważano za cudowny, bowiem według wierzeń, z obrazu wyciekały łzy a po modlitwach wiernych doszło do kilku uzdrowień. Architektem świątyni jest Mikołaj Thalherr, natomiast malarzem fresków sufitowych wnętrza Józef Ignacy Sadler. Obrazy natomiast są dziełem dwóch artystów Ignacego Viktora Raaba oraz Feliksa Ivo Leichera. Do bogato zdobionego wnętrza świątyni zaliczyć należy również jej wartościowe wyposażenie. Przypisy Linki zewnętrzne Artykuł na oficjalnym portalu fulneckiej parafii. farnostfulnek.info. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-08-30)]. Artykuł na oficjalnym portalu miasta Fulnek. fulnek.cz. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-08-31)].
Chodské náměstí (Plzeň)

Chodské náměstí je náměstí v Plzni, v městské části Jižní Předměstí. Náměstí je formováno především ulicemi Klatovskou a Edvarda Beneše, kterou je rozděleno na dvě části. Nejdůležitějšími budovami náměstí jsou Fakulta pedagogická Západočeské univerzity, kostel svatého Jana Nepomuckého a Střední průmyslová škola stavební. Na náměstí se dále nachází pomník 2. pěší divize americké armády, jako připomínka likvidace německého odstřelovače americkými vojáky. Chodské náměstí je každoročně jedním z dějišť vzpomínkových akcí při oslavách Dne svobody. Doprava Po Klatovské třídě, která náměstím prochází, je vedena silnice I/27 tvořící hlavní průtah Plzní v severojižním směru. Po Klatovské třídě vede jedna z tramvajových tratí končící na Borských polích. Na trati v současnosti jezdí linka číslo 4, která má na náměstí zastávky. Noční autobusové linky N1 a N4 využívají zastávky před stavební průmyslovkou. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chodské náměstí na Wikimedia Commons Reference Literatura FANTOVÁ, Kateřina. Plzeňský uličník. Pročpa se takle menujou?. Plzeň: Starý most, 2019. 144 s. ISBN 978-80-7640-003-0. S. 41.
Chrám Stětí svatého Jana Křtitele (Rumburk)

Kaple, respektive chrám Stětí svatého Jana Křtitele v Rumburku v okrese Děčín je barokní stavba z let 1725–1784. Původně poutní kaple byla přestavěna a od roku 1959, kdy byla na 99 let pronajata pravoslavné církvi, slouží jako chrám české pravoslavné církve. Nachází se na Strážném vrchu č. 88/35, přibližně 1 km severně od rumburského Lužického náměstí. Dějiny kostela Dnešní chrám býval původně poutní kaplí. Její základní kámen byl položen v roce 1722 a byla dokončena roku 1725. V roce 1784 byla kaple zrušena. V roce 1787 se majitelem stal rumburský výrobce plátna Fidelis Salomon, který objekt přestavěl na větrný mlýn, ten však byl později s ekonomických důvodů zrušen a na jeho místě vznikla hospoda. Roku 1845 získal areál spolek rumburských měšťanů, jejichž cílem byla obnova poutního místa. Do roku 1829 byla severně od bývalé kaple vybudována Křížová cesta s Kalvárií. Poutní místo pak fungovalo až do konce druhé světové války. Po vyhnání německého obyvatelstva ze zdejšího kraje byla v objektu zřízena hláska pohraniční stráže. V polovině 50. let se uvažovalo o demolici objektu, v roce 1959 se však Andreji Kolomackému, v tomto kraji působícímu pravoslavnému duchovnímu a architektovi, podařilo získat tehdy zchátralý katolický kostelík s farou patřící pod rumburskou římskokatolickou farnost pro potřeby pravoslavné církve a vlastními silami ho opravil. Jako chrám pravoslavné církve v českých zemích a na Slovensku objekt slouží dodnes. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chrám Stětí svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons http://www.turistika.cz/mista/rumburk-kostel-steti-svateho-jana-krtitele http://www.hrady.cz/?OID=8754
Schloss Blatná

Das Schloss Blatná steht in der tschechischen Stadt Blatná 60 Kilometer nordwestlich von Budweis im Jihočeský kraj. Es ist für Besucher zu besichtigen. Geschichte Die ursprüngliche Burg mit einer Kapelle entstand im 13. Jahrhundert. Die erste schriftliche Erwähnung erfolgte 1235. Ab dem 13. Jahrhundert gehörte die Burg den Bavor von Strakonitz. Im 15. Jahrhundert, zur Zeit der Herrschaft des Zdeniek Lev von Rosental, wurde sie in eine Wasserburg umgebaut. Levs Schwester heiratete Georg von Podiebrad und wurde böhmische Königin. 1520 bis 1530 baute der königliche Architekt Benedikt Ried Teile in ein frühes Renaissanceschloss um. Einen weiteren Ausbau nahmen nach 1575 die Herren von Rozdražov vor und ab 1695 die Herren von Serény. 1798 kaufte Wenzel Karl Hildprandt von und zu Ottenhausen das Schloss, dessen Familie es von 1850 bis 1856 durch Bernhard Grueber renovieren ließ. Das Schloss befindet sich noch heute in ihren Händen. Zu besichtigen sind orientalische Rokoko-Salons und Jagdzimmer. Die meisten Zimmer sind mit Möbeln aus dem 19. Jahrhundert ausgestattet. Der älteste Teil des Schlosses ist die romanische Kapelle von etwa 1220. Aus der Zeit der Herren von Rosental stammen die Wandmalereien im Rittersaal und das spätgotische Schloss. Das Schloss liegt inmitten eines großen Englischen Landschaftsgartens mit hundertjährigen Bäumen. Weblinks Beschreibung (tschechisch) Beschreibung und Bilder (tschechisch)
Castello di Blatná

Il castello di Blatná (in ceco Blatná zámek) si trova nella città omonima del Distretto di Strakonice, Boemia Meridionale nella Repubblica Ceca. Rappresenta uno dei castelli circondati dall'acqua meglio conservati del Paese e la sua storia inizia nel XIII secolo. Storia Il castello medievale venne edificato nel XIII secolo dalla famiglia bavarese degli Strakonitz. Venne poi notevolmente ampliato e in parte ricostruito sotto i signori di Rožmitál nel XV e XVI secolo. Questi lo persero a metà del XVI secolo per gli eccessivi debiti accumulati. Successivamente castello e tenuta entrarono in possesso di diverse famiglie nobili, finché, nel 1798, furono acquistati dagli Hildprandt di Ottenhausen, che sono rimasti da allora i proprietari del castello, salvo il periodo durante il quale esistette la Repubblica Federale Ceca e Slovacca. Tra il 1850 e il 1856 il castello subì modifiche neogotiche secondo il modello dell'architettura inglese. In quel periodo vennero rinnovate solo alcune parti dei vecchi edifici con una nuova facciata. Il castello è circondato da un romantico parco paesaggistico della prima metà del XIX secolo. Descrizione Il castello e il parco di Blatná si trovano nell'omonima città della Boemia Meridionale (Repubblica Ceca). L'edificio è uno dei monumenti più importanti del suo genere nel Paese sia architettonicamente sia storicamente. Il castello di Blatná è circondato da un parco paesaggistico e dallo stagno del castello all'estremità sud-ovest della città. Monumento culturale della Repubblica Ceca La tutela dei monumenti della Repubblica Ceca considera il castello di Blatná un monumento culturale tutelato col numero di catalogo 1000146228. Note Bibliografia (CS) Martin Šimek, Blatná, Plzeň, Fraus, 2004, OCLC 85114152. Voci correlate Blatná Distretto di Strakonice Boemia Meridionale Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sul Castello di Blatná Collegamenti esterni (CS) Stavební objekt - detail, su vdp.cuzk.cz. URL consultato il 27 novembre 2023. (CS) Úplné zobrazení záznamu, su aleph.nkp.cz. URL consultato il 27 novembre 2023. (CS) Blatná Chateau, su en.mapy.cz. URL consultato il 27 novembre 2023.
Castelul Blatná

Castelul Blatná este situat la nord-vest cca. 60 km depărtare de České Budějovice din regiunea Jihočeský kraj, Boemia de sud, Cehia. Inițial a fost în secolul XIII, o cetate cu o capelă, pentru prima oară amintită în anul 1235. Construcția a aparținut la început baronilor von Strakonitz. In secolul XV ajunge să fie proprietatea familiei „von Rosental”, prin căsătorie ajunge în posesia regelui Boemiei George Podiebrad, care a transformat cetatea în castel cu o arihitectură tipică renașterii timpurii. Ulterior castelul devine succesiv proprietatea familiilor Rozdražov, Serény și Ottenhausen, ultimii fiind și în prezent proprietarii castelului.
Schloss Brantice

Schloss Brantice (Schloss Bransdorf ) befindet sich im Ort Brantice im tschechischen Okres Bruntál (Bezirk Freudenthal) am linken Ufer der Oppa. Es ist ein dreiflügeliges Gebäude, umgeben von einem englischen Landschaftspark. Das Schloss ist der Öffentlichkeit nicht zugänglich. Geschichte 1449 ist erstmals eine Feste urkundlich erwähnt, die nach dem Kauf durch die Hohenzollern verlassen wurde. Heute erinnern an die Festung nur noch die Überreste des Burggrabens hinter dem Schloss. In der zweiten Hälfte des 16. Jahrhunderts begann Kanzler des Herzogtums Jägerndorf Hieronymus Reinwald mit dem Bau eines Renaissanceschlosses. Der Bau wurde 1604 beendet. Im 18. Jahrhundert wurde das Schloss im Barockstil umgebaut, angebaut wurden ein Flügel und der Park. Im 19. Jahrhundert wurden die Fassaden erneuert. Im 20. Jahrhundert diente es als Lager für Arzneimittel. Literatur Faustin Ens: Das Oppaland, oder der Troppauer Kreis, nach seinen geschichtlichen, naturgeschichtlichen, bürgerlichen und örtlichen Eigenthümlichkeiten. Band 4: Ortsbeschreibungen der Fürstenthümer Jägerndorf und Neisse österreichischen Antheils und der Mährischen Enclaven im Troppauer Kreise. Gerold, Wien 1837, S. 95–100. Weblinks Informationen für über das Schloss Brantice (tschechisch)
Castello di Brantice

Il castello di Brantice (in ceco Brantice zámek), anche noto come castel Bransdorf, si trova nella città omonima del Distretto di Bruntál, Regione di Moravia-Slesia nella Repubblica Ceca. La sua storia inizia nel XVII secolo. Storia Il castello venne edificato nel XVI secolo sulla riva sinistra del fiume Opava sul sito dove sorgeva una fortezza del XV secolo documentata nel 1449. Nel 1526 la famiglia Hohenzoller acquistò fortezza e tenuta ed abbandono al degrado la struttura precedente. Nel 1561 il cancelliere del Ducato di Krnov, Jeroným Reinwald, acquistò il terreno e vi fece costruire un nuovo castello rinascimentale che fu completato nel 1604. Parti di questa struttura sono conservati nelle ali a sud e ad est dell'edificio recente. All'inizio del XVIII secolo la famiglia Trach di Březí, nuova proprietaria, fece ricostruire il castello in stile barocco, venne così aggiunta l'ala settentrionale e fu creato il parco. All'inizio del XIX secolo i nuovi proprietari, i Liechtenstein, fecero modificare le facciate in stile classicista. Da quel momento i Liechtenstein furono proprietari del castello e lo utilizzarono solo come edificio ufficiale di rappresentanza e non come residenza. Dopo la seconda guerra mondiale il castello fu utilizzato come magazzino di medicinali. Col XXI secolo è stato sottoposto ad un lavoro di restauro e dal 2018 il castello ha un nuovo proprietario. Descrizione Il castello si trova a Brantice, città della Regione di Moravia-Slesia (Repubblica Ceca). Sorge sulla riva del fiume Opava nel centro della città. Il castello ha pianta a ferro di cavallo ed è costituito da tre ali a due piani. Il cortile interno ha il porticato sui due piani. L'ingresso principale al castello avviene attraverso un portale e un passaggio con colonne sporgenti. Al piano terra i soffitti sono a volta mentre nel piano superiore sono piani. Il parco esterno è accessibile mentre l'edificio, come proprietà privata, è chiuso al pubblico. Monumento culturale della Repubblica Ceca La tutela dei monumenti della Repubblica Ceca considera il castello di Brantice un monumento culturale tutelato col numero di catalogo 1000126938. Note Bibliografia (CS) Zdenek Fiala, Jakub Pavel, Ladislav Hosák, Hrady, zámky a tvrze v Cechách, na Morave a ve Slezsku, Praha, Svoboda, 1981, OCLC 1247109778. Voci correlate Brantice Distretto di Bruntál Regione di Moravia-Slesia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sul Castello di Brantice Collegamenti esterni (CS) Stavební objekt - detail, su vdp.cuzk.cz. URL consultato il 28 novembre 2023. (CS) Zámek Brantice, su prazdnedomy.cz. URL consultato il 28 novembre 2023. (CS) Brantice Castle, su en.mapy.cz. URL consultato il 28 novembre 2023.