NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Židovský hřbitov v Novém Strašecí

Židovský hřbitov v Novém Strašecí tvořily historicky vlastně hřbitovy dva. Židovské osídlení v Novém Strašecí je doloženo od počátku 17. století. Byl tu malý sídelní okrsek tvořený dvěma uličkami malých domků, Historie Starý hřbitov Původní hřbitov byl založen v polovině 17. století (snad v roce 1650) se nacházel téměř v centru města v blízkosti synagogy, asi 100 metrů od Komenského náměstí. Měl rozlohu 545 m2. a jeho plocha byla vymezena zadními trakty domů v dnešní Havlíčkově ulici a Náměstí 5. května. Vchod byl od západu z dodnes dochované úzké uličky z Náměstí 5. května. Hřbitov byl užíván do založení nového hřbitova v polovině 19. století. V roce 1952 byl zlikvidován, a přestěhován na jižní okraj města (u cesty směrem na Pecínov), náhrobky byly odvezeny a jeho plocha byla přeměněna na zahrady a dvorky. Za jedinou dochovanou připomínku je považována kamenná zeď na západní straně výše uvedené bezejmenné uličky, sloužící dnes jako zídka dvorků a zahrádek vzniklých na ploše bývalého hřbitova. Nový hřbitov Nový židovský hřbitov byl založen na jižním okraji města za obecním hřbitovem křesťanským kolem roku 1835 a měl rozlohu 1986 m2. Dnes je na prostoru 1378 m2 dochováno 239 náhrobků. Židovská komunita v Novém Strašecí přestala existovat v roce 1940. Odkazy Reference Literatura ROZKOŠNÁ, Blanka; JAKUBEC, Pavel. Židovské památky Čech. 1. vyd. Brno: Era, 2004. 480 s. ISBN 80-86517-64-0. (česky, anglické resumé) Související články Nové Strašecí Synagoga v Novém Strašecí Seznam židovských hřbitovů v Česku Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Novém Strašecí na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Nové Strašecí)

Der Jüdische Friedhof in Nové Strašecí (deutsch Neustraschitz), einer tschechischen Stadt im Okres Rakovník in der Mittelböhmischen Region, wurde Mitte des 19. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof liegt am südlichen Stadtrand in Richtung des Stadtteils Pecínov. Auf dem 1986 Quadratmeter großen Friedhof sind heute noch circa 100 Grabsteine erhalten. Weblinks Geschichte der jüdischen Gemeinde Nové Strašecí bei Jewish Cemetery Project (englisch)
Židovský hřbitov v Nýrsku

Židovský hřbitov v Nýrsku leží na východ od města Nýrsko v remízku v poli po levé straně silnice na Milence a Dešenici. Hřbitov se zamyká, klíč však lze zapůjčit v blízkém penzionu Zemanka. Hřbitov je chráněn jako kulturní památka. Dochovalo se zde více než 350 náhrobků, z nichž nejstarší čitelný pochází z roku 1715. Mnohé z náhrobních kamenů jsou využity jako krytina ohradního zdiva. Dvakrát, roku 1750 a 1924, byl areál rozšiřován. Na kované vstupní bráně jsou Davidovy hvězdy. Místní synagoga byla stržena roku 1958. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Nýrsko Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Nýrsku na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Nýrsko)

Der Jüdische Friedhof in Nýrsko (deutsch Neuern), einer Stadt im Okres Klatovy in Tschechien, soll schon im 15. Jahrhundert angelegt worden sein. Der jüdische Friedhof auf einer Anhöhe in Richtung Böhmisch Eisenstein ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof sind noch etwa 350 Grabsteine vorhanden. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Olšanech

Židovský hřbitov v Olšanech, založený v polovině 18. století, se nachází v remízku v poli východně od vsi napravo od silnice na Heřmaneč. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Podobně jako většina židovských pohřebišť leží odlehleji od obce. V tomto případě u silnice na Heřmaneč. Hřbitůvek není rozměrný, čtvercového půdorysu se zbytky obvodového zdiva vstupní budovy (branky, která mohla sloužit i ke kratší promluvě během pohřbu). Rozhodně se nedochoval ve své původní podobě. Traduje se (jako žel u většiny židovských pohřebišť – viz níže), že byl těžce poškozen nacisty. To je ovšem pouze „urban story“, často a ráda omílaná. Daleko větším škůdcem židovských hřbitovů byl teprve shánlivý sedlák z dob komunistického opanování pohraničí. Proti tradovanému „poškození nacisty“ svědčí mimochodem víceméně nepoškozené obelisky rodiny Jelinek v nejvyšší hřbitovní řadě, které by se jinak obětí vandalů staly asi jako první. Mírně svažitý terén je rozdělen do osmi řad, rozhodně však neobsahuje všechny macejvy. V každé z dnes patrných řad objevíme dlouhé mezery, které mohly být původně osazeny stélami. Matriky většiny hřbitovů na Dačicku, díky nimž bychom si mohli „umírání“ na Dačicku ověřit spolehlivěji, se nedochovaly (možná byly během záboru Sudet převezeny do Rakous) Novodobá paměť pak sahá, žel, pouze do devadesátých let minulého století, kdy se začíná s laickou a později i odbornou revitalizací již značně zdevastovaného (a možná i oloupeného) pohřebiště. Průchozí kamenná márnice se až na zbytky obvodového zdiva nedochovala. V době 2. světové války byl velmi poškozen nacisty. Kromě Olšan jsou v epitafech výslovně zmíněny lokality Studená a Strmilov, dále pak Batelov, Brtnice, Kardašova Řečice, Luksei (?), Neustädtel, Pečín, Police, Rudolec a Velká Lhota. Ne všechny jsou místem pobytu, ale mohou to být také místa původu zesnulého nebo jeho předků. Najdeme zde rodinná jména Bienenfeld, Freund, Hahn, Kollman (těch je mnoho v Šafově), Lichtenfeld, Mundstein a Munk, po ženské linii Rein, Roubíček, Seidner a Schulz. Nejhojněji je však zastoupena právě rodina Jelinek přinejmenším alespoň z části (jak dokládají pohřební chvalořeči) usedlá v Olšanech. Listinné prameny jsou kusé, neznáme tedy jejich „civilní“ působení, rozhodně však patří mezi nejvýznačnější reprezentanty náboženské obce. Právě proto by stálo za to podrobněji probádat její význam a působení, protože všechny jelínkovské smuteční řeči vynikají kultivovaností, barokní květnatosti, jsou rytmické a často koncipované formou kryptogramu. Nechybí ani chronogram. Je to také rodina, která v Olšanech zůstávala i ve dvacátém století a pohřbívala zde své členy až do roku 1938. Související články Seznam židovských památek v Jihočeském kraji Olšany Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Olšanech na Wikimedia Commons Detaily, plánek a podrobný katalog náhrobků najdete pod poř. číslem 213 - na Kešetu Reference
Židovský hřbitov v Oseku u Rokycan

Židovský hřbitov v Oseku u Rokycan byl založen nejspíše v 18. století. Nachází se v jihovýchodní části obce Osek v zalesněné ploše u zříceniny letohrádku Kamýk. V areálu zůstaly jen ruiny márnice a ohradní zdi, dochovala se padesátka náhrobních kamenů, z nichž nejstarší pochází snad z roku 1793. Patří k majetku české Federace židovských obcí a je volně přístupný. V obci se také nachází bývalá synagoga. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Osek Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Oseku u Rokycan na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Pacově

Židovský hřbitov v Pacově v Myslíkově ulici vedoucí východně na Hořepník naproti rybníkům pochází z roku 1680. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu se nalézá památník obětem holokaustu a v severozápadní části areálu obřadní síň obsahující hebrejské nápisy a expozici o dějinách Židů na Pacovsku. V obci se také nachází synagoga. Reference Související články Pacov Synagoga v Pacově Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Pacově na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Pacov)

Der Jüdische Friedhof in Pacov (deutsch Patzau), einer Stadt im Okres Pelhřimov in Tschechien, wurde im 16. oder 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten Grabsteine (Mazevot) stammen aus den Jahren 1647 oder 1670. Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Pavlově

Židovský hřbitov v Pavlově se nalézá nalevo při silnici vedoucí z obce na východ k Nemojovu a díky rozloze pouhých 373 m² je jedním z nejmenších židovských hřbitovů v České republice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Dochovala se zde necelá třicítka náhrobních kamenů s posledním uskutečnivším se pohřbem v roce 1894. Ohradní zeď je nekompletní a obřadní síň a vstupní portál zanikly. Reference Související články Pavlov Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Pavlově na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Pavlov u Rynárce)

Der Jüdische Friedhof in Pavlov u Rynárce (deutsch Pawlow), einer Gemeinde im Okres Pelhřimov in Tschechien, wurde vermutlich im 17. Jahrhundert angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich nur noch wenige Grabsteine. Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Podbořanech

Židovský hřbitov v Podbořanech se nachází asi dva kilometry jihovýchodně od města Podbořany, při silnici II/224 směrem na Očihov. Založen byl v roce 1889 a do dnešní doby se dochovalo šest povalených náhrobků z let 1895 až 1919. Většina původních totiž byla odvezena během druhé světové války nacisty, kteří hřbitov těžce poškodili. Ve východní části areálu hřbitova se dříve nacházela márnice, z níž se dochovaly pouze zbytky obvodového zdiva. Kolem hřbitova vede obvodová zeď z červeného pískovce, která je poničená. Reference Související články Synagoga v Podbořanech Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu židovský hřbitov v Podbořanech na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Podbořanském Rohozci

Židovský hřbitov v Podbořanském Rohozci se nachází asi jeden kilometr jihovýchodně od centra obce Podbořanský Rohozec, na konci polní cesty, v blízkosti Rohozeckého potoka. Založen byl roku 1856 a rozkládá se v mírném svahu na ploše 1502 m². Do dnešní doby se dochovalo na 90 náhrobků různé zachovalosti z dob založení hřbitova až do roku 1931. Hřbitov byl zdevastován během druhé světové války i v poválečném období za dob socialismu. Většina náhrobků byla povalena a z márnice v západní části hřbitova se dochovaly jen zbytky obvodového zdiva. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Podbořanském Rohozci na Wikimedia Commons
Židovský hřbitov v Pohořelicích

Židovský hřbitov v Pohořelicích se nachází asi 300 m severozápadně od náměstí Svobody při Tyršově ulici (vedoucí do Cvrčovic). Má rozlohu 8682 m². Hřbitov je od roku 1964 chráněn jako kulturní památka. V pořadí druhý židovský hřbitov v Pohořelicích byl založen zřejmě v druhé polovině 17. století a je zde zachováno celkem 250 náhrobků. Ohledně datace nejstaršího náhrobku se prameny rozcházejí. Zatímco starší literatura uvádí rok 1749, v mladší literatuře se objevuje rok 1687, resp. 1676. Pohřbívalo se zde do druhé světové války. Během ní byl hřbitov nacisty zdevastován, po osvobození opraven. Nachází se zde řada cenných náhrobků barokního a klasicistního typu. Pohořelická židovská komunita přestala existovat v roce 1938. Galerie Odkazy Reference Související články Židovská čtvrť (Pohořelice) Synagoga v Pohořelicích Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Jihomoravském kraji Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Pohořelicích na Wikimedia Commons Hřbitov na www.holocaust.cz Židovský hřbitov v Pohořelicích v dokumentaci náhrobků na webu Židovské obce Brno
Jüdischer Friedhof (Pohořelice)

Der Jüdische Friedhof in Pohořelice (deutsch Pohrlitz), einer Stadt im Okres Brno-venkov in Tschechien, wurde Ende des 17. Jahrhunderts angelegt. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten Grabsteine sind aus dem Jahr 1676. Auf dem Friedhof sind heute noch circa 250 Grabsteine erhalten. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Polici

Židovský hřbitov v Polici se nachází na jižním okraji obce nedaleko Židovské ulice. Na ploše 2 145 m² se dochovalo 300 náhrobků od baroka až po počátek 20. století. Nejstarší náhrobek je datován rokem 1681. Hřbitov je obehnán zdí, v níž je vybudován vchod s márnicí. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Na jižním okraji staré obce vybudoval v roce 1728 hrabě Adam Berchtold po vydání translokačního reskriptu Karlem VI. po obou stranách úvozu pro židovské obyvatelstvo asi 25 domů. Celá ulice se dochovala v původní dispozici. Na okraji barokního ghetta leží židovský hřbitov. 25. června v roce 1758 nově založená ulice vyhořela a s ní pravděpodobně i dřevěná synagoga. Rychtář židovské obce Izák Landesmann se postaral nejen o výstavbu nových domů, ale také nové synagogy. Přesto se část obyvatel židovské obce odstěhovalo. V roce 1769 zde žilo 17 židovských rodin, v letech 1787 až 1848 22 rodin. Po zrušení omezujících židovských zákonů se Židé počali stěhovat do měst a roku 1869 zde žilo již jen 43 Židů. Roku 1891 byla nakonec židovská obec v Polici připojena k židovské obci jemnické. Na přelomu století v roce 1900 zůstávalo v obci 12 osob židovského vyznání. Ještě před vypuknutím první světové války se v roce 1913 odstěhoval poslední Žid. Hřbitov byl pravděpodobně využíván již v roce 1523. I když nejstarší čitelný náhrobek pochází z roku 1681, unikátem je náhrobní kámen Mošeho Cviho Hirschkrona z roku 1842. Na kameni je vyobrazen Mojžíš držící desky Desatera. Jedná se o symboliku pohřbeného jmenovce Mošeho, který zrovna tak jako Mojžíš plnil přikázání Tóry. Poloha Cesta ke hřbitovu vede z centra kolem zámku jižním směrem k Jiratickému potoku z kopce židovskou čtvrtí a přechází později v polní cestu. Od budov u Jiratického potoka pokračuje malá úvozová pěšina až k márnici, která stojí v severním rohu hřbitova a kudy se také do areálu vchází. Celý hřbitov je uzavřen kamennou zdí. Přístup na hřbitov je volný. Reference Související články Police Synagoga v Polici Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Polici na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Police u Jemnice)

Der Jüdische Friedhof in Police u Jemnice, einer Gemeinde im Okres Třebíč in der Kraj Vysočina (Tschechien), wurde vermutlich im 17. Jahrhundert errichtet. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Der älteste Grabstein ist aus dem Jahr 1681, insgesamt sind noch circa 300 Grabsteine vorhanden. Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Polné

Židovský hřbitov v Polné, písemně doložený roku 1597, leží na severozpadním okraji města a přístupný je po silničce odbočující z ulice Pod Kalvárií přes potok a řeku Šlapanku. Je v majetku ŽNO Praha a údajně se zde nachází hrob babičky Adolfa Hitlera. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Nachází se 700 metrů severozápadně od Husova náměstí na Dolním městě – Pod Kalvárií, kde bydlelo až do II. poloviny 17. století několik židovských rodin. K založení došlo podle písemných pramenů v roce 1597 a v 18. a 19. století byl několikrát rozšířen. Okolo něj protéká říčka Šlapanka. Hřbitov zaujímá 3 540 metrů čtverečních. Na místě se tyčí asi 1 300 barokních, klasicistních i novodobých náhrobků v 32 nepravidelných řadách. Nejstarší náhrobní kámen pochází z roku 1683, nejmladší z roku 1940. Areál udržuje skupina místních nadšenců, jimž v činnosti pomáhá od roku 1996 Spolek na záchranu židovských památek. Hrob údajné Hitlerovy babičky Nachází se zde i náhrobek Rosalli Müllerové, rozené Hitlerové, stojí v pravé části hřbitova. V 90. letech se rozšířila informace, že jde o babičku Adolfa Hitlera. Údajně již za protektorátu se sem vypravili příslušníci hitlerjugend, aby náhrobek zničili, deska byla proto povalena a zakryta zeminou. Od roku 1993 v českých novinách a časopisech vycházely články o této zajímavosti, dokonce jeden vyšel i v argentinském listě Gazeta Ilustrada. V roce 1995 o hrobu vysílala reportáž i Televize Nova. Reference Související články Polná Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Polné na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Polná)

Der Jüdische Friedhof in Polná (deutsch Polna), einer tschechischen Stadt im Okres Jihlava in der Kraj Vysočina, wurde im 16. Jahrhundert errichtet und danach mehrfach erweitert. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Auf dem Friedhof befinden sich etwa 900 barocke, klassizistische und neuzeitliche Grabsteine. Siehe auch Jüdische Gemeinde Polná Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Pořejově

Židovský hřbitov v Pořejově, založený nejpozději na začátku 18. století, dostal název podle dnes již zaniklé vesnice Pořejov rozkládající se kdysi nedaleko stejnojmenného rybníka. Situován je cca 500 m od vsi Žebráky ve směru na Dlouhý Újezd v lesním podrostu u silnice vedoucí ze Žebráků k severovýchodu. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Hřbitov se rozkládá v areálu cca 20 x 40 m obklopeném rozpadající se ohradní zdí. Z původních asi tří set náhrobků se dodnes dochovalo necelých 80 včetně fragmentů, s nejstarším čitelným náhrobkem datovaným rokem 1755. Probíhaly zde pohřby nejen židovských obyvatel pořejovských ale i lidí z okolních vsí, např. Částkova či Lesné. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Žebráky Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Pořejově na Wikimedia Commons GPS zaniklého Pořejova.
Jüdischer Friedhof (Pořejov)

Der Jüdische Friedhof in Pořejov (deutsch Purschau), einer heutigen Wüstung in der Gemeinde Hošťka im Okres Tachov in Tschechien, wurde im 18. Jahrhundert errichtet. Der jüdische Friedhof ist seit 2002 ein geschütztes Kulturdenkmal. Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 3: Ochtrup – Zwittau. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08079-6 (Online-Ausgabe). Weblinks Beschreibung (abgerufen am 23. Januar 2015, tschechisch) Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Praze-Uhříněvsi

Židovský hřbitov v Praze-Uhříněvsi se nachází na severním okraji Uhříněvsi, na značené turistické cestě vedoucí kolem obory jako pokračování Vachkovy ulice, asi 800 m severozápadně od Nového náměstí. Byl pravděpodobně založen v první čtvrtině 18. století a následně před polovinou následujícího století rozšířen. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Na ploše 3302 m2 se zachovalo 300 náhrobních kamenů. Nejstarší z nich je datován 1719. Většina náhrobků pochází z 18. a 19. století. Jedná se převážně o pískovcové „půlkruhovitě zakončené stély s reliéfním hebrejským nápisem“. Na mnohých jsou k vidění tradiční židovské symboly jako žehnající ruce, konvice či lvi. Novější část hřbitova se žulovými náhrobními kameny byla v 70. letech poškozena rozkradači náhrobků. Při vstupu na hřbitov stojí starý hřbitovní dům a stará márnice, kterou kdysi zdobily nástěnné malby. Uhříněveská židovská komunita zanikla v roce 1940. V roce 2000 zasadila delegace reformní synagogy ve Finchley, jíž byl propůjčen svitek Tóry z uhříněvské synagogy, na hřbitově pamětní dub spolu s deskou „na památku obyvatel Uhříněvsi, kteří zahynuli v období holocaustu“. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Praze Synagoga v Uhříněvsi Uhříněves Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Praze-Uhříněvsi na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof Prag-Uhříněves

Der Jüdische Friedhof Prag-Uhříněves ist ein Friedhof am nördlichen Stadtrand von Uhříněves (deutsch Aurzimowes, auch Aurschinewes), einem Stadtteil der tschechischen Hauptstadt Prag. Auf dem 3302 m² großen jüdischen Friedhof, der wahrscheinlich im ersten Viertel des achtzehnten Jahrhunderts angelegt wurde, befinden sich etwa 300 Grabsteine. Siehe auch Jüdische Friedhöfe in Prag#Liste der Friedhöfe Weblinks
Židovský hřbitov v Puklicích

Židovský hřbitov v Puklicích, kde byli pochováváni obyvatelé z celé oblasti (do roku 1870 i z Jihlavy), leží na kopci nad obcí Puklice. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V obci se také nachází synagoga. Další fotografie Reference Související články Synagoga v Puklicích Seznam židovských památek v Kraji Vysočina Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Puklicích na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof (Puklice)

Der Jüdische Friedhof in Puklice (deutsch Puklitz), einer tschechischen Gemeinde im Okres Jihlava in der Kraj Vysočina, wurde vermutlich im 15. Jahrhundert errichtet. Der jüdische Friedhof ist seit 1988 ein geschütztes Kulturdenkmal. Die ältesten Grabsteine stammen vom Ende des 17. Jahrhunderts. Siehe auch Jüdische Gemeinde Puklice Literatur Klaus-Dieter Alicke: Lexikon der jüdischen Gemeinden im deutschen Sprachraum. Band 2: Großbock – Ochtendung. Gütersloher Verlagshaus, Gütersloh 2008, ISBN 978-3-579-08078-9 (Online-Ausgabe). Weblinks Einzelnachweise
Židovský hřbitov v Pňovanech

Židovský hřbitov v Pňovanech leží v lese jižně od obce za Hracholuským potokem. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. V areálu s původním vchodem z východní části se zachovalo kolem 40 náhrobních kamenů, s nejstarším z roku 1726 a ruiny ohradní zdi. Brána i márnice podlehly devastaci během okupace a doby komunismu. V obci se nachází také bývalá synagoga. Reference Související články Seznam židovských hřbitovů v Česku Seznam židovských památek v Plzeňském kraji Pňovany Synagoga v Pňovanech Židovský způsob pohřbívání Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Pňovanech na Wikimedia Commons