NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Komenského náměstí (Praha)

Komenského náměstí na Žižkově v Praze je nazváno na počest "učitele národů", pedagoga, vědce a spisovatele Jana Amose Komenského. Má pravidelný obdélníkový tvar, který ohraničují 4 ulice: z jihu Jeseniova ulice ze západu Českobratrská ulice ze severu Roháčova ulice z východu Blahoslavova ulice. Historie a názvy Náměstí vzniklo před rokem 1875, tedy před vznikem čtvrtě Žižkov. Od počátku má původní název Komenského náměstí. Během let 80. let 20. století byla v okolí školy zbourána téměř všechna původní bloková zástavba z 19. století. Došlo k její nahrazení panelovými domy. V plánu bylo odstranit také chátrající budovu školy, to se ale díky změně režimu v roce 1989 nepodařilo. V roce 2013 začala městská část Praha 3 plánovat revitalizaci Komenského náměstí. V roce 2018 byla revitalizace dokončena. Za jejím návrhem stojí MCA atelier architektů Miroslava Cikána a Pavly Melkové. Nová podoba parku přesunula dříve zanedbané parkoviště pod úroveň terénu. Park nově umožňuje různé formy užívání – je zde zelená plocha, lavičky, posezení u stolů, fontána, prostor na výstavu či pobytové schodiště. Před školou nově funguje pěší zóna. Projekt byl v roce 2019 nominován na Českou cenu za architekturu. Budovy Gymnázium a Hudební škola hlavního města Prahy – Komenského náměstí 9 Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Komenského náměstí na Wikimedia Commons
Litochlebské náměstí

Litochlebské náměstí je náměstí v Praze, v části Chodov. Náměstí tvoří kruhový objezd tvořený dvouproudovou silniční komunikací. Jižní strana náměstí je spojena s Chilskou ulicí, která vede od stanice metra Opatov a navazuje na výpadovou Brněnskou ulici (vedoucí na dálnici D1). Východní část navazuje na ulici Hviezdoslavova směrem do městské čtvrti Háje. Sever náměstí propojuje ulice Ke Stáčírně (směr Hostivař) a východní část ulice Türkova, která propojuje čtvrť Spořilov. Náměstí ohraničují panelové bytové domy a nově postavené administrativní budovy u stanice metra Opatov. Kruhový objezd vznikl v 70. letech dvacátého století jako součást výstavby sídliště Jižního Města. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Litochlebské náměstí na Wikimedia Commons
Malešické náměstí

Malešické náměstí je jediným náměstím v Malešicích, které jsou téměř celé součástí Prahy 10. Náměstí s kapličkou svatého Václava a okolní zástavbou už jen vzdáleně připomíná historické jádro starých Malešic, kdysi poklidné pražské periferie spíše venkovského rázu. Je poznamenáno průjezdnou dopravou a uvažuje se o jeho úpravě. Popis a historie Malešické náměstí bývalo původně návsí a křižovatkou středověkých cest. Má zhruba tvar rovnostranného trojúhelníku o straně asi 75 m, na západní straně ho ohraničuje poměrně frekventovaná komunikace, která se na sever od náměstí jmenuje U tvrze a směřuje do Hrdlořez k Českobrodské, na jih od náměstí se jmenuje Dřevčická a směřuje do Strašnic k Černokostelecké. Do jižního rohu náměstí ústí od západu ze Žižkova ulice Malešická. Ostatní komunikace ústící do náměstí mají spíše místní význam: ulice Na Univerzitním statku vedoucí mezi bývalými hospodářskými budovami připomíná, že v 18. století patřily Malešice jako zemědělská obec Univerzitě Karlově. Ulice Podle trati vede z náměstí na jihovýchod k průmyslovým objektům u nákladového nádraží Praha-Malešice. Část náměstí vyplňuje parčík se stromy, mezi kterými stojí památkově chráněná kaplička sv. Václava z 19. století. U jižního cípu náměstí je Malešický zámek, památkově chráněná původně barokní budova od Jakuba Canavalleho z let 1686–1689, později značně upravovaná a v současně době (2020) ve špatném stavu. Náměstí je jednou ze zastávek Naučné stezky sv. Josefa, která prochází Malešicemi. Vede tudy i žlutá a modrá turistická trasa. O úpravě Malešického náměstí a jeho okolí, včetně zámečku, se diskutuje už od roku 2014. Řešení ale závisí především na rozhodnutí o výstavbě městského okruhu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Malešické náměstí na Wikimedia Commons Virtuální Praha: Malešické náměstí
Náměstí Jiřího z Lobkovic

Náměstí Jiřího z Lobkovic v Praze na Vinohradech je nazváno podle českého šlechtice a politika Jiřího Kristiána knížete z Lobkovic (1835–1908). Ten pocházel z mělnicko-hořínské linie rodu Lobkoviců, byl jedním z nejvýznamnějších představitelů zemské samosprávy Českého království a stoupencem českého státoprávního programu. V letech 1871–1872 a 1883–1907 zastával funkci nejvyššího maršálka Českého království. Umístění a popis Náměstí leží proti hlavnímu vchodu na Olšanské hřbitovy směrem na jih. Je jedním z největších náměstí v městské části Praha 3. Má tvar obdélníku, jehož kratší stranu o délce asi 100 m tvoří na severu Vinohradská třída. Jak západní, tak východní strana náměstí o délce asi 200 m jsou zastavěny činžovními domy o 6 až 7 podlažích. Na jihu náměstí ohraničuje Šrobárova ulice. Celou jižní polovinu plochy náměstí, která se mírně svažuje, zabírá budova základní školy, za kterou je umístěná ještě mateřská škola a několik hřišť. Severní polovina náměstí je parkově upravená, ale téměř třetinu této části podél Vinohradské ohraničuje tramvajová smyčka. V parčíku je dětské hřiště. Historie a názvy Náměstí vzniklo v období 1. republiky. Podle Jiřího z Lobkovic se jmenovalo až do roku 1940, za protektorátu se nazývalo Lobkovické. V roce 1951 bylo náměstí přejmenováno na náměstí V. I. Čapajeva (po sovětském vojevůdci z období občanské války), od roku 1990 má opět původní název náměstí Jiřího z Lobkovic. Budova dnešní základní školy byla postavena v letech 1936–1938 podle projektu architektů Bohumila Kněžka a Josefa Václavíka. Bývá považována za jednu z nejlepších školních staveb ve stylu funkcionalismu v Praze. Původně tu byla 2. česká státní reálka na Královských Vinohradech, krátce také Reálné gymnázium Jana Masaryka. Budovu školy využívala na jaře 1945 německá armáda jako kasárna. V současné době (2019) se uvažuje o úpravě celého náměstí. Budovy, firmy a instituce Na severní straně náměstí u hlavního vchodu hřbitova je tramvajová zastávka Olšanské hřbitovy. Kromě základní a mateřské školy tu žádné další veřejné instituce nesídlí. Na východní i západní straně je možné parkování a přízemí některých domů jsou využívána pro obchody nebo služby. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu náměstí Jiřího z Lobkovic na Wikimedia Commons
Площадь Бориса Немцова (Прага)

Площадь Бориса Немцова (чеш. Náměstí Borise Němcova), до 2020 года — площадь Под каштанами (чеш. Náměstí Pod kaštany), — площадь в Бубенече, район Прага 6, Прага, Чехия, около которой находится посольство России. История Дорога от Писекских ворот до Королевского заповедника и Летнего дворца губернатора изначально была засажена липовой аллеей, которую в XVIII и XIX веках постепенно сменили каштаны. В 1901 году дорога получила название Краловска (чеш. Královská). В 1925 году она была переименована в улицу Под каштанами (чеш. Ulice Pod kaštany), а пространство в её конечной части — площадью Под каштанами (чеш. Náměstí Pod kaštany). Переименование в честь Бориса Немцова Петиция В 2016 году была запущена петиция, призывающая назвать площадь, в честь российского оппозиционного политика — Бориса Немцова, застреленного в 2015 году в центре Москвы. В петиции авторы отмечали: «Для нашей республики и ее столицы уместно отдать дань уважения Борису Немцову и его памяти. И что уместно постоянно напоминать нынешнему режиму Путина, что мы по-прежнему серьезно относимся к продвижению свободы, демократии и прав человека в мире и следовательно в России». К 2020 году петиция набрала около 4500 подписей. Реализация На основании поданного ходатайства в 2020 году Городской совет Праги одобрил предложение переименовать площадь в честь Бориса Немцова. Позже новое название было одобрено Пражским муниципалитетом. Переименовали площадь 27 февраля 2020 года, в день убийства Бориса спустя 5 лет. На церемонии переименования площади присутствовали мэр Праги Зденек Грижб и дочь Бориса Немцова — Жанна. Городской магистрат (мэрия) Праги также рассматривал возможность присвоения набережной в Бубенче имени убитой российской журналистки Анны Политковской. Реакция Как сообщает российское информационное агентство ТАСС, пресс-секретарь президента России Дмитрий Песков заявил, что Прага должна чтить не только память Бориса Немцова, но и память о советских солдатах, павших во время освобождения Чехии от Третьего Рейха. Представитель МИД России Мария Захарова также прокомментировала переименование, заявив, что «заявление пражских властей — нонсенс, большей абсурдности ожидать не приходится». 18 апреля 2020 года посольство России изменило свой юридический адрес на «Korunovační 34». Этот адрес находится в 400 метрах от посольства — рядом со вторым его зданием, где находится консультационный отдел. В апреле 2020 года, опасаясь возможного отравления со стороны представителей российской власти, мэр Праги Зденек Гржиб обеспечил себя защитой полиции. Опасения были связаны из-за произошедшего незадолго до этого решения Дела агента с рицином. Примечания
Площа Бориса Нємцова (Прага)

Площа Бориса Нємцова (чеськ. Náměstí Borise Němcova, до 27 лютого 2020 року мала назву площа Під каштанами чеськ. náměstí Pod kaštany) — площа в празькому районі Бубенеч, Прага 6, де розташовано посольство Росії в Чехії. Назва Площа раніше називалася «Під каштанами», за назвою місцевих дерев. Площа Бориса Нємцова 2016 року було створено петицію щодо зміни назви площі на площу Бориса Нємцова, російського ліберального опозиційного політика, вбитого в Москві. Автори петиції заявляли, що Чехія та Прага зокрема має висловити повагу та шану Нємцову. Площа своєю назвою «має постійно нагадувати режиму Путіна», наскільки серйозно чехи ставляться до свободи, демократії та прав людини. До 2020 року петиція отримала більше 4500 підписів. На підставі клопотання 2020 року міська рада Праги затвердила пропозицію перейменування площі «під Каштанами» на площу Бориса Нємцова. Площа змінила назву 27 лютого, за п'ять років після вбивства Нємцова. У перейменуванні також брала участь донька Бориса Жанна Нємцова. Реакція Речник президента РФ Дмитро Пєсков заявив, що крім вшанування пам'яті Нємцова, Прага «повинна пам'ятати солдатів СРСР, що загинули під час визволення Чехії від фашистів». Однойменна площа З 2018 року частину вулиці перед посольством РФ у Вашингтоні, США названо на честь Нємцова. Площа Нємцова також є у вільнюському районі Жверинас (Литва) та близ посольства Росії в Києві. Будинки та установи Вілла Фрідріха Печека, б. 19/1, спроектована архітектором Максом Шпільманом та побудована Матеєм Блеше в 1927—1930 роках для Бедржиха (Фрідріха) Печечка, який незабаром продав її банкіру Іржі (Джорджу) Попперу. З 1945 року на віллі розміщувалося посольство СРСР потім Посольство РФ у Празі. Див. також Борис Нємцов Галерея Примітки
Náměstí Ve Starém Hloubětíně

Náměstí Ve Starém Hloubětíně je nejstarší náměstí v Hloubětíně na Praze 14, kterým prochází ulice Hloubětínská a ústí do něj ulice K Mototechně a Klánovická. Leží v nadmořské výšce 210 metrů. Přestože bylo pojmenováno až v roce 1925, jeho historie je mnohem starší, protože náměstí se nachází na místě návsi původní vesnice a kolem něho se rozkládá historické jádro obce, kterému se říká Starý Hloubětín. Hloubětín se stal součástí hlavního města Prahy až na základě zákona o Velké Praze v roce 1922. Náměstí si z velké části zachovalo vesnický ráz, obklopují ho statky jejichž historii lze vystopovat zpět do 16. a 17. století, osídlení v této oblasti existovalo zcela jistě už ve 13. století. Pouze na východní straně je narušen původní charakter obce, když tam byl v roce 1976 vybudován bazén, tenisové kurty a parkoviště. Zanikl tak Lykařovský a Bartoňovský grunt. Kromě této východní strany jsou všechny objekty památkově chráněny. Uprostřed návsi stával rybník, po druhé světové válce byl zasypán, a tak další část náměstí získala parkovou úpravu. Uprostřed zeleně byl v roce 1926 odhalen pomník obětem 1. světové války. Má jehlancový tvar, korunuje ho váza se zlaceným věčným plamenem. Na pomníku je nápis PAMÁTCE PADLÝM VE SVĚTOVÉ VÁLCE 1914–1918, výčet 71 obětí a opět nápis ČEST BUDIŽ VÁM!. Do základů byla zazděna schránka s historickými doklady. Na návsi také bývala obecní váha a hasičská zbrojnice. U příležitosti stého výročí vyhlášení republiky nechala 23. října 2018 Praha 14 u památníku obětem první světové války vysadit Strom republiky. U této lípy se o dva dny později uskutečnilo slavnostní shromáždění občanů za přítomnosti starosty Radka Vondry. Místo je také opatřeno žulovou informační cedulí s textem STROM REPUBLIKY 100. výročí vzniku ČSR 1918–1948. Budovy a instituce Východní strana: Plavecký a sportovní areál Hloubětín (PSA Hloubětín), Hloubětínská 80/32. Byl dokončen v roce 1976, tvoří ho tři bazény: sportovní, dětský a venkovní. Na zdi směrem k náměstí se nachází plastika ženské postavy. Jižní strana: Křižovnický dvůr, Hloubětínská čp. 5/28, Šestajovická, Klánovická; kulturní památka Západní strana: Usedlost čp. 16, Hloubětínská 11; kulturní památka. Kdysi Brogovský grunt a Müllerův statek. V období socialismu zde bývala Mototechna "U Maškové". Usedlost čp. 17, Hloubětínská 13; kulturní památka. Kdysi Čtverákovský nebo Jelinkovský grunt. Severní strana: Usedlost čp. 19, Poděbradská 106; kulturní památka. Kdysi Antochův grunt. Usedlost čp. 20, Hloubětínská 17; kulturní památka. Kdysi Wagnerův statek, v současnosti hotel Bella. Galerie Odkazy Reference Literatura ČERŇANSKÝ, Martin; PROCHÁZKA, Lubomír. Vesnice a osady na území Velké Prahy s památkami slohové a lidové architektury I.. [s.l.]: Hlavní město Praha - odbor památkové péče Magistrátu hl. m. Prahy, 2015. 349 s. ISBN 978-80-260-9070-0. Kapitola Hloubětín. LAŠŤOVKA, Marek, a kol. Pražský uličník: encyklopedie názvů pražských veřejných prostranství, 1. díl (A-N). Praha: Libri, 1997. ISBN 80-85983-24-9. S. 579. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Náměstí Ve Starém Hloubětíně na Wikimedia Commons
Olšanské náměstí

Olšanské náměstí na Žižkově v Praze je nazváno podle zaniklé vsi Olšany, první písemná zmínka je z roku 1306. Umístění Olšanské náměstí se nachází na křižovatce hlavních žižkovských ulic Jičínská, Olšanská, Prokopova, Táboritská. Z východu ho ohraničuje Jičínská ulice, které je součástí Českobrodské a Černokostelecké radiály. Ze severu hraničí s Olšanskou ulicí, která je součást Českobrodské radiály. Okolí stejnojmenné tramvajové zastávky v Táboritské ulici tvoří určité společenské centrum této části Žižkova. Vedení Prahy 3 zde plánuje revitalizaci náměstí zvyšující bezpečnost chodců a množství zeleně. Historie a názvy Náměstí vzniklo kolem roku 1919 a dostalo název Radešínovo náměstí podle Viléma z Radešína, který v roce 1546 ves Olšany získal. Současný název se používá od roku 1930. Změněnou podobu získalo Olšanské náměstí poté, co byla ve 30. letech 20. století vybudována Olšanská ulice vedoucí východním směrem. Dále v 50. letech 20. století byla průkopem prodloužena Prokopova ulice až na Olšanské náměstí (zmizela dřívější úzká Nákvasova ulice) a v 70. letech rozšířena část Táboritské ulice, která na náměstí navazuje. Budovy, firmy a instituce Hotel Olšanka – Olšanské náměstí 6 pobočka Tipsport – Olšanské náměstí 7 kostel svatého Rocha Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Olšanské náměstí na Wikimedia Commons
Prokopovo náměstí

Prokopovo náměstí je jedno z menších, ale i nejstarších náměstí v Praze 3 na Žižkově. Je pojmenováno po husitském knězi, politikovi a vojevůdci Prokopu Holém (asi 1380–1434). Popis a historie Od svého vzniku v roce 1872 si Prokopovo náměstí svůj název zachovalo. Je to pravoúhlý trojúhelník s jednou odvěsnou na severu (asi 70 m, prodloužení Roháčovy ulice), druhou na východě (asi 50 m, Chlumova ulice), přepona na jihozápadě je nejfrekventovanější (Prokopova ulice). Prokopovo náměstí bývalo kdysi největším žižkovským tržištěm. Bývala tu i první pošta na Žižkově a až do roku 1890, kdy byla zprovozněna nová budova na tehdy ještě Basilejském, nynějším Havlíčkově náměstí, tu byla i žižkovská radnice. Jezdívala tu i tramvaj. Náměstí je obestavěno zejména činžovními domy s obchůdky a provozovnami služeb v přízemí, nárožní dům v západním cípu využívá Metropolitní univerzita Praha, vedle něj je hotel. Ve středu Prokopova náměstí je originální pomník Jezdecká socha Jaroslava Haška – věnovaný spisovateli Jaroslavu Haškovi (1883–1923). Autorem tohoto díla jsou Karel Nepraš a Karolína Neprašová: sokl s bustou spisovatele prochází hřbetem koně ve tvaru výčepního pultu. Tradice trhů, které se tu konaly asi 120 let, byla v roce 2016 obnovena. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Prokopovo náměstí na Wikimedia Commons Virtuální Praha: Prokopovo náměstí Archivováno 14. 1. 2020 na Wayback Machine. Fotohistorie: Prokopovo náměstí Archivováno 14. 1. 2020 na Wayback Machine.
Tachovské náměstí

Tachovské náměstí je jedno z menších náměstí v Praze 3 na Žižkově. Název připomíná bitvu u Tachova v roce 1427, kdy husitské svazy pod velením Prokopa Holého téměř bez boje zvítězily nad vojsky třetí křížové výpravy. Popis a historie Náměstíčko se jmenuje Tachovské teprve od roku 1958. Dříve, už od roku 1875, nesl tento prostor jméno podle Jana Žižky. Název Žižkovo náměstí má nyní jiné žižkovské náměstí, které je větší a leží asi o 800 m jižněji. Podlouhlý obdélník Tachovského náměstí má rozměry asi 35 × 50 m. Kratší stranu na jihu vymezuje poměrně frekventovaná ulice, jejíž název se v těchto místech mění: ve směru na západ mírně klesá ke křižovatce U Bulhara a jmenuje se Husitská, ve směru na východ stoupá ke křižovatce Ohrada a jmenuje se Hartigova. Od náměstí na jih vede Chlumova ulice, směřující na asi 100 m vzdálené Prokopovo náměstí. Na delších stranách náměstí jsou činžovní domy, v přízemí obou jižních nárožních domů jsou restaurace. Nad severní stranou náměstí se zvedá vrch Vítkov a z náměstí jsou přístupné cesty pro pěší i pro cyklisty, které vedou po něm nebo po jeho obvodu. Na severní straně náměstí je také ústí Žižkovského tunelu, který je rovněž určen pouze pro pěší nebo cyklisty a vede pod Vítkovem do Thámovy ulice v Karlíně (tunel dlouhý asi 300 m vybudovaný v letech 1950–1953 měl sloužit i jako protiletecký kryt a měl být původně doplněn ještě větví pro automobily). Na náměstí bývala obecní váha s domkem, který byl zbourán při stavbě tunelu. O kousek výš východním směrem byla vybudována a v roce 1889 uvedena do provozu jedna z prvních pražských elektráren, kterou projektoval a zařízením vybavil František Křižík. Její provoz skončil v roce 1926. Pozornost si zaslouží památkově chráněná budova s alegorickou postavou muže na rohu Chlumovy ulice. Starší objekt byl roku 1937 přestavěn ve funkcionalistickém stylu podle návrhu Leo Lauermanna pro Pražskou městskou spořitelnu. Ještě v roce 2020 nepůsobilo Tachovské náměstí příjemným dojmem – kromě kontejnerů na odpad tu byl stále i nevzhledný objekt bývalých veřejných záchodků. Městská část Praha 3 již od roku 2013 chystala úpravu náměstí. Rekonstrukce nakonec začala v létě 2022 a stála téměř 77 milionů korun, dokončena byla v prosinci 2023. V rámci rekonstrukce tu byla instalována i renovovaná pumpa, která zde stávala, a také funkční váha připomínající někdejší přezdívku náměstí „Vážák“ (stávala tu městská váha, využívaná trhovci a obchodníky). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tachovské náměstí na Wikimedia Commons Virtuální Praha: Tachovské náměstí Archivováno 14. 1. 2020 na Wayback Machine.
Vršovické náměstí

Vršovické náměstí je prostor v Praze-Vršovicích sousedící s Moskevskou ulicí a obklopený několika pozoruhodnými stavbami. Od západní strany náměstí ve směru hodinových ručiček to jsou kostel sv. Mikuláše a vedlejší fara, v ohybu Moskevské ulice bývalá Občanská záložna, tzv. Rangherka (Vršovický zámeček, někdy i Vršovická radnice), Husův sbor a Vršovická sokolovna. Umístění a popis Náměstí je jižně pod Moskevskou ulicí, u křižovatek Moskevské s ulicemi Sportovní a Rostovská. Mezi těmito křižovatkami a budovou Vršovické sokolovny je nevelký parčík. Parkově upravené je i okolí kostela sv. Mikuláše, svah pod Rangherkou a okolí Husova sboru. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vršovické náměstí na Wikimedia Commons
Náměstí Winstona Churchilla

Náměstí Winstona Churchilla na Žižkově v Praze je nazváno podle britského státníka a spisovatele Winstona Churchilla. Nachází se nedaleko hlavního nádraží a vrchu Vítkov před Starou budovou Vysoké školy ekonomické. Historie a názvy Náměstí vzniklo rekultivací části pozemků zaniklé Pražské obecní plynárny na Žižkově po stavbě budovy Všeobecného pensijního ústavu v roce 1934 (od roku 1951 Dům odborových svazů) a dostalo název „U Pensijního ústavu“. Od roku 1955 mělo název po ministrovi průmyslu Gustavu Klimentovi. Protože prezident ČSSR Antonín Zápotocký byl od roku 1945 i předsedou Ústřední rady odborů, v roce 1977 bylo náměstí pojmenováno po něm a uprostřed byla jeho socha od profesora Jana Simoty.[zdroj?] Od roku 1990 má náměstí současný název a v roce 1999 tu byla umístěna socha Winstona Churchilla. Tato socha je identická se sochou Winstona Churchilla na Parliament Square v Londýně. Odhalena byla 17. listopadu 1999. Této akce se zúčastnila bývalá premiérka Spojeného království Margaret Thacherová, vnuk Winstona Churchilla a Václav Klaus. Autorem sochy je britský sochař Ivor Roberts-Jones. Budovy Dům Radost, dříve též Dům odborových svazů (DOS) – čísla 1, 2 a 3; funkcionalistická stavba podle architektů Karla Honzíka a Josefa Havlíčka Vysoká škola ekonomická v Praze – číslo 4, funkcionalistická budova postavená v roce 1935. Churchill Square – kancelářský a bytový komplex z roku 2020 Odkazy Reference Literatura LAŠŤOVKA, Marek; LEDVINKA, Václav, a kol. Pražský uličník: encyklopedie názvů pražských veřejných prostranství, 1. díl (A-N). Praha: Libri, 1997. ISBN 80-85983-24-9. S. 579, 580. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu náměstí Winstona Churchilla na Wikimedia Commons
Žižkovo náměstí (Praha)

Žižkovo náměstí v Praze je náměstí na Žižkově v Praze 3, nad Ondříčkovou ulicí a nedaleko Žižkovského vysílače, které nese jméno po husitském vojevůdci Janu Žižkovi z Trocnova. Historie a popis Žižkovo náměstí vzniklo v roce 1904, ale až do roku 1947 se jmenovalo Kollárovo náměstí (podle slovenského básníka a stoupence slovanské vzájemnosti Jána Kollára, autora Slávy dcery). Pak bylo přejmenováno na Chelčického náměstí (podle jednoho z nejvýznamnějších představitelů české reformace, teologa a spisovatele Petra Chelčického), a název "Žižkovo" získalo až v roce 1958. Předtím (už od roku 1875) se takto říkalo starému žižkovskému náměstí, ležícímu asi o 800 m severněji pod Vítkovem, na kterém stávala obecní váha a které se od roku 1958 jmenuje Tachovské náměstí. Náměstí je poměrně rozsáhlé, má tvar čtverce zhruba 100 × 100 m, který se od své vyšší jižní strany mírně svažuje k severu. Na této straně je náměstí ještě zvětšeno o plochu vymezenou poněkud šikmo pod ním vedoucí Ondříčkovou ulicí. Zatímco jižní strana náměstí je vlastně pokračováním Křišťanovy ulice, východní strana je pokračováním Radhošťské. Západní stranu tvoří Bořivojova ulice. Celou východní stranu náměstí zabírá objekt čp. 1300, ve kterém se nachází Vyšší odborná škola uměleckoprůmyslová a Střední uměleckoprůmyslová škola. Tato budova postavená v letech 1924–1927 ve stylu moderního klasicismu podle projektu architekta Františka Vahaly původně sloužila jako Státní odborná škola pro zpracování dřeva. Vnitřní prostor náměstí je parkově upravený, s lavičkami. V horní části jsou hřiště, dvě dětská v rozích, mezi nimi oplocené pro míčové hry. Spodní blok obytných domů za Ondříčkovou ulicí, na který navazuje ve směru k Táboritské ulici supermarket označovaný jako "Bezovka" (podle bývalého hostince, který ale stával asi o 200 m severněji), byl postaven v sedmdesátých létech 20. století v rámci tzv. asanace Žižkova. Asi 200 m západně od náměstí se tyčí nepřehlédnutelná věž žižkovského vysílače s lezoucími „Miminky“. V dubnu roku 2023 byla dokončena revitalizace horní části Žižkova náměstí: původní zámková dlažba byla nahrazena mlatovou plochou, bylo instalováno veřejné osvětlení, které je možné ve večerních hodinách ztlumit, byly vysazeny nové stromy a keře a byly obnoveny lavičky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Žižkovo náměstí na Wikimedia Commons Virtuální Praha: Žižkovo náměstí