Kaple Nalezení svatého Kříže (Praha)

Barokní chrám svatého Kříže a svaté Heleny (původně kaple Nalezení sv. Kříže) se nachází v Praze-Stodůlkách v části zvané Háje, mimo zástavbu, na jižní straně železniční trati 122 mezi zastávkou Praha-Stodůlky a nádražím Praha-Zličín, asi 150 metrů západně od železničního mostu přes ulici Jeremiášovu, nad zastávkou autobusu Bílý Beránek v ulici Za Hájčím dvorcem jižně od ulice Pod viaduktem, jejíž zástavba má zadní stranu na opačné straně železniční trati. Kolem chrámu vede štěrkem vysypaná pěšina od Jeremiášovy ulice k zahrádkářské osadě a ke dvoru Háje. Od Hájčího dvora vede k chrámu komunikace. Chrám je od roku 1964 chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie Nedaleko místa se v letech 1738–1740 nacházela hostinská usedlost Bílý Beránek. V roce 1742 zde tábořila vojenská posádka císařovny Marie Terezie pod velením jejího manžela, vévody Františka Štěpána Lotrinského, jejímž úkolem bylo vytlačit z Prahy francouzské a bavorské jednotky. Dne 6. srpna 1742 nalezl jeden z vojáků v káceném stromu zarostlý kovový kříž. Odevzdal jej vévodovi, který si jej ponechal jako památku a následně jej předal císařovně. Současné umístění tohoto kříže není známo. Podle dochovaných zpráv existovala jeho mědirytina, kterou vytvořil pražský mědirytec M. Stilbal. Když císařovna Marie Terezie roku 1743 přijela do Prahy ke své korunovaci na českou královnu, navštívila také místo někdejšího vojenského ležení. Na místě nálezu kovového kříže položila základní kámen ke stavbě chrámu, jenž měl být na její příkaz zasvěcen titulu Nalezení svatého Kříže. Dne 25. srpna 1754 byl kostelík za přítomnosti císařovny posvěcen pražským arcibiskupem Janem Mořicem Gustavem Manderscheidem. V této době stál osamoceně na zalesněném ostrohu. V roce 1761 věnovala císařovna kostelu finanční základ ve výši 300 zlatých. Z úroků měl libocký farář dostávat ročně pět zlatých, hudebníci dva zlaté a osm zlatých bylo určeno na údržbu stavby. Farář byl povinen sloužit v kostele tři mše ročně: 3. května (svátek Nalezení svatého Kříže, zrušený po druhém vatikánském koncilu), 25. srpna (výročí posvěcení) a 14. září (svátek Povýšení svatého Kříže). K libocké farnosti kostel patřil do roku 1787. Opuštění a pozdější stavební zásahy V roce 1787 císař Josef II. v rámci svých církevních reforem vyňal kapli z církevního užívání. Následně začala chátrat a sloužila jako přístřeší osobám bez domova, což vedlo k jejímu poškození. V první polovině 70. let 19. století byla v těsné blízkosti kaple postavena železniční trať. V roce 1892 se o zchátralý objekt postaral český duchovní mons. Karl Jänig, který jej s pomocí inženýra Františka Zelenky, majitele nedalekého Hájčího dvora, nechal na vlastní náklady opravit. Dne 25. srpna 1892 byl kostelík znovu posvěcen. Liturgický život se však obnovil jen na krátkou dobu a stavba opět postupně chátrala. K výraznější obnově došlo v 80. a 90. letech 20. století. Byly odstraněny poškozené ozdobné dveře s reliéfy cherubů a nahrazeny jednoduššími, vnitřní vybavení se však již nepodařilo zachránit. Přibližně do roku 2006 byl kostelík příležitostně využíván farností sv. Jakuba Staršího ve Stodůlkách, poté byl opět opuštěn až do jara 2011. Současnost Chrám je v současnosti v soukromém vlastnictví. Interiér byl vyčištěn a zpřístupněn ke konání bohoslužeb. Od června 2011 se zde pravidelně slouží nedělní řeckokatolické posvátné liturgie. Vzhledem k tomu, že svátek Nalezení svatého Kříže byl zrušen a hlavní oltář zdobí vyobrazení svaté Heleny, byl kostel v červnu 2016 vysvěcen Dušanem Špinerem (tajně vysvěcený biskup z linie Felixe Davídka) na titul sv. Kříže a sv. Heleny. Architektura a výzdoba Chrám je pravděpodobně dílem Kiliána Ignáce Dientzenhofera, významného představitele vrcholného baroka. Stavba má kruhový půdorys se dvěma apsidami. Vstupní apsida je osazena dvoukřídlými dveřmi a jejích zaoblených nároží využívá výklenky. Ve větší apsidě se nachází presbytář. Chrám je kryt mansardovou střechou, na níž je umístěn kovový kříž v kamenné kouli. Do interiéru vstupuje světlo několika vitrážovými okny: dvěma většími v bocích apsidy, menšími nad podstřešní římsou a oknem nad vstupem. Interiér má kamennou podlahu a klenbu nesenou pilastry s rokokovými hlavicemi. Presbytář je zvýšen o dva stupně a centrálním bodem je okrouhlý kamenný oltář. Stěny a klenby jsou zdobeny barokními nástěnnými malbami. Interiérová malířská výzdoba Oltářní malba Nástěnná malba v presbytáři znázorňuje nalezení svatého Kříže, inspirované vyprávěním Zlaté legendy Jakuba z Voragine (13. století). Klenba apsidy Malba na klenbě představuje vítězství křesťanství nad pohanstvím. Postavy čtyř žen symbolizují Evropu, Asii, Afriku a Ameriku. Alegorická postava křesťanství klečí na personifikaci pohanství se zavázanýma očima, u jejích nohou leží rozbitá modla. Ve scéně se objevují i motivy pyramidy a sfingy. V horní části se vznáší anděl s křížem a stuha s nápisem O CRUX AVE SPES UNICA („Buď zdráv, Kříži, jediná naděje“). Kopule Klenba kupole zobrazuje čtyři anděly nesoucí panovnické insignie: římskou císařskou korunu, českou svatováclavskou korunu, uherskou svatoštěpánskou korunu a rakouský arcivévodský klobouk. Ve středu kupole je anděl s křížem a latinský nápis FULGET CRUCIS MYSTERIUM („Tajemství kříže září“). Úpravy a vybavení od roku 2011 Po zahájení pravidelných řeckokatolických bohoslužeb v červnu 2011 byl chrám postupně vybavován a opravován. Nejprve proběhlo vyklizení, základní úprava interiéru a zlepšení přístupu ke stavbě. 2011–2012 pořízení lavic a harmonia, zavedení elektřiny a zabezpečovacího systému, instalace topení lavic a klekátek, doplnění osvětlení. Vzhledem k růstu počtu návštěvníků byly později přidány další lavice a koberce ke zlepšení tepelného komfortu. Pro potřeby řeckokatolické liturgie byl interiér doplněn o svíčník a analoj s ikonou Bohorodičky, sloužící mimo jiné ke svátosti zpovědi. Ikony byly rozmístěny v presbytáři a na stěnách, nikoli v podobě ikonostasu. Ikonografická výzdoba po roce 2011 V kněžišti se nachází ikona Bohorodičky, dále ikony Krista, sv. Heleny a dalších světců. Na stěnách je rozmístěno několik desítek ikon ve třech výškových pásmech: dolní pásmo – ikony světic (např. sv. Haliny, Natalie, Taťány), střední pásmo – ikony sv. Řehoře Nyssenského, Krista, sv. Heleny, sv. Vladimíra, sv. Olgy aj., horní pásmo – dvanáct hlavních svátků liturgického roku. Opravy 2018 V roce 2018 proběhla rozsáhlá oprava exteriéru i interiéru, zahrnující obnovení nátěrů, instalaci nových vitráží a doplnění informační vitrínky u vstupu. Dále byly upraveny přístupové cesty, zřízena parkovací místa a vybudovány nové schody od Jeremiášovy ulice. Celkové náklady dosáhly téměř dvou milionů korun. Reference Související články Kaple Nalezení svatého Kříže Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nalezení svatého Kříže na Wikimedia Commons