NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Церква Внебовзяття Богоматері та Іоанна Хрестителя

Церква Внебовзяття Пресвятої Діви Марії та Івана Хрестителя — готична та барокова готична церква на північний схід від Кутної Гори в Чехії, внесена до списку Світової спадщини ЮНЕСКО разом із костелом святої Варвари та іншими пам'ятниками в Кутній Горі. Це одна з найважливіших чеських готичних споруд, побудованих за часів останніх Пржемислідів. Історія Костел споруджено спочатку в готичному стилі близько 1300 року як одна з перших високих готичних споруд у Королівстві Богемія і як перший храм у Королівстві. Вона нагадує французькі готичні собори. Побудований на місці старого костелу і входив до абатства цистерціанців Седлець, яке було найстарішим абатством цистерціанців в Чехії, заснованим в 1142 році. У 1700 році настоятель абатства Седлець Індржих Снопек вирішив відбудувати старий храм. Реконструкцію провів архітектор Павел Ігнац Баєр. Через три роки Баєра замінив Ян Блажей Сантіні-Айхель, який вже працював на цистерціанців у Збраславі. Він завершив реконструкцію церкви у своєму оригінальному стилі під назвою барокова готика. Церкву освятили в 1708 р. Костел відбудували на початку 18 століття, його східна частина з бічними каплицями зберегла свій первісний вигляд (ззовні). Остання реставрація храму відбулась у 2001 році. Галерея Примітки Джерела Павло Каліна, Гібридна архітектура Яна Блажея Сантіні- Айхла та зразки пам'яті в пореформаційній Богемії, Umění / Art LVIII, Випуск 1, 2010, с. 42—56.
Kostel svatého Petra a Pavla (Řevničov)

Kostel svatých Petra a Pavla v Řevničově je pozdně barokní římskokatolický kostel stojící v dolní části návsi v obci Řevničov. Od roku 1965 je chráněn jako kulturní památka. Historie Kostel je poprvé písemně zmíněn roku 1352, jeho doba vzniku se však odhaduje již na počátek 14. století. Stavební podoba Kostel vznikl v gotickém slohu, o čemž dodnes svědčí některé prvky, jakož i celkový poměrně strohý dojem stavby. Později byl kostel barokně přestavěn. Kostel je jednolodní stavba s polygonálním presbytářem a mohutnou hranolovou věží v západním průčelí. Věž má tři patra, z nichž nejvyšší je z doby barokní. Spodní patro má štěrbinovité okénko, střední patro má střílnu klíčového tvaru a po jednom oválném okénku na každé straně. Ta jsou patrně také barokního původu. Vybavení Vnitřní zařízení kostela (hlavní oltář s obrazem svatých Petra a Pavla, stejně jako boční oltáře zasvěcené Panně Marii a svatému Václavovi) je vesměs barokní. Dochovala se také kazatelna a kamenná křtitelnice a na kůru jsou zachované varhany, jejichž původ ani doba vzniku však nejsou zcela jasné. Odkazy Reference Literatura Jaroslav Valečka s použitím zdroje: E. Poche red.: Umělecké památky Čech 3, P/Š, Academie, Praha 1980, www.varhany.net, 29.1. 2012 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons Kostel svatého Petra a Pavla na webu Hrady.cz
Velký Bor

Velký Bor (německy Groß Bor, v letech 1939–1945 Großheid) je obec v okrese Klatovy v Plzeňském kraji. Žije zde 568 obyvatel. Velkým Borem vede silnice II/188, ze které zde odbočuje silnice II/174. Jižně od Velkého Boru a od Jetenovic vede železniční trať Plzeň – České Budějovice (v příslušném úseku dvojkolejná), na které jsou zřízeny zastávky Velký Bor (u přejezdu silnice II/188) a Jetenovice. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1283. Městečko své názvy měnilo – Bor Křížovnický, Bor Větší, aby se odlišilo od svého protějšku, Malého Boru. Přírodní poměry Vesnici ze severu a východu obtéká Březový potok. Obyvatelstvo Obecní správa Obec se skládá ze tří místních částí: Velký Bor, ležící v katastrálním území Velký Bor u Horažďovic, Jetenovice, ležící v katastrálním území Jetenovice a Slivonice, ležící v katastrálním území Slivonice, nesousedícím bezprostředně s předchozími dvěma. Od 1. ledna 1976 do 31. prosince 1991 k obci patřily i Maňovice a od 1. července 1980 do 23. listopadu 1990 také Svéradice. Obecní symboly Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 31. ledna 2002. Pamětihodnosti V první třetině 14. století, patrně za pánů z Potštejna, byl na návrší vybudován hrad, dobytý a pobořený husity v roce 1420. Nebyl již nikdy obnoven, kamenné zdivo bylo zcela rozebráno, avšak hradní, později klášterní kostel zasvěcený svatému Burianovi zůstal zachován. Při něm byla v roce 1764 postavena mohutná budova špitálu, která se ve své hmotě dochovala dodnes. Kostel se stal jeho součástí a byl zasvěcen sv. Petru a Pavlovi. Po zrušení špitálu z něho vznikla škola, která sloužila až do roku 2001. Na východním úpatí kopce stojí kostel svatého Jana Křtitele, původně románský (loď s půlkruhovými okénky na jižní straně), kolem roku 1300 raně goticky přestavěn, okolo roku 1500 sklenut křížovou klenbou. Barokní úpravy provedeny v 18. století. V sedmdesátých letech 20. století upraven do nynější podoby. Oltářní obraz od J. Schmidta z roku 1878, cenná je gotická socha Madony z pol. 15. století. Této Madoně byla zasvěcena dvanáctá kaple Svaté cesty z Prahy do Staré Boleslavi, která byla založena v letech 1674–1690. V blízkosti farní budovy stál ještě v polovině 17. století rezidenční dvůr Elišky z Rýzmberka. Východně od vesnice se nachází barokní kaplička svaté Anny se studánkou a u silnice do Jetenovic boží muka. Rodáci Ve Velkém Boru se narodil známý vynálezce pušky zadovky Sylvestr Krnka (1825) a malíř Bohumil Ullrych (1893). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velký Bor na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Bor (obec) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Oficiální stránky Velký Bor v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Velký Bor

Velký Bor is a municipality and village in Klatovy District in the Plzeň Region of the Czech Republic. It has about 600 inhabitants. Velký Bor lies approximately 31 kilometres (19 mi) east of Klatovy, 49 km (30 mi) south-east of Plzeň, and 96 km (60 mi) south-west of Prague. Administrative division Velký Bor consists of three municipal parts (in brackets population according to the 2021 census): Velký Bor (340) Jetenovice (110) Slivonice (84) Demographics Notable people Sylvester Krnka (1825–1903), rifle maker and inventor References External links Official website
Velký Bor

Velký Bor es una localidad del distrito de Klatovy en la región de Pilsen, República Checa, con una población estimada a principio del año 2018 de 551 habitantes. Se encuentra ubicada al sur de la región, cerca del río Otava —un afluente izquierdo del río Moldava que, a su vez, lo es del Elba— y de la frontera con la región de Bohemia Meridional y el estado alemán de Baviera.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Velký Bor.
Velký Bor

Velký Bor (en allemand : Groß Bor, de 1939 à 1945 : Großheid) est une commune du district de Klatovy, dans la région de Plzeň, en République tchèque. Sa population s'élevait à 555 habitants en 2021. Géographie Le village de Velký Bor se trouve à 5 km au nord de Horažďovice, à 30 km à l'est-sud-est de Klatovy, à 48 km au sud-est de Plzeň et à 96 km au sud-ouest de Prague. La section principale de la commune est limitée par Olšany et Kvášňovice au nord, par Chanovice et Svéradice à l'est, par Horažďovice au sud et au sud-ouest, et par Pačejov et Maňovice à l'ouest. Le quartier de Slivonice constitue une exclave à l'est de la section principale ; elle est limitée par Slatina au nord, par Čečelovice au nord et à l'est, par Mečichov au sud, et par Horažďovice et Svéradice à l'ouest. Histoire La première mention écrite du village date de 1283. Administration La commune se compose de trois sections : Velký Bor Jetenovice Slivonice Galerie Transports Par la route, Velký Bor se trouve à 5 km de Horažďovice, à 35 km de Klatovy, à 56 km de Plzeň et à 109 km de Prague. Notes et références Portail de la Tchéquie
Velký Bor

Velký Bor település Csehországban, a Klatovyi járásban. Velký Bor Mečichov, Čečelovice, Pačejov, Maňovice, Slatina, Svéradice, Olšany, Kvášňovice, Chanovice és Horažďovice településekkel határos. Lakosainak száma 568 fő (2025. január 1.). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Велки Бор

Велки Бор (чеш. Velký Bor) је насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (чеш. obec) у округу Клатови, у Плзењском крају, Чешка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2014. године насеље је имало 569 становника. Референце Спољашње везе
Velký Bor

Velký Bor är en ort i Tjeckien. Den ligger i regionen Plzeň, i den västra delen av landet, 100 km sydväst om huvudstaden Prag. Velký Bor ligger 451 meter över havet och antalet invånare är 551. Terrängen runt Velký Bor är platt. Runt Velký Bor är det ganska tätbefolkat, med 72 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Strakonice, 18,5 km sydost om Velký Bor. Trakten runt Velký Bor består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Velký Bor.
Kostel svatého Jiljí (Nasavrky)

Kostel svatého Jiljí je římskokatolický kostel z konce 13. století v Nasavrkách v okrese Chrudim. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka. Historie Původně byl postaven v gotickém slohu. V roce 1740 byl po požáru přestavěn v barokním stylu. V 19. století proběhly další stavební úpravy. V letech 1999–2001 byla u kostela postavena nová fara. Popis Uvnitř je kostel jednolodní s trojboce uzavřeným, klenutým presbytářem. V kostele je pět užších kaplí a sousedící obdélné pole s jednoduchou křížovou klenbou. Loď má plochý strop. Hlavní oltář je prostý s obrazem svatého Jiljí s laní. Budova je zděná, věž má dva zvony. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jiljí na Wikimedia Commons
Kostel svatého Martina (Frýdek-Místek)

Římskokatolický kostel svatého Martina ve Skalici (Frýdek-Místek) je stavba v renesančním slohu vybudovaná v letech 1612 až 1617. V roce 1884 byl kostel rozšířen v klasicistně-empírovém slohu, takže budova je nakonec směsicí tří odlišných stylů. Kostel spadá pod Římskokatolickou farnost Skalice a veřejnosti je otevřen během konání mší a obřadů. Historie kostela Kostel byl vybudovaný v letech 1612 až 1617 na místě původní lesní kaple a to na popud majitele frýdeckého panství hraběte Bruntálského z Vrbna. V roce 1774 byl ukován zvon, který je součástí sanktusníku. V roce 1884 byl kostel rozšířen do nové podoby s mohutnou věží nad předním vchodem. V letech 2002 až 2004 proběhlo statické zajištění kostela i fary pomocí ocelových táhel. Architektura Prostor kostela tvoří trojlodí. Zadní oltářní část (zřejmě pozůstatek původní kaple) a navazující prostřední část byly postaveny v letech 1612 – 1617. Jsou tvořeny obdélnou lodí opatřenou zvenčí mohutnými opěráky a zakončenou polygonálním presbytářem. Nad oltářem se tyčí sanktusník se zvonem z roku 1774. Během rozšíření v roce 1848 byla doplněna přední část, k bokům přístavby byly přiřazeny kaple s oratořemi a byla vybudována mohutná věž se zvonem nad vchodem kostela. To vše v klasicistně-empírovém slohu. Zajímavosti V sanktusníku se nachází zvon, který ulil v roce 1774 jeden z příslušníků rozvětvené opavské zvonařské rodiny Stanků. Na zdi kostela je umístěna pamětní deska připomínající skalického faráře P. Josefa Onderku (1811-1877), autora zpěvníku a modlitební knížky. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Martina na Wikimedia Commons Web turistika.cz, dostupné online. Web hrady.cz, dostupné online. Web beskydy.cz, dostupné online. Web farnosti Hnojník, dostupné online.
Kostel svatého Mikuláše (Krásná Hora nad Vltavou)

Kostel sv. Mikuláše je farní kostel římskokatolické farnosti Krásná Hora nad Vltavou, vystavěný v letech 1850–1854. Nachází se na západním okraji městečka naproti budově školy. Od roku 1965 je chráněn jako kulturní památka. Historie a popis Na místě současného kostela stával původně jiný kostel, jeho podoba se však nedochovala. První písemné zmínky o kostele v Krásné Hoře jsou z roku 1363. Kostel byl založen řádem premonstrátského kláštera v Milevsku. Počátkem 19. století byl již ve velmi špatném stavu, takže bohoslužby byly slouženy jinde; dne 26. února 1839 se samovolně zřítil. Stavba nového kostela započala až po více než deseti letech, roku 1850, a dokončen byl koncem roku 1854. Autorem stavby byl sedlčanský zednický mistr Fr. Tenza. Krásnohorský kostel je vystavěný bez jakéhokoli stavebního slohu, není zde ani stopy po napodobení některého z historických slohů. Loď i okna jsou vyvedeny prostou obloukovou klenbou. Stavba byla zjevně vedena snahami o co největší kapacitu za co nejmenších finančních nákladů. Výsledná kostelní budova je tedy proti jiným místním kostelům velice prostorná, nicméně velice jednoduchá. V západní části kostela u hlavního vchodu je předsíň s božím hrobem, odkud vedou schody na kůr. Hlavní loď má rozměry 22,5 × 21 m, čtyřmi čtverhrannými sloupy je rozdělena na tři části. V presbytáři je hlavní oltář s obrazem sv. Mikuláše od F. P. Missenbecka a kazatelna s gotickou věžičkou. Okna jsou obloukově zaklenutá, zdobená barevnými vitrážemi českých patronů sv. Jana, Vojtěcha, Václava, Anežky, Lidmily a Prokopa; zároveň nesou informace o dárcích, kteří na jejich výzdobu přispěli. Okolo kostela býval hřbitov; od roku 1857 je přemístěn na novém pozemku na jihozápadě města. Od roku 1890 je prostranství osázeno lipami, z nichž však část byla vykácena při pozdějších rekonstrukčních pracích. Před kostelem se nachází velký dřevěný kříž. Začátkem 21. století proběhla na kostele rekonstrukce střechy a fasády a instalováno vnější osvětlení. Odkazy Reference Literatura HABART, Čeněk. Sedlčansko, Sedlecko a Voticko. Svazek IV. Sedlčany: AlfaPrint, 1994. PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek VI. Vikariát Sedlčanský a Votický; část XIV. Vikariát Sedlčanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1912. 227 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 7. Krásná Hora, fara, s. 45 – 49. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Kostel Narození Panny Marie (Kamýk nad Vltavou)

Kostel Narození Panny Marie v Kamýku nad Vltavou je filiálním kostelem farnosti Krásná Hora nad Vltavou. Jeho současná podoba je z konce 18. století. Od roku 1965 je chráněn jako kulturní památka. Historie a popis Kostel se nachází na malém návrší v nadmořské výšce 287 metrů. Je obklopen malým hřbitovem; k bráně se vystupuje po dvanácti dlážděných schodech. Ve středověku býval kostel pevností, o čemž vypovídají pozůstatky střílen v mohutné hřbitovní zdi. První písemná zmínka o něm je již v roce 1350; po velkém požáru, který zachvátil celou obec roku 1775, byl znovu vystavěn a vysvěcen roku 1787; z původní stavby zůstala zachována pouze sakristie. Interiéru kostela vévodí freska zjevení Panny Marie a českých patronů selskému lidu od příbramského malíře Kulíška; na pozadí fresky lze rozeznat krajinu v okolí Kamýka i samotnou obec. Na severní zdi je umístěn veliký kříž s Kristem jako upomínka na padlé během první světové války. Ve 30. letech 20. století bylo do původně velmi tmavé lodi prolomeno několik větších oken. Na hlavním oltáři se nachází obrazy sv. Rodiny a korunovace Panny Marie. Zajímavosti V Kamýku a jeho okolí bývalo dříve kostelů více: kostel svatého Mikuláše v osadě u hradu Vrškamýk, v osadě u řeky kostel svatého Petra, oba zmiňované již ve 13. století pod patronátem milevských premonstrátů. Během náboženských bouří v 15. století si kališničtí občané Kamýka obsadili pro sebe kostel svatého Petra a katolické menšině ponechali kostel Panny Marie. Ve zmíněném kostele svatého Petra se posléze střídali kazatelé evangeličtí a utrakvističtí, což se neobešlo bez třenic. Po Bílé hoře byli protestanti z obce vypovězeni a kostel zasvěcen v katolické denominaci svatým Petrovi a Pavlovi. Vyhořel roku 1775 společně s mariánským kostelem i většinou obce a obnoven již nebyl. Na jeho místě stojí dnes dům čp. 28. Nálezy při stavebních pracích dokládají, že kolem kostela býval i hřbitov. Odkazy Reference Literatura HABART, Čeněk. Sedlčansko, Sedlecko a Voticko. Svazek IV. Sedlčany: AlfaPrint, 1994. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel svatého Mikuláše (Nechvalice)

Kostel svatého Mikuláše je původně románský, později gotizovaný kostel v obci Nechvalice v okrese Příbram. Slouží jako filiální kostel farnosti Petrovice u Sedlčan a je památkově chráněn. Historie a popis Nejstarší zmínky o kostele pocházejí z roku 1350, kdy zde již byla venkovská farnost, tzv. plebánie. Kostel stojí v nápadné poloze na okrouhlém návrší zpevněném kamennou zdí, kolem něho se původně rozkládal hřbitov, dnes již přemístěný. Dříve se kolem kostela táhl příkop. Kostel tedy ve středověku zřejmě sloužil jako poslední útočiště při napadení vsi, o čemž by svědčilo i jeho mimořádně mohutné a silné zdivo. Na románský původ stavby ukazuje kromě silných zdí ještě zazděné dvojité okno ve východní zdi věže, zbytek byl přestavěn v gotickém slohu. V 19. století byla proražena větší okna do presbytáře i lodi, o jedno patro a jehlancovou střechu zvýšena věž a obnoveny části mobiliáře, mj. i hlavní oltář v novogotickém stylu, se sochami sv. Mikuláše, Václava a Ludmily, jejichž autorem je Josef Scheiwl. Do jediné lodi se vchází klenutým gotickým portálem. Křížová klenba v lodi vede do původní sakristie pod věží se 185 cm tlustými zdmi; původní ozdobně kované dveře z 15. století byly z této místnosti přeneseny do nové sakristie. Při kostele byl uchováván tištěný misál z roku 1508, od 19. století je v lobkovické knihovně na zámku v Roudnici. V roce 1999 byl kostel nově opraven. Zajímavosti V období druhé světové války a po ní zde působil kněz a léčitel František Ferda. V roce 1951 byl v Nechvalicích po ranní bohoslužbě zatčen, načež strávil devět let ve věznicích a pracovních táborech, včetně jáchymovského. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek VI. Vikariát Sedlčanský a Votický; část XIV. Vikariát Sedlčanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1912. 227 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 8. Nechvalice, fara, s. 50 – 53. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše na Wikimedia Commons
Sint-Nicolaaskerk (Nechvalice)

De Sint-Nicolaaskerk (Tsjechisch: Kostel svatého Mikuláše) is een katholiek kerkgebouw in de Tsjechische plaats Nechvalice, gewijd aan de heilige Nicolaas. De kerk dateert uit de late middeleeuwen en staat op een opvallende locatie, op een ronde heuvel, versterkt met een stenen muur. Anno 2026 is de Sint-Nicolaaskerk een bijkerk van de parochie Petrovice u Sedlčan en is aangewezen als beschermd monument. Geschiedenis De eerste schriftelijke vermelding van de Sint-Nicolaaskerk dateert van 1350, toen er reeds sprake van een plattelandsparochie met pastorie was. Het huidige kerkgebouw dateert van de late middeleeuwen. Oorspronkelijk was er een kerkhof rond het gebouw gesitueerd; op een later moment is het kerkhof verplaatst. Ook liep er in eerste instantie een (inmiddels verdwenen) gracht rond de kerk, wat volgens experts duidt op gebruik als toevluchtsoord bij dreigend gevaar, wat ook te zien zou zijn aan het uitzonderlijk massieve metselwerk. Gedurende de negentiende eeuw werden grotere ramen in het priesterkoor en schip aangebracht, de toren met één verdieping verhoogd en een hogere spits toegevoegd. Tegelijk met de verbouwing aan de buitenzijde werden delen van het meubilair vernieuwd, waaronder het hoogaltaar, dat voorzien werd van een neogotische vormgeving, met beelden van de heilige Nicolaas, Wenceslaus en Ludmilla, vervaardigd door Josef Scheiwl. Een uit de Sint-Nicolaaskerk afkomstige missaal uit 1508 wordt sinds de negentiende eeuw in de Lobkowicz-bibliotheek van Kasteel Roudnice bewaard. In 1999 werd de recentste renovatie van de kerk uitgevoerd. Ontwerp Exterieur Qua exterieur betreft het een gebouw van Romaanse oorsprong, met latere, gotische toevoegingen. Interieur Het schip wordt betreden door een gotisch portaal. Het kruisgewelf in het schip leidt naar de oorspronkelijke sacristie onder de toren, met 185 cm dikke muren; de gesmede deur uit de vijftiende eeuw werd vanuit daar overgebracht naar de níeuwe sacristie. Galerij
Kostel svatého Bartoloměje (Moravský Krumlov)

Kostel svatého Bartoloměje je kostel v Moravském Krumlově, součást areálu bývalého kláštera. Nachází se na Klášterním náměstí nedaleko Základní školy Klášterní náměstí, v bývalém areálu kláštera se nachází městský úřad. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Historie V roce 1354 bylo v Avignonu vydáno povolení ke stavbě kláštera augustiniánů-poustevníků v Moravském Krumlově. Gotický kostel měl mít loď údajně 53 metrů dlouhou a ta měla zasahovat daleko do dnešního Klášterního náměstí. Nikdy však nebyl dokončen, realizováno bylo pouze kněžiště a věž. Za husitských válek byly kostel i klášter pobořeny. Roku 1634 odkoupil zbořeninu kláštera Gundakar z Lichtenštejna a začal s rekonstrukcí stavby. Kostel byl přestavěn v barokním slohu. Roku 1693 byla ke kostelu přistavěna kaple Panny Marie Loretánské na půdorysu tvaru hvězdy, přístavbu kaple financoval tehdejší majitel panství kníže Maxmilián II. Jakub z Lichtenštejna. Výzdoba kostela pochází ze začátku 18. století. Roku 1786 císař Josef II. klášter zrušil a později zde byla továrna, pak byty a nakonec městský úřad. Pod kostelem se nachází řádová hrobka. Před kostelem stojí barokní sousoší Kalvárie. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons Kostel svatého Bartoloměje na stránkách Moravského Krumlova
Kostel Všech svatých (Moravský Krumlov)

Kostel Všech svatých je římskokatolický kostel v Moravském Krumlově. Je chráněn jako kulturní památka České republiky. Jde o farní kostel farnosti Moravský Krumlov. Historie Farní kostel byl zmíněný poprvé v roce 1248. Byl původně zasvěcen sv. Vavřinci. Gotická stavba byla zpustošena husity a znovu obnovena roku 1466. Roku 1630 byla poničena požárem a po rekonstrukci v letech 1636–1646 byla zasvěcena Všem svatým. Z původní stavby zbyla klenba, část věže a do trojúhelníku završený portál. V kostele se nachází zachovalé náhrobní desky, jedna z nich patří staviteli renesanční podoby zámku v Moravském Krumlově Leonardu Garu di Bisono. V bezprostřední blízkosti se nachází římskokatolický farní úřad. Stavba byla přestavována v roce 1873. Na faře údajně v roce 1571 zemřel biskup Jednoty bratrské Jan Blahoslav. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Všech svatých na Wikimedia Commons Farnost Moravský Krumlov Kostel Všech svatých na stránkách Moravského Krumlova
Jardí Zoològic de Praga

El Jardí Zoològic de Praga (txec: Zoologická zahrada hl. m. Prahy) és un parc zoològic situat a Praga, capital de Txèquia. Obrí les portes al districte de Troja, al nord de la ciutat, el 1931. La seva missió és «fomentar l'estudi de la zoologia, protegir la vida silvestre i educar el públic». Té una superfície de 45 ha. Ha tingut un paper clau en la conservació del cavall de Przewalski. Les inundacions del 2002 a Europa provocaren greus desperfectes al parc i permeteren que se n'escapessin nombrosos animals, 136 dels quals acabaren morint a desgrat dels grans esforços dels treballadors per rescatar-los. El 2016, la directiva llançà una iniciativa per convertir els fems d'elefant en paper. Aquell mateix any, era considerat el quart millor parc zoològic del món. Referències