NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
DinoPark Vyškov

DinoPark Vyškov je zábavní park, obsahující zejména modely dinosaurů. Nachází se na ploše 4 ha v areálu bývalého letoviska v Marchanicích ve městě Vyškov. Je vzdálen asi 2,5 km od Zooparku Vyškov, se kterým má společný vstup a jednotné vstupné. Nachází se zde několik desítek prehistorických modelů druhohorních zvířat. Design parku odkazují na film Jurský park. V roce 2011 byl park pátým nejnavštěvovanějším turistickým místem Jihomoravského kraje. Během prvních pěti let provozu navštívilo areál milion návštěvníků. Historie DinoPark Vyškov byl otevřen 20. května 2006, a to jako třetí DinoPark na území Československa (po Plzni a Bratislavě). Pavilon vznikl ve spolupráci se Západočeským muzeem v Plzni. Od 19. května 2007 se návštěvníci mohou přepravovat tzv. Dinovláčkem. V červenci 2014 byla v areálu zprovozněna visutá dráha. Areál V areálu je v současnosti několik desítek modelů prehistorických plazů. Součástí je i dětské paleontologické hřiště, stezka a denní hvězdárna.Součásti je i 4D kino. Galerie Reference Související články DinoPark Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dinopark Vyškov na Wikimedia Commons DinoPark Vyškov[nedostupný zdroj]
Парк динозавров (Вышков)

Вышковский парк динозавров находится в зоопарке чешского города Вышков Южноморавского края, в пригороде Брно. Парки динозавров этой же сети также есть в Праге, Пльзни, Либерце, Остраве и Братиславе. История Динопарк открылся в 2006 году. В нём представлены экспонаты животных мезозойской эры в их натуральную величину, в естественной среде обитания, преобладавшей на Земле в доисторическую эпоху. Все модели динозавров озвучены, а многие из них могут двигаться. На территории парка расположена детская палеонтологическая площадка, где дети под присмотром специалистов могут вести свои археологические исследования, научная тропа и 3D кино. В парке есть сувенирный магазин, Дино-кафе, Дино-гриль и Дино-экспресс (мини-поезд по динопарку). В парке растёт Wollemi Nobilis — живое растение Мезозойской эры, живущее на Земле ещё 175 миллионов лет назад. Фотографии Ссылки Описание, фото Архивная копия от 1 мая 2012 на Wayback Machine (чеш.) Описание, фото, карта (рус.) Архивная копия от 1 июля 2012 на Wayback Machine
Střední průmyslová škola chemická Pardubice

Střední průmyslová škola chemická Pardubice (SPŠCH Pardubice) byla založena v únoru 1946 na popud chemických společností.[kdo?] Nejprve fungovala jako dvouletá a poté jako čtyřletá škola a v roce 1953 se konaly první maturitní zkoušky. Do roku 1953 byla chemická průmyslovka pod jedním ředitelstvím se Školou potravinářské technologie a po tomto roce se škola osamostatnila. Bez vlastní budovy Protože škola neměla vlastní budovu, byly třídy rozmístěny v různých budovách po městě. Z těchto důvodů chtělo tehdejší Ministerstvo školství chemickou průmyslovku zrušit. To však vyvolalo mezi veřejností vlnu nevole. Rok 1960 Přes řadu komplikací byly nakonec v červnu 1960 škole přiděleny potřebné prostory v budově bývalého Okresního národního výboru v ulici Na Třísle. Po nutné rekonstrukci byla 1. září 1960 zahájena výuka. Nejprve bylo v nové školní budově zřízeno 11 učeben, laboratoř fyzikální chemie, kabinety fyziky, chemie a technologie, knihovna a tři administrativní místnosti. Souběžně s průmyslovou školou sídlila v budově Na Třísle také dvě učiliště a teprve po jejich odstěhování začátkem 90. let získala SPŠCH pro výuku celou budovu. Stěhování V ulici Na Třísle byla chemická průmyslovka dlouhých 51 let. V létě 2011 však došlo k přestěhování do Poděbradské ulice do sousedství chemicko-technologické fakulty Univerzity Pardubice. Škola se nyní nachází v zrekonstruovaných a moderních budovách. Největší změnu prošla budova laboratoří, které pokrývají rostoucí zájem o studii chemických oborů a splňují tak požadavky na kvalitní vyučování. Dále byla postavena hasičská věž a atletický ovál, laserová střelnice. Nové obory Po prvním školním roce v nové budově začala SPŠCH nabízet mimo jiné i obory Požární ochrana, Bezpečnostně právní činnost, Kosmetické služby a Kadeřník. Poslední dva jmenované obory byly ke Střední průmyslové škole chemické přiřazeny na základě optimalizace středoškolského vzdělávání v Pardubickém kraji. V roce 2016 přibyl obor Chemik operátor v kombinované formě a dvouletý nástavbový obor Vlasová kosmetika. Díky tomuto nárůstu oborů se stala SPŠCH druhou největší průmyslovou školou v ČR. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Střední průmyslová škola chemická Pardubice na Wikimedia Commons http://www.seznamskol.eu/typ/prumyslova-skola/ https://www.spsch.cz
Skříň (rybník)

Rybník Skříň se nalézá asi 3 km západně od městečka Lázně Bohdaneč nebo 1 km severně od obce Neratov v okrese Pardubice. V bezprostřední blízkosti tohoto rybníka se nalézají další rybníky – Rozhrna, Dolní Jílovky, Horní Jílovky, Udržal a Tichý rybník. Rybník byl vybudován jako součást soustavy pernštejnských rybníků v 16. století. Na ostrově rybníka Skříň stávala blatná tvrz Jílovka, která byla chráněna valem s palisádou a příkopem a s břehem spojena dřevěným mostem. Rybník je v současnosti využíván pro chov ryb. Spolu s přilehlými rybníky Dolní Jílovky, Horní Jílovky, Rozhrna a Tichý rybník tvoří významnou ornitologickou oblast vodního ptactva. Po hrázi rybníka Skříně lemované staletými duby prochází naučná stezka Pernštejnskými rybníky, která seznámí návštěvníky s historií a současností zdejšího rybníkářství a s rozmanitostí přírodních krás. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Skříň na Wikimedia Commons
Baťkovo náměstí

Baťkovo náměstí (dříve také Legerovo náměstí, Batekplatz nebo náměstí Dr. Bohumíra Šmerala) je náměstí v Hradci Králové. Na severu sousedí s třídou Karla IV., na jihu s ulicí Mánesovou, jihovýchodním směrem na náměstí navazuje hradecká pěší zóna (Čelakovského) směřující na Masarykovo náměstí. Historie Přibližně v místech dnešního náměstí se před stavbou hradecké pevnosti ve druhé polovině 18. století rozprostírala zástavba původního Pražského Předměstí, v těsné blízkosti vedla stará cesta na Prahu. Nedaleko stával také kostel svatého Petra, zbořený v roce 1778. Po celé 19. století a začátek 20. století byla plocha dnešního náměstí nezastavěná. První nákresy prostoru náměstí se nachází v regulačních plánech města Hradce Králové z let 1911–1914. V té době byl prostor bez názvu, ale s půdorysem v podobě, jakou známe dnes. Autory prvního regulačního plánu, kde se Baťkovo náměstí objevuje, byli architekti Václav Rejchl a Oldřich Liska. Náměstí bylo dokončeno v roce 1923, nemělo však plnit funkci centrálního náměstí či dominantního prvku prostoru (na rozdíl od Masarykova a Ulrichova náměstí). Rozměry náměstí jsou 40 x 75 m. Od svého počátku až do 90. let 20. století bylo náměstí průjezdné pro automobily. Později byl vjezd (v roce 1994) pro dopravu omezen a v současnosti je náměstí součástí pěší zóny. Popis Prostor je obklopen obytnými domy s obchody v parteru, výška domů je pak v souladu s regulací v Čelakovského ulici a v přilehlém okolí. Významným objektem na náměstí je budova bývalého hotelu Paříž (z let 1913–1914). Opticky je součástí severní fronty náměstí také budova kina Centrál, která však topograficky spadá ke třídě Karla IV. Po vzniku pěší zóny byla v roce 1996 na náměstí do míst určených k odpočinku instalována vodní plastika od sochaře Jaroslava Černého s názvem Kráčející oblouk, obklopená lavičkami a zelení. Plastika se skládá z bronzu, žuly a skla. Na severní straně náměstí byla vytvořena menší stavba s trafikou a dříve také občerstvením. Název Původní název získalo náměstí po francouzském spisovateli a profesoru slovanských jazyků Louisi Légerovi (1843–1923), který zemřel v témže roce, kdy bylo náměstí dokončeno. Dnešní název odkazuje na osobu Leopolda Baťka (1856–1936), lékaře a dlouholetého náměstka a radního za úřadování hradeckého starosty Františka Ulricha. Název byl používán v letech 1940–1955 (za války také v německé variantě Batekplatz). V letech 1955–1990 bylo náměstí pojmenováno po Bohumíru Šmeralovi, československém politikovi a zakladateli Komunistické strany Československa. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Baťkovo náměstí na Wikimedia Commons Související stránky Seznam náměstí v Hradci Králové
Grande place de Hradec Králové

Velké náměstí (Grande Place) est la place principale du centre historique de la ville de Hradec Králové en Tchéquie. De forme triangulaire, elle est dominée par la cathédrale du Saint-Esprit avec la Tour Blanche et la chapelle Saint-Clément, en son centre se dresse la colonne mariale de la peste. Des années 1950 à 1990, on l'appelait Žižkovo náměstí. Histoire Les chercheurs du XIXe siècle et de la première moitié du XXe siècle ont supposé qu'auparavant, un marché triangulaire ayant la forme de l'actuel Velké náměstí était situé à l'intérieur de cette colline. La plus ancienne mention écrite de l'apparition de la Grande Place datant de 1418 parle de la place du marché, de la mairie et du pilori. Le château royal se trouvait au nord de la place jusqu'en 1423. Le plan de Pierker de 1756 montre un puits municipal (et non une fontaine) sur la Grande Place, ainsi qu'un cimetière fortifié autour de l'église du Saint-Esprit. Deux gravures de J. Venuta et I. Otto de la fin du XVIIIe siècle représentent ensuite le pavage en pierre de la zone et les bâtiments existants à l'est de l'église du Saint-Esprit. Une aquarelle d'Eduarda Gurka de 1836 montre un pavage en basalte, le dessin de Morstadt de 1858 montre un pavage de basalte avec des bandes de pavés en grès à la place des chaussées. Aménagements récents En 2010, un concours d'architecture a été annoncé pour la revitalisation de la Grande Place : l'objectif du projet est avant tout de rendre l'espace public aux piétons et aux cyclistes et d'en limiter la circulation automobile (il y a 250 places de stationnement sur la place). Une alternative aux places de stationnement existantes pourrait être la construction d'un parking souterrain sous la place, pour la mise en œuvre de laquelle la ville de Hradec Králové a commandé une étude. La reconstruction de la place devrait débuter en 2021 et se fera en plusieurs étapes. Anecdote Le 6 juillet 1933, une course automobile, appelée Premier circuit urbain, a eu lieu à Hradec Králové. Les tribunes de départ, d'arrivée et principales étaient situées directement sur la Grande Place. Galerie Notes et références (cz) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en tchèque intitulé « Velké náměstí (Hradec Králové) » (voir la liste des auteurs). Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Tchéquie
Rynek Mariacki w Jabłonkowie

Rynek Mariacki w Jabłonkowie – rynek miejski zwany Mariackim znajdujący się w Jabłonkowie. Nazwa Nazwa placu pochodzi od barokowej figury Niepokalanej Panny Marii, która została wzniesiona w roku 1755. Kompozycja słupa, na którym znajduje się rzeźba, jest trójczłonowa, ozdobiona gładkimi płycinami. Naroża słupa dekorują woluty ozdobione kampanulą (ornamentami roślinnymi z motywem dzwonkowatych kwiatów), w partii cokołu woluty wsparte są na dostawionych postumentach, w części górnej wieńczą je rzeźby trzech aniołów z kartuszami. Figurę otacza ośmiokątna fontanna, która została dołączona do posągu po II wojnie światowej. Rynek i jego otoczenie W 1905 roku niedaleko rynku powstał nowy budynek obecnego ratusza, a w 1911 roku także budynek sądu oraz więzienia. Jabłonków od 1868 roku był siedzibą powiatu sądowego. Rynek jest otoczony dość regularną siatką ulic. Nieopodal rynku wybudowany został również renesansowy kościół parafialny pw. Bożego Ciała (1620), przebudowany w stylu neogotyckim, najstarszy książęcy dom mieszkalny (XVI wiek) oraz stary klasztor (1861). Historia Pierwsza wzmianka o Rynku Mariackim w Jabłonkowie pochodzi z roku 1435. W pierwszej połowie XVII wieku w Jabłonkowie wznosiły się już 42 mieszczańskie domy. Były to domy drewniane, na rynku i wzdłuż głównych ulic piętrowe, dalej parterowe. Pod koniec lat czterdziestych XVII wieku Jabłonków wraz z przedmieściem i Pioseczną liczył 750 mieszkańców. Do wybrukowania rynku posłużyły okrąglaki z rzeki Olzy. Archiwalne zdjęcia ukazują drewniane domy z murowanymi parterami, rzeźbione słupy oraz szerokie, wysokie dachy kryte gontami. Na jednym z murowanych domów widać napis Café Wien. Na innych domach widoczne napisy: Apotheke-Apteka, Józef Januszowski. Po przeciwnej stronie stoją domy murowane, a na nich napisy: J. Wertfein, Alois Taube, Wilhelm Hladny, a także: Lubojatzki, Cyhan i Franz Kucheida. Imprezy i wydarzenia Rynek jest miejscem cyklicznych spotkań, letnich festiwali, koncertów, targów i prezentacji: Jarmark Jabłonkowski Gorolskie Święto Przypisy
Jakubské náměstí (Jihlava)

Jakubské náměstí v Jihlavě je náměstí v jihovýchodní části historického centra Jihlavy a jeho dominantu představuje kostel sv. Jakuba Většího. Lokalita Prostor náměstí je vymezen ulicemi Hluboká, U Mincovny, Lazebnická a Joštova a svahy Malého Heulosu, od kterého je oddělen Václavským parkánem. Kromě zmíněných ulic do něj ústí i ulice Farní. U kostela roste státem chráněný 19 metrů vysoký buk lesní, jehož stáří je přes 110 let. V roce 2003 zvítězil v anketě Strom roku V budově Jakubské náměstí 5/2 sídlí Oblastní charita Jihlava, která je pobočkou Diecézní charity Brno. Na faře (oficiálně Lazebnická 54/1) má sídlo Římskokatolická farnost u kostela sv. Jakuba, kterou spravují premonstráti ze Strahovského kláštera v Praze. Natáčela se zde také část dílu Dostaveníčko v Jihlavě ze série Dostaveníčko (1978). Kulturní památky a zajímavosti Kostel sv. Jakuba Většího se sochou sv. Jana Nepomuckého (č. 19125/7-4877) Fara (č. 36693/7-4877) – na rohu Jakubského náměstí a Lazebnické ulice Kaple Olivetské hory (č. 101725) Památný buk sv. Jakuba u kostela sv. Jakuba Ztracená lavička Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jakubské náměstí v Jihlavě na Wikimedia Commons Jakubské náměstí, Jihlava, encyklopedie.ji.cz
Husovo náměstí (Rakovník)

Husovo náměstí se nachází v centru královského města Rakovník ve Středočeském kraji. Popis V roce 1471 bylo náměstí a z něj vycházející ulice obestavěny kamennými hradbami a v 16. století byly postaveny čtyři brány pro vstup do města (dnes Rakovník I). Dvě stojí dodnes (východní Pražská u přímo navazujícího Žižkova náměstí a severní Vysoká v ulici Vysoká, kde bývalo rakovnické ghetto) a zbylé dvě byly s bouráním hradeb v 19. století zbořeny (západní Svatojilská v ulici Palackého a jižní Lubenská v ulici Trojanova). Na náměstí se kromě měšťanských domů nachází rakovnická městská radnice, pošta, banka, několik restaurací a dalších obchodů. Na východním konci náměstí se nacházel kostel sv. Mikuláše, který kolem roku 1352 vyhořel a byl vystavěn téměř celý nově jako děkanský kostel a posléze zasvěcen tentokrát sv. Bartoloměji. Kostel byl spolu s velkou zvonicí, farou a rychtou původně opevněn, což vytvářelo tzv. Zákostelí. Toto opevnění bylo zbořeno také v 19. století, stejně jako stará škola, která stála před průčelím kostela. Uprostřed náměstí se nachází mariánský sloup, také nazývaný jako morový, který byl vystavěn v roce 1749 z pískovce. Podlouhlé náměstí o rozměrech zhruba 400 x 50 m tvoří centrum města dodnes a konají se zde například pravidelné trhy. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Husovo náměstí na Wikimedia Commons
Lidické náměstí (Ústí nad Labem)

Lidické náměstí v Ústí nad Labem je náměstí v centru města Ústí nad Labem. Popis a poloha Náměstí se nachází v centru města. V jeho prostorech se nalézá několik pro město důležitých budov. Na západní straně najdeme Severočeské divadlo, naproti němu se nachází budova Magistrátu města Ústí nad Labem z padesátých let. Je zde také Krajské ředitelství Policie ČR. Parková úprava náměstí je také lemována několika gastronomickými zařízeními. Náměstí původně dominovaly dvě umělecké fontány od Stanislava Hanzíka, které však byly v průběhu let poškozeny. Okolí bylo také poničeno bombardováním během 2. světové války. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lidické náměstí v Ústí nad Labem na Wikimedia Commons
Václavské náměstí (Třebíč)

Václavské náměstí (od 50. let 20. stol. do r. 1991 náměstí Osvobození) je náměstí v Třebíči. Je pojmenováno podle svatého Václava. Geografie Václavské náměstí se nachází v jižní části města na vrcholu kopce v části Horka-Domky. Severní část náměstí je fakticky čtvercová, kdy však středová část náměstí je tvaru trojúhelníku zužujícího se jižně, ten je pak napojen na kruhový objezd (dříve na složitou křižovatku). Jižně pak navazuje na trojúhelníkovou část náměstí na jih vedoucí ulice (dříve ulice Stojanova). Historie Náměstí začalo vznikat na počátku 50. let 20. století, kdy však již v Městském a zastavovacím plánu pro roky 1930-1950 se s náměstím a na něj napojenou Stojanovou ulicí počítalo. V tu dobu se však uvažovalo také o pojmenování Revoluční náměstí. V praxi však náměstí začalo vznikat zástavbou bytových a rodinných domů právě na počátku 50. let 20. století., ty začaly zpočátku na východním okraji náměstí, tam také přiléhaly ulice Rašínova (později Marxova a po roce 1990 Zahradníčkova) a Hilbertova (pozdější Engelsova a po roce 1990 Demlova). Kolem roku 1953 byla postavena dřívější Střední všeobecně vzdělávací škola (zvaná také jedenáctiletka) a pozdější SPŠ stavební a v 21. století také ZŠ Václavské náměstí. V padesátých letech bylo náměstí pojmenováno jako "náměstí Osvobození", tak je uváděno až do roku 1991. V roce 2015 byla složitá křižovatka změněna v kruhový objezd, to byla první část komplexní rekonstrukce náměstí. Druhá část měla původně proběhnout v roce 2023 a měly být rekonstruovány vozovky a severní trojúhelníková část náměstí, v roce 2023 však rekonstrukce neproběhla. Byla však provedena v roce 2024. Mimo jiné byl změněn povrch náměstí z dlažebních kostek na asfaltový povrch. Památky kaplička sv. Václava na severním okraji náměstí sousoší Rodina před budovou školy památník obětem komunistické totality z roku 1996 Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Václavské nám. na Wikimedia Commons
Palackého náměstí (České Budějovice)

Palackého náměstí se nachází severovýchodně od centra Českých Budějovic na místě bývalého hřbitova[zdroj?], asi 1 km od náměstí Přemysla Otakara II. Ohraničeno je ulicemi Otakarova, Pekárenská, J. Plachty a Skuherského, jižní a severní část odděluje Palackého ulice. Historie Od dob středověku do 19. století byly v místech dnešního náměstí louky a pole budějovických měšťanů, jimiž procházely cesty, podél nichž se městská zástavba rozrůstala. U jedné z cest se rozkládal Špitálský rybník, jenž byl vysušen až na přelomu 18. a 19. století. První doloženou budovou v této oblasti je sklad střelného prachu z období kolem roku 1780, jehož umístění bylo vybráno u Špitálského rybníka tehdy dosti vzdáleného od centra města tak, aby se předešlo případným škodám v případě výbuchu. Samotné Palackého náměstí vzniklo především díky daru pozemků od tehdejšího hejtmana Arthura Carla Schöltzela, část pozemků patřila dříve rodině Haasově. Náměstí získalo nejdříve název Náměstí císaře Josefa (Kaiser Josefsplatz), od oficiálního schválení v roce 1897 se používalo i pojmenování Josefské náměstí či zdomácněle „Josefák“. V nově vzniklém Československu pak došlo k přejmenování místa na Náměstí Palackého, lokálně známé jako „Palačák“. Název vydržel, byť s německým překladem Palatzkyplatz, až do 10. ledna 1942, kdy okresní hejtman vyžádal změnu názvů míst, v nichž se jméno českého historika objevovalo. Již o čtyři dny později se tak náměstí přejmenovalo na Pražské (Prager Platz), a původní pojmenování se mu vrátilo až na konci druhé světové války roku 1945. Během let 1938–1939 bylo prostranství přeměněno na park, v roce 1938 vyasfaltováno. Hlavní plocha pak byla opět zatravněna. Budovy Husův sbor je dominantou náměstí stojící ve středu jeho severní části. Původní hostinec Amerika v Pekárenské ulici čp. 653 měl po znárodnění změněný název (U Homolků) a patřil pod Restaurace a jídelny, byl dokonce renovován, nicméně (zřejmě kvůli nepřijatelné souvislosti s USA) neunikl tzv. asanaci, což de facto znamenalo demolici budovy, přestože stavba jednopodlažní samoobsluhy BIOS z roku 1980 do něj nezasáhla. RaJ pak využívaly objekt bufetu Jirsíkov ve Skuherského 62 v jižní části náměstí. BIOS po několika změnách názvu stihl v roce 2011 stejný osud jako zmíněný hostinec, posledním řetězcem v budově byla Delvita. Na místě byl v letech 2011–2012 vystavěn komplex s byty, přízemní obchodní částí a parkovištěm. Společenský život Na ploše parku mívaly představení cirkusy, bývaly tu tenisové kurty, hrával se zde bandy-hokej, fungoval hokejový oddíl Slavoj a na přírodním ledě na tenisových kurtech se procvičovala „krasojízda“, jak se říkalo krasobruslení. Všestranné tělesné přípravě se věnoval místní Sokol a pořádaly se tu dokonce místní olympiády. V létě 2025 bylo na prostranství u kostela otevřeno workoutové hřiště s prvky opatřenými citáty mistra Jana Husa. Pojetí vzniklo na základě spolupráce města a vikáře církve Československé husitské. V areálu bylo umístěno pítko a vysazen strom Jana Husa, který město dostalo jako dar. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Palackého nám. na Wikimedia Commons
Náměstí Svobody (Starý Bohumín)

Náměstí Svobody (nazývané také Starobohumínské náměstí) se nachází u hraničního přechodu Starý Bohumín, nedaleko řeky Odry ve Starém Bohumíně (části města Bohumín v okrese Karviná) v Moravskoslezském kraji. Historie Náměstí vzniklo ve 13. století během německé kolonizace. Jádro Starého Bohumína tvořilo od 15. století přímo 57 velkoměšťanských domů na náměstí. Mezi současné významné domy na náměstí především patří stará radnice z roku 1900 (číslo popisné 43), měšťanský dům z let 1900 až 1901 (číslo popisné 45) a památkově chráněný Národní dům (hotel Pod Zeleným stromem) z roku 1905. V 1. polovině 19. století zde také stál zámek (šlechtické sídlo), který byl v roce 1886 přestavěn na administrativní budovu. Dne 22. prosince 1902 vyjela z náměstí úzkorozchodná tramvaj do Bohumína po trati délky 3,8 km (Tramvajová doprava v Bohumíně). Tramvaj byla nejprve tažená koňmi, později parní lokomotivou a nakonec byla trať elektrifikovaná. Tramvajová trať byla zrušena 30. září 1973. Dnes jsou na náměstí symbolické žulové koleje, které kopírují tehdejší tramvajovou trať. Na náměstí se nachází také kavárna, restaurace, hotel, obchody, malý park, památník obětem 1. a 2, světové války, socha sv. Jana Nepomuckého, lavičky, posedové plato s cyklostojany a informační tabule popisující historii místa a jeho okolí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nám. Svobody na Wikimedia Commons https://www.virtualtravel.cz/bohumin/namesti-svobody-stary-bohumin
Náměstí 1. máje (Mimoň)

Náměstí 1. máje v Mimoni je jedno ze dvou hlavních náměstí v severočeské obci Mimoň v okrese Česká Lípa v Libereckém kraji. Poloha a popis Na náměstí se nachází barokní socha Nanebevzetí Panny Marie, označovaná také jako morový sloup, kterou nechal v roce 1677 postavit tehdy úřadující hejtman Matyáš Liebstein. Do roku 1985 východní stranu náměstí tvořilo průčelí mimoňského zámku se zámeckým parkem. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu nám. 1. máje na Wikimedia Commons