NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Návesník (Veselí u Přelouče)

Rybník Návesník o rozloze vodní plochy 1,0 ha se nalézá v centru obce Veselí v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Na hrázi rybníka vede silnice II. třídy č. 342 vedoucí z Valů do obce Svinčany. Historie Horní rybník byl založen v třicátých let 16. století, jako součást kaskády Veselských rybníků. Původně ji tvořilo šest rybníků, větší z nich Horní rybník, Návesník, Kuchyňka a tři níže položené rybníčky, které se zřejmě jmenovaly Hlubina, Čeperka a Rybníček. Do dnešní doby se dochovaly pouze Horní rybník a Návesník. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Návesník na Wikimedia Commons
Horní rybník (Veselí u Přelouče)

Horní rybník o rozloze vodní plochy 0,61 ha se nalézá na jižním okraji obce Veselí u Přelouče u silnice II. třídy č. 342 vedoucí z Valů do obce Svinčany v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Historie Horní rybník byl založen v třicátých let 16. století, jako součást kaskády Veselských rybníků. Původně ji tvořilo šest rybníků, větší z nich Horní, Návesník, Kuchyňka a tři níže položené rybníčky, které se zřejmě jmenovaly Hlubina, Čeperka a Rybníček. Do dnešní doby se dochovaly pouze Horní rybník a Návesník. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní rybník na Wikimedia Commons
Rosol (rybník)

Rybník Rosol o rozloze vodní plochy 0,92 ha se nalézá na severním okraji obce Poběžovice u Přelouče. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rosol na Wikimedia Commons
Mlýnský rybník (Brloh)

Mlýnský rybník o rozloze vodní plochy 0,8 ha se nalézá v centru obce Brloh v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. V roce 2012 byla provedena jeho revitalizace a odbahnění. Pod hrází rybníka se nalézá bývalý brložský mlýn. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mlýnský rybník na Wikimedia Commons
Talsperre Mšeno

Die Talsperre Mseno (Talsperre Grünwald) ist eine typische Intze-Staumauer im Isergebirge in Böhmen (Tschechien), zur Bauzeit zu Österreich gehörig. Die Talsperre liegt in Mšeno nad Nisou, einem Stadtteil von Jablonec nad Nisou. Zweck Die Talsperre dient dem Schutz vor Hochwasser, der Niedrigwasseraufhöhung und der Brauchwasserversorgung. Das gestaute Gewässer ist das Grünwalder Wasser im Quellgebiet der Lausitzer Neiße. Die Staumauer Die Gewichtsstaumauer wurde von März 1906 bis 1909 unter der Oberbauleitung von Oberingenieur E. v. Scheure nach Plänen von Otto Intze nach dem Intze-Prinzip gebaut. Die örtliche Bauleitung hatte der Ingenieur Hermann Schmidt. Die Mauer ist aus Hornblendegranit-Bruchsteinen gemauert. Als Mörtel wurde Zementtrass verwendet. Weitere Talsperren Zum Schutz vor Hochwasser wurden zu dieser Zeit insgesamt sechs Talsperren im Flussgebiet der Görlitzer Neiße (Lausitzer Neiße) geplant. Auslöser waren die Hochwasser des Jahres 1897 in großen Teilen Böhmens, Sachsens, Preußens und den Alpenländern. Zu diesem Zweck war im Jahr 1900 die "Wassergenossenschaft zur Regulierung der Wasserläufe und Erbauung von Talsperren im Flussgebiete der Görlitzer Neiße" gegründet worden. – Die anderen fünf sind: Harzdorf (Harcov) (Stauinhalt 0,63 Mio. m³) Friedrichswald/Schwarze Neiße (Talsperre Bedrichov) (Stauinhalt 2,0 Mio. m³) Görsbach/Gierschbach (Stauinhalt 0,5 Mio. m³) (war 1906 noch in Planung) Voigtsbach (Fojtka) (Stauinhalt 0,25 Mio. m³) Mühlscheibe/Scheidebach (Mlynice) (Stauinhalt 0,25 Mio. m³) Die Talsperre Görsbach wurde wahrscheinlich nicht gebaut. In Listen tschechischer Talsperren ist heute keine passende Staumauer zu finden. Literatur (Quellen) Talsperren-Anlagen der Wassergenossenschaft zur Regulierung der Wasserläufe und Erbauung von Talsperren im Flussgebiete der Görlitzer Neiße in Reichenberg. Verlag der Wassergenossenschaft, Reichenberg 1906. Otto Intze: Ueber die Anlage von Thalsperren im Quellgebiet der Görlitzer Neisse bei Reichenberg in Böhmen. Vortrag gehalten am 13. Januar 1901 im grossen Saale des Museums zu Reichenberg in Böhmen. La Ruelle, Aachen 1901. Weblinks Bilder und technische Daten der Talsperre Mseno, in tschechischer Sprache
Pelechovský rybník

Pelechovský rybník o rozloze vodní plochy 1,16 ha se nalézá na východním okraji vesnice Pelechov, místní části obce Lipoltice v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Pod hrází rybníka se nalézá budova bývalého pelechovského mlýna. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pelechovský rybník na Wikimedia Commons
Pelíšek (Sovoluská Lhota)

Rybník Pelíšek, někdy nazývaný též Peliský rybník o rozloze vodní plochy 5,9 ha se nalézá u silnice III. třídy č. 32214 vedoucí z obce Brloh do vesnice Sovoluská Lhota v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představují lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. V okolí rybníka se nalézá velká chatová osada. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pelíšek na Wikimedia Commons
Nečas (Lipoltice)

Rybník Nečas o rozloze vodní plochy 4,42 ha se nalézá v lese asi 0,6 km jihovýchodně od centra obce Lipoltice v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z Urbanického rybníka a rybníků Třešňovec a Rohlíček. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nečas na Wikimedia Commons
Urbanický rybník

Urbanický rybník o rozloze vodní plochy 3,16 ha se nalézá v lese asi 0,4 km severovýchodně od centra obce Urbanice v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Nečas, Třešňovec a Rohlíček. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Urbanický rybník na Wikimedia Commons
Rohlíček (Lipoltice)

Rybník Rohlíček o rozloze vodní plochy 2,0 ha se nalézá v zemědělském areálu na východním okraji obce Lipoltice pod silnicí III. třídy č. 34210 vedoucí z Lipoltic do městyse Choltice v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z Urbanického rybníka a rybníků Třešňovec a Nečas. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rohlíček na Wikimedia Commons
Lipiny (rybník)

Lipiny je rybník na Libušském potoce v dolní části Modřanské rokle na Praze 4. Byl založen v roce 2018 na místě dříve zanedbané lokality v katastrálním území Modřany. Slouží pro rekreaci a také jako biotop pro živočichy. Cena projektu založení byla 5 milionů korun. Historie a zajímavosti V 1. polovině 19. století se v této lokalitě nacházely meandry Libušského potoka a v okolí byly zejména louky využívané jako pastviny. Ve druhé polovině 20. století došlo v okolí k výstavbě sídlišť, a proto byla tato část Libušského potoka pod Modřanskou roklí zregulována. Některé úseky byly svedeny do zatrubnění a původní údolí bylo zavezeno navážkou zeminy a stavebního odpadu. V roce 2014 vznikl záměr území zrevitalizovat a vybudovat tu i vodní plochu. Rybník bude využíván pro chov ryb. Na dvou místech byly pod hladinou ponechány zbytky pařezů vytrhaných při výstavbě rybníka, které slouží jako úkryty pro ryby a také pro rozvoj bezobratlých živočichů. U nátokové části bylo ve vodě ponecháno i několik původních vzrostlých stromů, protože někteří bezobratlí i ptáci takové pozvolna odumírající stromy vyhledávají. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lipiny na Wikimedia Commons https://adaptacepraha.cz/nova-vodni-plocha-lipiny-modrany/
Zabloudil

Rybník Zabloudil o rozloze vodní plochy 1,0 ha se nalézá asi 600 m jižně od centra osady Ledec v okrese Pardubice. Rybník však leží již na katastrálním území obce Holotín. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Stružník, Rohlíček, Kamenný rybník, Ledecký rybník. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zabloudil na Wikimedia Commons
Kamenný rybník (Ledec)

Kamenný rybník o rozloze vodní plochy 0,77 ha se nalézá v lese asi 300 m jižně od centra osady Ledec v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Stružník, Rohlíček, Ledecký rybník, Zabloudil. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kamenný rybník na Wikimedia Commons
Rohlíček (Ledec)

Rybníček Rohlíček o rozloze vodní plochy 0,20 ha se nalézá asi 200 metrů jihozápadně od centra osady Ledec v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Ledecký, Stružník, Kamenný rybník, Zabloudil. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rohlíček na Wikimedia Commons
Strach (Rašovy)

Rybník Strach o rozloze vodní plochy 1,75 ha se nalézá v lese asi 600 metrů jihozápadně od chatové osady Rašovy v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Chobot, Moře, Černovka. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Strach na Wikimedia Commons
Černovka (Rašovy)

Rybník Černovka o rozloze vodní plochy 2,67 ha se nalézá v chatové osadě Rašovy v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Chobot, Moře, Strach. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černovka na Wikimedia Commons
Chobot (Rašovy)

Rybník Chobot o rozloze vodní plochy 1,23 ha se nalézá v chatové osadě Rašovy v okrese Pardubice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Rybník je součástí rybniční soustavy skládající se dále z rybníků Černovka, Moře a Strach. Pod hrází rybníka býval do padesátých let 20. století mlýn, z kterého se do současnosti dochovaly pouze trosky mlýnice. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chobot na Wikimedia Commons
Stojický rybník

Stojický rybník o rozloze vodní plochy 1,06 ha se nalézá na jižním okraji obce Stojice v okrese Pardubice pod silnicí III. třídy č. 33745 vedoucí do obce Licomělice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. V roce 2010 byla provedena jeho revitalizace a odbahnění. Pod hrází rybníka se nalézá budova bývalého mlýna, sloužící nyní k bytovým účelům. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stojický rybník na Wikimedia Commons
Návesní skála

Lom Návesní skála je jeden ze zatopených křemencových lomů v obci Horní Raškovice. Lom se nalézá asi 200 m východně od rozhledny Barborka na trase naučné stezky Raškovickými lomy. K zatopení lomu došlo náhle při odstřelu skály. Pramen byl podle vyprávění tak silný, že dělníci ani nestačili uklidit svoje nářadí. Poté lom sloužil jako zdroj pitné vody i jako přírodní koupaliště. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Návesní skála na Wikimedia Commons
Nákelský rybník

Nákelský rybník o rozloze vodní plochy 0,34 ha se nalézá ve vsi Nákle v okrese Chrudim pod silnicí II. třídy č. 342 vedoucí z obce Svinčany do městečka Heřmanův Městec. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nákelský rybník na Wikimedia Commons
Unicode Systems

UNICODE SYSTEMS, s.r.o. je česká firma, která provozuje pokladní a řídicí systémy v ropném a plynárenském průmyslu v 11 zemích Evropy. Je dominantním dodavatelem informačních systémů pro retail čerpacích stanic pohonných hmot v České republice a v dalších devíti zemích Evropy.[zdroj?] Společnosti patří mezi leadery tohoto odvětví na středoevropské úrovni. Její technologie je v provozu na více než 5 000 čerpacích stanicích a několika desítkách centrál petrolejářských společností. Historie Společnost Unicode Systems byla založena v roce 1990 v Třebíči Miroslavem Stříbrským, generálním ředitelem. Produkty Mezi hlavní produkty firmy patří: informační systémy pro veřejné čerpací stanice (POS a BOS systémy) bezobslužné platební terminály (OPT) systémy pro veřejné i neveřejné čerpací stanice věrnostní systémy systémy pro centrální řízení čerpacích stanic (HOS) centrální systémy pro řízení platebních karet (Card Management systémy, Autorizační centrum) kompetenční centrum poskytující plnou IT a provozní podporu vlastních systémů i systémů třetích stran Odkazy Reference Externí odkazy Oficiální stránky
Kačák (Sovoluská Lhota)

Soustava čtyř násadových rybníčků, z nichž největší o rozloze vodní plochy 0,3 ha se nazývá Kačák se nalézá u silnice III. třídy č. 32214 vedoucí z obce Brloh do vesnice Sovoluská Lhota v okrese Pardubice. Rybníčky jsou využívány pro chov rybí násady a zároveň představují lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kačák na Wikimedia Commons
Rozhledna Lhotka u Berouna

Rozhledna Lhotka u Berouna stojí v lese na kótě 462 m n. m. nedaleko vsi Lhotka u Berouna, asi 5 km severovýchodně od města Beroun. Je to 65 m vysoký telekomunikační stožár společnosti T-Mobile Czech Republic, který je doplněn točitým schodištěm na vyhlídkový ochoz, jenž je umístěn ve výšce 30 m. Z vyhlídkového ochozu je velmi dobrý výhled na okolní krajinu – Český kras, Křivoklátské lesy, Brdy, Beroun,Prahu, Kladno a okolní obce. Rozhledna byla otevřena 5. května 2007. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rozhledna Lhotka u Berouna na Wikimedia Commons
Aussichtsturm Lhotka u Berouna

Der Aussichtsturm Lhotka u Berouna befindet sich in der Gemeinde Chyňava im Okres Beroun, Tschechien. Er liegt 600 m östlich des Dorfes Lhotka u Berouna auf einer namenlosen Kuppe (462 m n.m.) in der Křivoklátská vrchovina (Pürglitzer Bergland). Der Turm wurde im Jahr 2007 von T-Mobile errichtet. Der in Stahlrohrbauweise ausgeführte Turm, der auf seiner Spitze Sendeantennen für Mobilfunk trägt, ist 65 Meter hoch und besitzt eine Aussichtsplattform in 30 Meter Höhe, zu der eine Wendeltreppe führt. Weblinks Lhotka u Berouna
Gymnázium Mozartova Pardubice

Gymnázium, Pardubice, Mozartova 449 je nejmladší ze tří pardubických gymnázií. Do rejstříku škol bylo oficiálně zapsáno již 19. ledna 1996, ale první žáci do lavic usedli až v září následujícího roku. O gymnáziu Gymnázium se nachází na Mozartově ulici, č.p. 449, v pardubické městské části Polabiny IV. Současným ředitelem je Petr Harbich, který nahradil v roce 2017 dosavadního ředitele Marka Výborného. Nabízí čtyřleté všeobecné vzdělání, jehož cílem je připravit studenty zejména na studium na vysokých školách. Studenti si zde mohou vybírat (kromě povinné angličtiny) i z několika světových jazyků – němčiny, francouzštiny, španělštiny a ruštiny. Dále je zde výuka také přizpůsobena zájmům studentů, a to tak, že si volí i další doplňující semináře, např. z předmětu biologie, chemie, fyziky nebo zeměpisu. Neméně důležitý je zde i sport. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Gymnázium Mozartova Pardubice na Wikimedia Commons Stránky gymnázia
Svojšický rybník

Svojšický rybník o rozloze vodní plochy 0,9 ha se nalézá na jižním okraji obce Svojšice v okrese Pardubice u silnice III. třídy č. 34213 vedoucí do obce Stojice. Rybník je využíván pro chov ryb a zároveň představuje lokální biocentrum pro rozmnožování obojživelníků. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Svojšický rybník na Wikimedia Commons
Markovický rybník

Markovický rybník o rozloze vodní plochy 8,0 ha se nalézá pod vesničkou Markovice v okrese Chrudim pod silnicí I. třídy č. 17 vedoucí z města Chrudim do městečka Heřmanův Městec. Rybník leží na katastrálním území obce Třibřichy. Rybník je využíván pro chov ryb a sportovní rybolov místní organizací Českého rybářského svazu Chrudim II. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Markovický rybník na Wikimedia Commons
Červenecký rybník

Červenecký rybník o rozloze vodní plochy 1,96 ha se nalézá u samoty (bývalého mlýna) Červenec asi 800 m severně od centra obce Stolany v okrese Chrudim. Rybník leží na katastrálním území obce Stolany. U rybníka se nalézají dva menší násadové rybníčky. V roce 2009 byla provedena jeho revitalizace a odbahnění. Rybník je v soukromém vlastnictví a je využíván pro chov ryb. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Červenecký rybník na Wikimedia Commons informace o historii mlýna Červenec
Obora Bulhary

Obora Bulhary leží západně od obce Bulhary na Břeclavsku. Rozkládá se na 1165 hektarech půdy a chová se zde zvěř jelení, daňčí doplněná černou zvěří. Sousedí s oborou Klentnice. Historie vzniku První zmínky o oboře se dochovaly z roku 1692. Chov daňků je zaznamenán od roku 1881 a muflonů od roku 1912. Za druhé světové války došlo ke zničení obory. V letech 1945–1947 přešly Mikulovské lesy do správy státu, který je spravuje dodnes. Bezprostředně po válce zesílily snahy uzavřít volně žijící spárkatou zvěř na Mikulovsku do obor. V roce 1966 byla v Pavlovských vrších postavena obora o výměře 1650 ha, kterou rozdělovala okresní silnice Mikulov–Milovice. Silnice nebyla přerušena silničními rošty, musela být proto z obou stran obehnána oborním plotem. Obě nově vzniklé obory, Bulhary a Klentnice, byly pojmenovány podle nedalekých stejnojmenných obcí. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Obora Bulhary na Wikimedia Commons obora Bulhary na stránkách Lesy ČR
Devět skal

Devět skal (836 m) je nejvyšší vrchol geomorfologického podcelku Žďárských vrchů a druhým nejvyšším vrcholem celé geomorfologické oblasti Českomoravské vrchoviny (po Javořici). Nalézá se na katastrálním území Moravské Křižánky 3 km jihozápadně od obce Křižánky a 4,5 km jižně od města Svratka v okrese Žďár nad Sázavou v kraji Vysočina. Skály Skalní labyrint tvoří tři dlouhé hřebeny s devíti věžemi a tři malé věžičky. Hlavní blok – na jeho vrcholku je vyhlídka opatřená zábradlím. Je odtud výhled na sever směrem na Svratku, rozhraní Čech a Moravy. Směrem na východ z něho vybíhá hlavní hřeben s věžičkami Královského zámku, Žďárské a Záludné věže. Záludná věž (12 m) Žďárská věž Královský zámek (střední, nejdelší část hlavního hřebene Devíti skal) Dvojitá věž Pyramida Malá věž Strmá a šikmá věž Křižánecký hřeben je celistvý hřebenovitý útvar nepravidelného půdorysu, proti hlavnímu hřebenu Devíti skal, dlouhý asi 60 metrů. Vyšší část s kolmou údolní stěnou má název Trůn, dvojitá věžička na okraji nese název Milenci. Výška stěn od 4 do 16 metrů. Hrádek je osamělá skála, asi 50 metrů pod spodním koncem Křižáneckého hřebenu. U cesty směrem na Křižánky se nachází rovněž horolezecky využívaná Bílá skála. Rozhled Ze skalní vyhlídky je výhled severním a jižním směrem, v západním a východním směru brání ve výhledu vzrostlé stromy. Při pohledu na jih jsou vidět stožáry u nedalekých Studnic. V severním směru se rozprostírá blízké okolí s obcemi Chlumětín a Svratouch. Dobře patrná je budova meteorologické stanice nad Svratouchem. Při dobrém počasí je možné spatřit Krkonoše, Polabskou nížinu, Kunětickou horu, Broumovskou vrchovinu, Jizerské hory, Ještěd a některé vrcholy Ralské pahorkatiny, například vrch Ralsko. Ochrana Devět skal je také přírodní památka ev. č. 707 v okolí vrcholu, lokalita Moravské Křižánky – část obce Křižánky v okrese Žďár nad Sázavou. Správa CHKO Žďárské vrchy. Předmětem ochrany je zdejší skupina rulových skal. Z geomorfologického hlediska se jedná o mrazové sruby, které vznikly v důsledku mrazového zvětrávání. Chráněné území je v péči AOPK ČR – regionálního pracoviště Správa Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. Horolezecká lokalita Skalní labyrint s věžemi, výška jejichž stěn se pohybuje od 5 až do 19 metrů, jsou vyhledávaným horolezeckým terénem. Z důvodu ochrany přírody je horolezecká činnost povolena pouze na severních stěnách hlavního hřebene a na jižní stěně Trůnu. Celkem je v této lokalitě vyznačeno na 110 lezeckých cest. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Žďár nad Sázavou Lisovská skála Drátenická skála Bílá skála (Žďárské vrchy) Černá skála (přírodní památka, okres Žďár nad Sázavou) Malinská skála Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Devět skal na Wikimedia Commons Panorama z Devíti skal na webu Žďárské vrchy - daleké výhledy/
Devět skal

Devět skal (deutsch Neunfelsen), mit 836 m ü. d. Meer der Gipfel von Žďárské vrchy (deutsch Saarer Berge), ist seit 1976 ein Naturdenkmal bei Moravské Křižánky – einem Ortsteil von Křižánky im okres Žďár nad Sázavou in Tschechien. Die geschützte Fläche des Naturdenkmals beträgt 3,33 ha; einschließlich des umliegenden Naturschutzgebietes 37,02 ha. Geschützt wird eine Gruppierung von neun Felsen aus Gneis. Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete in Tschechien Galerie Einzelnachweise
Devět skal

Devět Skal är ett berg i Tjeckien. Det ligger i regionen Vysočina, i den centrala delen av landet, 120 km öster om huvudstaden Prag. Toppen på Devět Skal är 836 meter över havet, eller 86 meter över den omgivande terrängen. Bredden vid basen är 1,9 km. Devět Skal ingår i Žďárské vrchy. Terrängen runt Devět Skal är platt norrut, men söderut är den kuperad. Runt Devět Skal är det ganska glesbefolkat, med 30 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Žďár nad Sázavou Druhy, 11,7 km sydväst om Devět Skal. I omgivningarna runt Devět Skal växer i huvudsak barrskog. Kommentarer Källor
Дев'ять скель

Дев'ять скель — найвища вершина Ждя́рських гір та друга за висотою вершина Чесько-Моравської височини після Явориці ((чеськ. Javorice). Висота — 836,1 метр над рівнем моря. Вершина гори всіяна скелями, звідки походить і назва гори. В 1976 році територія оголошена пам'яткою природи. Предметом охорони є гнейсові скельні блоки, а також наявна флора та фауна. Скельний комплекс Скельний комплекс, який часто називають скельним лабіринтом, складається з трьох довгих хребтів з дев'ятьма вежами: Основний блок — на його вершині розташований оглядовий майданчик, обладнаний перилами. Відкривається вид на північ у бік Свратки, кордону між Богемією та Моравією . На схід від вершини тягнеться головний хребет з вежами Королівського замку, Ждярською та Залудною вежами. Хитра вежа (12 м) Ждярська вежа Королівський замок (середня, найдовша частина головного хребта Дев'яти скель) Подвійна вежа Піраміда Мала вежа Крута і Пізанська вежі. Кржижанецький хребет — це суцільне хребтоподібне утворення навпроти головного хребта Дев'яти скель, довжиною близько 60 метрів. Вища частина з вертикальною долинною стіною називається Престолом, подвійна вежа на краю називається Закоханими . Висота стін від 4 до 16 метрів. Ґрадек — самотня скеля, приблизно на 50 метрів нижче нижнього кінця Кржижанецького хребта. Охоронна діяльність Дев'ять скель є пам'яткою природи номер 707, якою опікується адміністрація регіонального ландшафтного парку Ждярські гори. Скельний лабіринт з вежами, висота стін яких коливається від 5 до 19 метрів, є популярним місцем для скелелазіння. З природоохоронних міркувань сходження дозволено лише на північних схилах головного хребта та на південній стороні Труна . Всього в цьому населеному пункті промарковано 110 альпіністських маршрутів. Галерея Примітки