JIP – Papírny Větřní

JIP – Papírny Větřní, a.s. byly jednou z největších papíren v České republice, nacházely se v obci Větřní u Českého Krumlova. Papírny byly v provozu v letech 1867 až 2025. Historie Od založení do 2. světové války Papírnu založil průmyslník Ignác Spiro, když v roce 1867 zakoupil Pečkovský mlýn a přebudoval jej na papírny. Postupně sem přesunul výrobu ze své papírny v Českém Krumlově. Roku 1911 byl vybudován první papírenský stroj na výrobu novinového papíru; ve své době se jednalo o největší a nejmodernější papírenský stroj na světě. V roce 1935 byl postaven stroj pro rotační tisk (tehdy největší stroj svého druhu ve střední Evropě). Po roce 1938 nacisté zabavili majetek rodiny Spiro a v roce 1941 došlo ke sloučení provozu s rakouskou papírnou Steyermühl ve Steyru. Ke konci války se vlivem válečného hospodářství a neudržování provozu výroba úplně zastavila. Období po 2. světové válce V roce 1945 byla na podnik uvalena národní správa a došlo ke znárodnění. Roku 1946 se papírny staly národním podnikem. Po únorových událostech roku 1948 byla papírna přejmenována na Závod Rudého práva. Roku 1958 byly založeny výrobní jednotky větřínských papíren, které zahrnovaly provozy v Českých Budějovicích, ve Větřní, v Loučovicích, v Táboře, v Přibyslavicích a v Červené Řečici. Na počest 30. výročí Vítězného února vyhlásili dělníci a technici v roce 1978 socialistický závazek na překročení výroby zboží o 2,5 milionu korun při úspoře materiálových nákladů v hodnotě 650 tisíc československých korun.[zdroj?] Oddělení PAPÍRNA Součástí bylo několik papírenských strojů (PS1, PS4, PS5, PS6, PS8, PS9) vyrábějící především balicí papíry.[zdroj?] Oddělení ROTO Papírenský stroj č. 7 (PS7, tzv. ROTO) byl určen pro výrobu ilustračního a magazínového papíru pro obrazové časopisy, například Květy, Vlasta, Signál a Svět motorů. Cílem bylo nahradit dovoz magazínového papíru a optimalizovat výrobu – pro tyto účely byl totiž dovážen papír z Finska v hodnotě cca 50 milionů devizových korun ročně. V roce 1978 zdejší oddělení vyrobilo navíc 1300 tun papíru pro časopis Květy, což přineslo úsporu 24 milionů devizových korun a kolektiv pracovníků ROTO obdržel státní vyznamenání Za zásluhy o výstavbu. V osmdesátých letech došlo k etapové modernizaci PS7, kdy stroj přešel na řízení počítačem. Řídicí systém vyvinul koncern Nokia. Jihočeské papírny zakoupily jeden z prvních výrobků, který řídil varný proces v sulfitové celulózce. Dále došlo k výměně kovových sít za silonová, čímž se trojnásobně zvýšila jejich životnost. Zvýšila se také čistota vody ve Vltavě. Údolí a město Český Krumlov byly zbaveny zápachu z vypouštěných vod, jenž po desetiletí znepříjemňoval prostředí. Počátkem roku 1983 se podnik mohl pochlubit tím, že v sedmé pětiletce československému hospodářství ušetřil více než 100 milionů devizových korun (za nenakoupený finský papír) a navíc zajistil vývoz 3000 tun magazínového papíru do zemí RVHP. František Bohdal, který se na modernizaci jakožto vedoucí cechu ROTO podílel, působil jako vedoucí papírny v letech 1958–1961. V roce 1960 obdržel titul Nejlepší pracovník chemického průmyslu, v roce 1978 vyznamenání Za vynikající práci. v roce 1982 státní vyznamenání Za pracovní věrnost za více než 30leté působení v závodu a za zlepšovatelské návrhy, které realizoval v oddělení papírna (zlepšovatelský návrh ve využívání sukoviny, na zlepšení kvality smirkového papíru a na snížení spotřeby vody). Jeho postupy byly v továrně používány i po roce 1989. Po roce 1989 Papírny se roku 1990 přetransformovaly do akciové společnosti. Za první pololetí roku 1997 firma vykázala konsolidovanou ztrátu přes 48 000 000 Kč. V roce 2010 společnost zaměstnávala přibližně 500 zaměstnanců. Z důvodu nerentability magazínových papírů došlo v témže roce ke změně výrobního programu na PS7 na balicí papíry. V roce 2011 byla ve Větřní zprovozněna linka na zpracování použitého nápojového kartónu. Ukončení provozu Dne 17. října 2013 se podnik ocitl v insolvenci a na jeho majetek byl vyhlášen konkurs. K obnovení provozu podniku došlo 1. listopadu 2013. K roku 2015 firma dlužila 278 věřitelům téměř miliardu korun. K roku 2019 probíhalo splácení pohledávek. K prosinci roku 2019 papírny dlužily 250 věřitelům 893 000 000 korun. K roku 2021 papírny zaměstnávaly na 200 zaměstnanců. Orientovaly se na bariérové a balicí papíry pro nadnárodní internetové obchody, potravinářský průmysl či řetězce rychlého občerstvení. V červnu 2025 oznámila insolvenční správkyně, že k ukončení provozu společnosti dojde nejdříve 30. června 2025 a nejpozději 30. září 2025. K ukončení provozu došlo 30. září 2025, přičemž stroje se zastavily již 29. září a většina ze 176 zaměstnanců byla propuštěna. Propuštění posledních zaměstnanců papíren, kteří zajišťovali doprodej skladových zásob, bylo naplánováno na leden 2026. Ocenění Řád Republiky pro kolektiv pracujících národního podniku Jihočeské papírny, Závod Rudého práva, Větřní, 1961 Řád Práce pro kolektiv pracujících národního podniku Jihočeské papírny, Přibyslavice, 1964 Řád Vítězného února pro kolektiv pracujících Jihočeských papíren, Závod Rudého práva, Větřní, 1973 Vyznamenání Za zásluhy o výstavbu pro kolektiv pracovníků papírenského stroje ROTO, Závod Rudého práva, n. p., Větřní, 1957 Vyznamenání Za zásluhy o výstavbu pro kolektiv pracovníků papírenského stroje ROTO, Závod Rudého práva, n. p., Větřní, 1978 Vyznamenání Za zásluhy o výstavbu pro kolektiv pracovníků národního podniku Jihočeské papírny, závod Českobudějovické papírny, České Budějovice, 1980 Odkazy Reference Literatura Bohdal, František: Iniciativa mladých velmi pomohla, Jihočeská Pravda 12. 3. 1960, str. 2 Bohdal, František: Soutěž směnařů, Jihočeská Pravda 9. 11. 1977, str. 4 Oborský, Stanislav: ROTOSTROJ, Rudé Právo 18. 9. 1966, str. 1 Sadílková, Eva: Nekonečná role, Rudé Právo 13. 5. 1976, str. 3 Související články Železniční vlečka Kájov–Větřní Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu JIP – Papírny Větřní na Wikimedia Commons