NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Storch-Haus

Das reich verzierte Storch-Haus (tschechisch Štorchův dům) steht auf dem Altstädter Ring in Prag, an der Einmündung der Straße Celetná, neben dem Haus U Bílého jednorožce (Zum weißen Einhorn), Haus Nr. 552/16. Es wird auch U kamenného obrazu Panny Marie (Zum steinernen Bild der Jungfrau Maria), U Černých vrat (Zum schwarzen Tor) oder Maršálkovský dům (Marschall-Haus) genannt, nach dem älteren Haus aus dem 15. Jahrhundert, das ursprünglich an dieser Stelle stand und 1896 abgerissen wurde. Das Haus ist als Kulturdenkmal der Tschechischen Republik geschützt. Das Storch-Haus mit einem spätgotischen Erker wurde 1896–1897 nach einem Entwurf des Architekten Friedrich Ohmann für den Buchhändler Alexander Štorch erbaut. Die neugotische Fassade ist mit prachtvollen Fresken verziert. Sie wurden vom Maler Ladislav Novák nach einem Entwurf von Mikoláš Aleš geschaffen. Das bemerkenswerteste Bild an der Fassade ist die drei Meter hohe Reiterfigur des böhmischen Landesheiligen Wenzel. Über den Fenstern des zweiten Stockwerks sind in großen Lettern die Worte des St.-Wenzels-Chorals zu lesen: Svatý Václave, vévodo České země, pros za nás (Heiliger Wenzel, Herzog des böhmischen Landes, bitte für uns). Der auf einem Schimmel reitende Landespatron hält ein Schwert in der Rechten und eine Fahne in der Linken. Im Blumenornament unter den Hufen des Pferdes befinden sich der St.-Wenzels-Adler und das Wappen mit dem Böhmischen Löwen, darunter erinnert die Inschrift in goldenen Lettern auf rotem Grund an den früheren Besitzer des Hauses: Knihkupectví. A. Storch a syn. nakladatelství (Buchhandlung. A. Storch & Sohn. Verlag). Darunter ist das Prager Stadtwappen dargestellt. Das Haus wurde bei den Kämpfen um den Altstädter Ring im Mai 1945 schwer beschädigt und im Jahr 1948 von J. Prskavec restauriert. Literatur Pavel Vlček a kol.: Umělecké památky Prahy – Staré Město a Josefov. Academia, Praha 1996 (tschechisch, Prager Kunstdenkmäler – Altstadt und Josefov.). František Ruth: Kronika královské Prahy a obcí sousedních, Díl III. Purkyňova ulice – Žofín. Pavel Körber, Praha 1904, U kamenného obrazu Mariánského, S. 1016 (tschechisch, digitalniknihovna.cz – Chronik der Königsstadt Prag und der Nachbarorte. Band III.). Weblinks Storch-Haus auf dem Prager Stadtplan Einzelnachweise
Maison Štorch

La maison Štorch à Prague est située sur la place de la Vieille-Ville. Le bâtiment a été construit en 1896-1897 sur la base de l'architecture de la Renaissance est décoré de fresques, et notamment d'une peinture de la fin du XIXe siècle représentant Saint Venceslas à cheval (de Mikoláš Aleš). Voir aussi Bibliographie Vladimir Soukop, Prague, Mondadori, 2004 (ISBN 978-88-370-2631-8) Liens externes Ressource relative à l'architecture : MonumNet Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Prague Portail de la protection du patrimoine
Casa Štorch

La casa Štorch (in ceco Štorchův dům) di Praga è situata nella piazza della Città Vecchia della città. L'edificio costruito basandosi sull'architettura rinascimentale è decorato da un dipinto della fine del XIX secolo che ritrae San Venceslao a cavallo (opera di Mikoláš Aleš). Bibliografia Vladimir Soukop, Praga. Mondadori, 2004. ISBN 9788837026318 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Casa Štorch
Kostel Narození Panny Marie (Hlinsko)

Barokní neorientovaný kostel Narození Panny Marie se nalézá nad ulicí Faráře Toufara v městě Hlinsko v okrese Chrudim. Kostel je chráněn jako nemovitá kulturní památka ČR. Historie Kostel v Hlinsku se připomíná již v roce 1350 jakožto farní; za dob husitských byla zde fara kališnická až do r. 1624, kdy zavedena duchovní správa katolická ve spojení se Skutčí; mezi roky 1655—1662 dostalo se Hlinsku fary samostatné. Barokní kostel byl postaven v letech 1730-45 na místě původního dřevěného gotického kostela nákladem hraběte Štěpána Viléma Kinského chrudimským stavitelem Donátem Morazzim. Z původního gotického kostela byla do novostavby zakomponována v průčelí kostela původní již zděná hranolová věž (její spodní část byla obestavěna barokním pláštěm). Z vybavení původního dřevěného gotického kostela se dochovala pouze křtitelnice z roku 1628 a zvon ve věži, který váží 1315 kg a byl ulit v roce 1520 mistrem Danielem z Kutné Hory. Popis Kostel Narození Panny Marie v Hlinsku je neorientovaná jednolodní stavba s půlkruhově zakončeným presbytářem a čtvercovými bočními přístavbami sakristie a kaple svatého Cyrila a Metoděje. Kostelní loď má vykrojeny rohy u předního průčelí. V předním průčelí se v přízemí nacházejí tři vstupy do kostela přístupné po osmi pískovcových schodech, nad prostředním vstupem je obloukovitě vzepjatá profilovaná římsa, nad bočními vstupy jsou rovné profilované římsy. Nad římsami jsou umístěna vysoká půlkruhovitě zakončená okna. V úrovni střechy kostelní lodi obíhá celý kostel korunní profilovaná římsa. Zvonové patro věže má tři zvonová okna zakončená půlkruhem, nad nimi jsou umístěny ciferníky věžních hodin. Věž je zastřešena cibulovitou bání vybíhající do ostré špice zakončené zlacenou makovicí a křížem. Střešní krytina věže a kostelní lodi je plechová. Nad presbytářem kostela je na střeše umístěn osmiboký sanktusník. Kostelní loď osvětlují na každé straně tři vysoká půlkruhovitě zakončená okna, presbytář je osvětlen dvěma dvojicemi vysokých půlkruhových oken. Z vybavení kostela je nejhodnotnější hlavní oltář. Sochy sv. Václava a sv. Víta jsou stejně jako sochy andělů s drapérií po stranách tabernáklu, dílem chrudimského řezbáře Ignáce Rohrbacha, jednoho z nejlepších sochařů navazujících na dílo nejvýznamnějšího sochaře českého baroka, Matyáše Brauna. Ze stejné doby pochází kazatelna, dva rozvilinové oltáře svaté Anny a svatého Jana Nepomuckého a skříň varhan. Presbytář je zaklenut konchou s výsečemi, na něž navazuje valená půlkruhová klenba s trojúhelnými výsečemi. Kostelní loď je plochostropá, svazky pilastrů rozvrhují stěny lodi do tří úseků koncové kouty, s pilastry vyžlabený, na rovném stropě štuková zrcadla. Kruchta v rozšířené průčelní části je podklenuta stlačeně valeně, s výsečemi, v podvěží je křížová klenba. V roce 2021 proběhla rekonstrukce zvonů ve věži kostela – byly instalovány nové zvony: Panny Marie a svaté Anežky České. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons
Černice (přírodní památka)

Černice je přírodní památka v katastru obce Jamolice vyhlášená 1. srpna 2014. Předmět ochrany Úzkolisté suché trávníky a na ně vázané druhy organismů. Z hmyzu jsou předmětem ochrany dva druhy motýlů: přástevník kostivalový (Euplagia quadripunctaria), který je zároveň předmětem ochrany evropsky významné lokality Údolí Jihlavy, a modrásek hořcový (Phengaris alcon). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černice na Wikimedia Commons
Havran (přírodní rezervace)

Havran je přírodní rezervace nedaleko obce Dukovany a poblíž přírodní rezervace Pod Havranem. Motiv ochrany Předmětem ochrany je komplex prudkých svahů nad řekou Jihlavou s biotopy skalní vegetace s kostřavou sivou (Festuca pallens), vegetace skal a drolin a suťové lesy s výskytem významných druhů rostlin a živočichů na tato specifická stanoviště vázaných a typy přírodních stanovišť a druhy, pro které byla jiným právním předpisem vyhlášena evropsky významná lokalita Natura 2000 Údolí Jihlavy a které se nacházejí na území přírodní rezervace. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Havran na Wikimedia Commons
Hlubocké hráze

Hlubocké hráze jsou přírodní památka v okrese České Budějovice. Chráněné území v nadmořské výšce 374–432 metrů s rozlohou 67,2428 hektarů bylo vyhlášeno 2. ledna 2014. Přírodní památka se rozkládá na území Jihočeského kraje, v katastrálních územích Bavorovice, Hluboká nad Vltavou, Zliv u Českých Budějovic. Nachází se mezi tokem Vltavy a rybníky Naděje, Velký Zvolenov a Munickým rybníkem. Území této přírodní památky má složitý tvar a spadá do něj i severovýchodní část hlubockého zámeckého parku a hráz rybníka Bezdrev. Území přírodní památky Hlubocké hráze včetně jejího ochranného pásma bylo zařazeno nařízením vlády 318/2013 Sb. mezi evropsky významné lokality Natura 2000. Území je rozděleno do dvou oddělených částí se složitým tvarem daným předmětem ochrany, kterým je ochrana evropsky významné lokality tvořené liniovými prvky starých alejí, skupin stromů, porosty zámeckého parku s výskytem chráněných nebo významných živočišných druhů, zejména populace silně ohroženého druhu tesařík obrovský (Cerambyx cerdo) a ohroženého druhu roháč obecný (Lucanus cervus), včetně jejich biotopů. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese České Budějovice Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hlubocké hráze na Wikimedia Commons
Horní a Dolní obděnický rybník

Horní a Dolní obděnický rybník je přírodní památka evidenční číslo 5952 v okrese Příbram. Chráněné území s rozlohou 33,93 ha bylo vyhlášeno 15. března 2014. Důvodem jeho zřízení je ochrana evropsky významné lokality Natura 2000 s výskytem zvláště chráněné kuňky ohnivé (Bombina bombina). Přírodní památka je rozdělena silnicí III/10533 a Varovským potokem do dvou oddělených částí. V menší z nich na jih od silnice se nachází rybník Obděnice. Větší část se nachází severně od silnice a leží v ní Dolní obděnický rybník, Horní obděnický rybník a malý bezejmenný rybník ve východní části chráněného území. Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Příbram Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní a Dolní obděnický rybník na Wikimedia Commons
Horní Mrzatec

Horní Mrzatec je přírodní památky ve správních územích obcí Mrákotín a Lhotka v okrese Jihlava v Kraji Vysočina. Předmětem ochrany je oligotrofní rybník s výskytem vzácných druhů, zejména pobřežnice jednokvěté, skokana ostronosého (Rana arvalis) a blatnice skvrnité. Historie Rybník slouží k extenzivnímu chovu ryb a je součástí soustavy rybníků na potoce Myslůvka. V roce 2012 byla na tomto území vyhlášena evropsky významná lokalita a v prosinci roku 2015 pak samotná přírodní památka. Fauna a Flóra Fauna území zahrnuje významná společenstva obojživelníků, například rosničku zelenou (Hyla arborea), skokana ostronosého (Rana arvalis), blatnici skvrnitou (Pelobates fuscus) a čolka obecného (Lissotriton vulgaris). Mezi významné zástupce ptáků patří potápka roháč (Podiceps cristatus), moták pochop (Circus aeruginosus), chřástal vodní (Rallus aquaticus) a příležitostně i čáp černý (Ciconia nigra). Flóra je bohatá na mokřadní a rašeliništní vegetaci, s typickými druhy jako vachta trojlistá (Menyanthes trifoliata), mochna bahenní (Comarum palustre), prstnatec májový (Dactylorhiza majalis), pobřežnice jednokvětá (Littorella uniflora), bahnička vejčitá (Eleocharis ovata) či úpor trojmužný (Elatine triandra). Ve vlhkých částech území rostou i vzácné mechorosty jako měřík oválný (Plagiomnium ellipticum) a ploník bažinný (Polytrichum uliginosum). Cenná jsou i přechodová rašeliniště s výskytem kozlíku dvoudomého (Valeriana dioica) či starčku potočního (Tephroseris crispa). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní Mrzatec na Wikimedia Commons
Kršle

Kršle jsou přírodní rezervace v okrese Frýdek-Místek v Česku. Předmětem ochrany jsou přírodě blízké bučiny v nejnižších polohách beskydského bioregionu, na prudkých jižních svazích nad řekou Morávkou od nadmořské výšky 410 metrů. V rámci chráněné krajinné oblasti Beskydy s potenciálně naprosto převládajícími jedlovými bučinami se v dané nadmořské výšce jedná o ojedinělou lokalitu s výskytem starých bukových lesů s doupnými stromy; ojediněné geomorfologické jevy a procesy, zejména skalní nárazový svah řeky Morávky v lokalitě Kršle II., kde dochází k intenzivnímu skalnímu řícení, tvorbě osypů a náplavových kuželů. Má rozlohu 35,90 hektaru. Kršle byly vyhlášeny 12. ledna 2011. Leží v nadmořské výšce 410 až 700 metrů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kršle na Wikimedia Commons
Lom Janičův vrch

Lom Janičův vrch, známý též jako zatopený Lom u Mariánského mlýna, je přírodní památka a zatopený vápencový lom nacházející se přibližně ve středu katastrálního území Mikulov na Moravě v těsném sousedství Mariánského mlýna. Chráněné území s rozlohou 4,06 ha bylo vyhlásila Správa Chráněné krajinné oblasti Pálava 1. května 2014. Přírodní památka je v péči AOPK ČR – regionálního pracoviště Jižní Morava. Předmět ochrany Důvodem k jeho vyhlášení je výskyt vodních a mokřadních společenstev zatopeného vápencového lomu, skalních společenstev na lomových stěnách, fragmentů panonských stepních trávníků a paleontologického naleziště. Zkameněliny zachované ve svrchnojurském vápenci (starém lehce přes 150 milionů let) pochází z tehdejšího mělkého a teplého moře. Zatopený lom je vyhledávaným přírodním koupalištěm. Lom vzniklý na místě někdejšího Janičova vrchu má protáhlý oválný tvar a na jeho dně se nachází přírodní jezero, které zde vzniklo v roce 2005 po ukončení těžby. V té době dosahovala průhlednost vody až šest metrů, ale živelné vysazování ryb způsobilo snížení průhlednosti na 1,5 metru. Ochranářská opatření, která spočívají zejména v potlačování druhů ryb živících se zooplanktonem, vedla ke zlepšení kvality vody a průhlednost vodního sloupce byla v roce 2013 čtyři metry. Zároveň se podařilo zcela potlačit výskyt nepůvodního sumečka amerického (Ameiurus nebulosus). Vzhledem k vysoké návštěvnosti v letních měsících se však kvalita vody opět zhoršuje. Vzhledem k vysoké návštěvnosti byla okolní příroda v minulosti především v letních měsících přetěžována, správa CHKO tak od roku 2020 proto přistoupila k regulaci vstupu návštěvníků a to tak že v sezoně během provozní doby je vstup zpoplatněn a omezena kapacita návštěvníku na 100 osob. Flóra a fauna Mezi zvláště chráněné druhy rostlin a živočichů, které se na lokalitě vyskytují, patří ožanka horská (Teucrium montanum), devaterka poléhavá (Fumana procumbens), kavyl sličný (Stipa pulcherrima), kosatec nízký (Iris pumila), hvězdnice zlatovlásek (Aster linosyris), koulenka prodloužená (Globularia bisnagarica), len tenkolistý (Linum tenuifolium), zvonek sibiřský (Campanula sibirica), svída dřín (Cornus mas), chrpa chlumní (Centaurea triumfettii), kudlanka nábožná (Mantis religiosa), skokan skřehotavý (Pelophylax ridibundus), zlatohlávek chlupatý, rosnička zelená (Hyla arborea), majka obecná (Meloe proscarabaeus), otakárek fenyklový (Papilio machaon) a další. Odkazy Reference Literatura Plán péče o Přírodní památku Lom Janičův vrch na období 2014–2019 [online]. Mikulov: Správa CHKO Pálava, 2013 [cit. 2016-08-22]. Dostupné online. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lom Janičův vrch na Wikimedia Commons
Malhostovické kopečky

Malhostovické kopečky jsou přírodní památka u obce Malhostovice v okrese Brno-venkov. Zřízena byla 1. července 2015 na území dřívějších přírodních památek Malhostovická pecka a Drásovský kopeček, které byly k tomuto dni zrušeny. Chráněné území je v péči Krajského úřadu Jihomoravského kraje. Přírodní památka Malhostovecké kopečky je zároveň zařazena na seznam evropsky významných lokalit. Geografie a geologie Přírodní památka se nachází v Tišnovské kotlině. Část chráněného území, zvaná Malhostovická pecka, která byla původně samostatnou přírodní památkou, leží v nadmořské výšce 300 až 332,3 metrů zhruba 500 metrů jihozápadně od obce Malhostovice. Jedná se o izolovanou vyvýšeninu s opuštěným kamenolomem. Malhostovická pecka je tvořena vilémovickými vápenci macošského souvrství (střední devon). Na lokalitě lze nalézt ukázky fauny korálových útesů. Nedaleký Drásovský kopeček je ostrůvek devonského vápence, jehož nejvyšší bod dosahuje 322,3 metru. Leží o přibližně 100 až 150 metrů jižněji od Malhostovické pecky. Dominují mu dva výrazné skalní útvary – na severu to je výrazná „Branka“, v jižní části se pak nachází skupina škrapových balvanů, které se místně přezdívá „Zkamenělá svatba“ . Vápencový útvar (tzv. mendip) je obklopen vápnitými jíly a kvartérními sprašemi. Předmět ochrany Důvodem ochrany je zachování geomorfologicky významného vápencového útvaru a skalních stepí s trávníky a křovinami na vápnitých podložích. Na lokalitě se hojně vyskytují vzácné a ohrožené druhy rostlin a živočichů, zejména chráněný koniklec velkokvětý (Pulsatilla grandis). Za pozornost stojí též bohatý výskyt mechorostů. Flóra Na území přírodní památky Malhostovické kopečky se vyskytují tři zvláště chráněné druhy rostlin. Kromě silně ohroženého koniklece velkokvětého to je ohrožený lomikámen trojprstý (Saxifraga tridactylites) a další silně ohrožený druh – modřenec hroznatý (Muscari neglectum). Kromě toho zde roste dalších šest ohrožených druhů, zapsaných na Červeném seznamu vyšších rostlin České republiky: zvonek klubkatý (Campanula glomerata), jestřábník štětinatý (Hieracium rothianum), mahalebka obecná (Prunus mahaleb), modřenec chocholatý (Muscari comosum), žluťucha menší (Thalictrum minus) a rozrazil rozprostřený (Veronica prostrata). Fauna Na chráněném území se lze setkat s modráskem rozchodníkovým (Scolitantides orion), zapsaným na Červeném seznamu bezobratlých ČR, a také s kudlankou nábožnou (Mantis religiosa). Na lokalitě hnízdí ťuhýk obecný (Lanius collurio) a žije zde slepýš křehký (Anguis fragilis) a ještěrka obecná (Lacerta agilis). Pověst K Drásovskému kopečku se váže pověst o Zkamenělé svatbě, při které jel svatební průvod na oddavky z Malhostovic do vedlejší vesnice. V půli jejich cesty se ale rozezněly zvony vyzývající k polední modlitbě. Na to však svatebčané nebrali ohled, za což údajně zkameněli. Tak si lidé vysvětlovali neobvyklé tvary kamene připomínající bránu a povoz s koňmi. Galerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Brno-venkov Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Malhostovické kopečky na Wikimedia Commons
Maršovec a Čepička

Maršovec a Čepička je přírodní památka v katastrálním území obcí Pyšel a Pozďatín v okrese Třebíč v Česku, byla vyhlášena 11. června 2016. V chráněném území se nachází rybníky Maršovec a Čepička. Předmětem ochrany je biotop dvou rybníků a na něj navazující mokřadní biotopy a podmáčené olšiny s výskytem významných druhů rostlin a živočichů, populace kuňky ohnivé (Bombina bombina), blatnice skvrnité (Pelobates fuscus), skokana ostronosého (Rana arvalis) a čolka velkého (Triturus cristatus). Na území přírodní památky se nachází stejnojmenná Evropsky významná lokalita Natura 2000. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Maršovec a Čepička na Wikimedia Commons Vysočina má nově přírodní památku Maršovec a Čepička na Třebíčsku [online]. Jihlava: Ekolist.cz, 2016-05-18 [cit. 2016-05-24]. Dostupné online.
Minartice (přírodní památka)

Přírodní památka Minartice je chráněné území nalézající se nedaleko vsi Minartice u Vojkova v okrese Benešov. Chráněné území je v péči Krajského úřadu Středočeského kraje. Předmět ochrany Předmětem ochrany je rybník zvaný Jezero s výskytem ohrožené kuňky obecné (Bombina bombina), též nazývané kuňka ohnivá. Chráněné území leží v katastrálních územích Bezmíř a Minartice jižně od železniční zastávky Minartice na trati Olbramovice–Sedlčany. Reference
Vypálenky

Přírodní památka Vypálenky se nachází severozápadně od Veselí nad Moravou, v jihovýchodní části obce Moravský Písek. Území protíná silnice I/54 Slavkov u Brna – Strání. Předmětem ochrany je mokřadní biotop údolní nivy řeky Moravy s výskytem bohatých společenstev obojživelníků, především evropsky významných druhů kuňky obecné (Bombina bombina) a čolka dunajského (Triturus dobrogicus). Chráněné území plní funkci hnízdiště a tahové zastávky mokřadních ptáků a stanoviště významných společenstev rostlin a bezobratlých živočichů s velmi početným zastoupením zvláště chráněných druhů. Přírodní památka je zároveň součástí stejnojmenné evropsky významné lokality a ptačí oblasti Bzenecká Doubrava – Strážnické Pomoraví soustavy Natura 2000 s rozlohou téměř dvanáct tisíc hektarů. Z kriticky ohrožených druhů živočichů se zde kromě čolka dunajského vyskytují listonoh jarní (Lepidurus apus), křepčík obroubený (Cybister lateralimarginalis), skokan skřehotavý (Rana ridibunda) a vodomil (Hydrophilus atterimus). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vypálenky na Wikimedia Commons
Větrný mlýn (Kuželov)

Větrný mlýn v Kuželově je mlýn holandského typu. Byl postaven v roce 1842, jeho činnost ustala v roce 1946. Prošel rozsáhlou rekonstrukcí, která jej znovu uvedla do provozuschopného stavu, ovšem už jako exponát Technického muzea v Brně. Popis Větrný mlýn je jediným mlýnem holandského typu na Moravě.[zdroj?] Má kuželovitou kamennou konstrukci, která nese otočnou střechu se šindelovou krytinou a čtyřmi křídly větrného kola, upevněnými na hřídeli. Vedle mlýna stojí bývalý mlynářův domek s přilehlým chlévem a stodolou. V těchto budovách se nachází expozice horňáckého bydlení, zemědělských nástrojů a jiného pracovního náčiní z doby přelomu 19. a 20. století. Součástí expozice je i ukázka různých nástrojů na údržbu mlýna. V druhé polovině července se v prostorách památky konají nedělní části folklorního národopisného festivalu Horňácké slavnosti. Historie Mlýn byl postaven roku 1842 jako obecní mlýn. V roce 1906 byla přistavěno obytné stavení pro mlynářovu rodinu, která do té doby obývala spodní patro mlýna. Posledním mlynářem, od roku 1904, byl pan Bedřich Kašík. Se mletím se definitivně skončilo v roce 1946. Od roku 1963 je kuželovský mlýn památkově chráněn. Roku 1973 se stal majetkem Technického muzea v Brně. Od 60. let 20. století probíhaly rekonstrukce a od roku 1977 je mlýn přístupný veřejnosti. Ve filmu O statečném kováři (1983, režie: Petr Švéda) Související články Seznam větrných mlýnů v Česku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu větrný mlýn v Kuželově na Wikimedia Commons Větrný mlýn v Kuželově na stránkách Technického muzea v Brně Větrný mlýn v Kuželově na stránkách Povětrník.cz
Kostel Nalezení svatého Kříže (Svatý Kříž)

Kostel nalezení svatého Kříže je farní kostel v římskokatolické farnosti Svatý Kříž, nachází se v jižní části vesnice Svatý Kříž, části města Havlíčkův Brod. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Kostel je barokní jednolodní stavbou s obdélným půdorysem a odsazeným trojbokým závěrem, jeho součástí je malá věžička na hřebenu střechy. Kostelní loď je zaklenuta plochým stropem, presbytář křížovou klenbou. Na severní straně kostela je čtvercová předsíň a sakristie. U kostela se nachází pamětní kříž. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z doby kolem roku 1530, kdy se v místech kostela nacházela studánka s léčivou vodou. Kostel byl postaven kolem roku 1712. Roku 1756 byl kostel rozšířen o boční oltář a v roce 1762 byla do kostela pořízena křtitelnice. Do kostela byl před rokem 1918 přemístěn oltář svatého Prokopa ze zrušeného kostela svaté Markéty mezi obcemi Suchá a Lípa. Kolem roku 1918 byl nahrazen původní oltář kostela. V roce 1946 byl kostel rekonstruován, byla opravena střecha kostela. V kostele i v době komunistického režimu nadále pokračovaly pravidelné bohoslužby. V roce 2015 byly v kostele rekonstruovány varhany. Odkazy Reference Související články Svatý Kříž Římskokatolická farnost Svatý Kříž Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Nalezení svatého Kříže na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého
Kostel Povýšení svatého Kříže (Petrovice u Štoků)

Kostel Povýšení svatého Kříže je filiální kostel v římskokatolické farnosti Štoky, nachází se v centru vesnice Petrovice, která je částí městyse Štoky. Kostel je pozdně barokní stavbou s prvky klasicismu. Kostel je chráněn jako kulturní památka České republiky. Je také součástí vesnické památkové zóny Petrovice. Historie Kostel byl postaven v roce 1799. Původně byl kostel pouze kaplí, která byla přestavěna na jednolodní kostel s pravoúhlým presbytářem. Později byla ke kostelu přistavěna osmiboká věž s kůrem a předsíní. Odkazy Reference Související články Petrovice Římskokatolická farnost Štoky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel Povýšení svatého Kříže na Wikimedia Commons Farnost na stránkách biskupství královéhradeckého