NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaple Nejsvětější Trojice (Luhov)

Kaple Nejsvětější Trojice je nevelká kaple v obci Luhov na Českolipsku. Luhov je místní částí obce Brniště. Kaple náleží pod Římskokatolickou farnost v Brništi. Základní informace Kaple byla postavena v Luhově (německy Luh) v roce 1739. Bohoslužby jsou zde příležitostně. Kaplička není památkově chráněná. Nevelký zděný objekt je opatřen na svém vrcholu zvonicí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli Nejsvětější Trojice, Brniště (katalog biskupství litoměřického) Zmínka na webu Libereckého kraje
Kaple v Heřmaničkách

Kaple v Heřmaničkách na Českolipsku byla postavena v empírovém slohu. Náleží pod římskokatolickou farnost Brenná. Její zasvěcení není uvedeno, bohoslužby se zde konají jen příležitostně. Byla využita i pro kulturní pořady. Kolem kaple je vedena červeně značená turistická trasa z České Lípy do Mimoně, dříve značená jako turistická značená trasa 0328. Poblíž se nachází zastávka autobusové linky MHD 209 z České Lípy. Autobusy sem přijíždí ve všední dny několikrát denně. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple v Heřmaničkách na Wikimedia Commons Web Vlčí Důl Pořad bohoslužeb v kapli Heřmaničky (katalog biskupství litoměřického) Koncert na webu Múzy dětem
Kaple svaté Rozálie (Arnultovice)

Kaple svaté Rozálie je nevelká kaple v Arnultovicích, od roku 1942 místní části města Nový Bor. Je chráněna jako kulturní památka. Popis Kaple pochází z roku 1763. Je pozdně barokním stylu, téměř čtvercového půdorysu. Má průčelí členěné pilastry, které je vyvrcholeno volutovým štítem s nikou do níž patří soška Panny Marie. Nad obdélným portálem v rámci s uchy je oválné okno. Boční fasády jsou členěny pilastry. Uvnitř má kaple plochý strop, v bočních stěnách jsou výklenky s barokními soškami sv. Jana Nepomuckého a sv. Antonína Paduánského. Další údaje V hlavních evidencích českolipského vikariátu a ani litoměřického biskupství není zapsaná, protože tyto zdroje nezachycují menší sakrální objekty. Nalézá se na křižovatce ulic nyní pojmenovaných Generála Svobody a Dobrovského. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svaté Rozálie na Wikimedia Commons Mapa Seznamu
Kaple svatého Jana Nepomuckého (Stráž pod Ralskem)

Kaple svatého Jana Nepomuckého je barokní kaple z roku 1722 ve městě Stráž pod Ralskem na Českolipsku. V roce 2001 ji převzala pravoslavná církev a přejmenovala na Chrám sv. velkomučedníka Pantelejmona. Historie V roce 1714 koupil zdejší panství hrabě Ludvík Hartig. Zámek Wartenberg, dnes nazývaný Vartenberk, využíval jen jako svůj velkostatek, bydlel na zámku v Mimoni. Přesto v roce 1722 nedaleko strážského zámku na návrší nad městem (Zámecký vrch) nechal postavit barokní kapli, nazývanou Zámecká. Se zámkem ji spojuje cesta vroubená alejí se vzrostlými stromy. Kaple byla zasvěcena svatému Janu Nepomuckému. V druhé polovině 20. století město i jeho památky vč. kaple trpěly těžbou uranu, přítomností okupačních vojsk sovětské armády a nezájmem vedení města o církevní památky. Také kaple značně zchátrala. Zámek roku 1987 vyhořel. Kaple náležela pod Římskokatolickou farnost ve Stráži pod Ralskem. V katalogu litoměřického biskupství je stále uváděna jako Stráž p.R., kaple sv. Jan Nep., zámecká, ač od budovy strážského zámku je vzdálena zhruba 300 metrů. Je v majetku města Stráž pod Ralskem. V celostátním seznamu kulturních památek uvedena není. Po roce 2000 byla kaple i její okolí opravena. Kaple svatého Pantaleona V roce 2001 kapli město předalo kapli k užívání Pravoslavné církevní obci v České Lípě, která zde zřídila filiální obec, a začala kapli používat pro své bohoslužby. Protože Jana Nepomuckého pravoslavní za světce neuznávají, změnili původní zasvěcení kaple na zasvěcení svatému Pantelejmonu. V roce 2019 byla při kapli zřízena samostatná církevní obec (jako nástupkyně zrušené Pravoslavné církevní obce v České Lípě). Pravoslavné bohoslužby jsou v kapli každou neděli. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Jana Nepomuckého na Wikimedia Commons Web Turistika Katalog biskupství Web pravoslavných o strážském chrámu
Estadi Ander

L'Estadi Ander (txec: Andrův stadion) és un estadi esportiu de la ciutat de Olomouc, República Txeca. En el passat fou anomenat Stadion Míru. És la seu del club SK Sigma Olomouc i ocasionalment de la selecció de futbol de la República Txeca. Té capacitat per a 12.474 espectadors. Va ser construït l'any 1940 i porta el nom de Josef Ander (1888–1976), un empresari i filantrop local de l'època d'entreguerres que també va patrocinar el futbol a Olomouc. En el passat, els clubs històrics SK Olomouc ASO i Křídla vlasti Olomouc hi van disputar els seus partits. Referències
Andrův stadion

Andrův stadion is a football stadium in Olomouc, Czech Republic. It is the home ground of SK Sigma Olomouc and occasionally hosts matches of the Czech Republic national team. The stadium holds 12,474 people. It was built in 1940 and is named after Josef Ander (1888–1976), local interwar businessman and philanthropist who also sponsored football in Olomouc. In the past, historical clubs SK Olomouc ASO and Křídla vlasti Olomouc played there. International football matches The Czech Republic have played 16 full international matches at Andrův stadion, the first one taking place in 1998. These have mainly been matches against less attractive opposition where a relatively small crowd is expected, and it has therefore been unnecessary to play the match in Prague. See also List of football stadiums in the Czech Republic Lists of stadiums References External links SK Sigma Olomouc website Photo gallery and data at Erlebnis-stadion.de Areal maps Ander stadion
Andrův stadion

El Andrův stadion es un estadio multiusos ubicado en Olomouc, República Checa. Fue inaugurado en 1940 y tiene una capacidad para 12 566 espectadores, siendo el estadio en el que disputa sus partidos el SK Sigma Olomouc y en ocasiones la selección de fútbol de la República Checa. La selección ha jugado cinco partidos en el Andrův, ganando cuatro y perdiendo uno, este último ante Lituania por 0-1 el 7 de septiembre de 2010. El estadio recibe el nombre en honor a Josef Ander, un empresario local y filántropo que patrocinó el fútbol en Olomouc. En el pasado, los históricos equipos SK Olomouc ASO y Křídla vlasti Olomouc jugaron en este recinto. Véase también Anexo:Estadios de fútbol de la República Checa Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Andrův stadion. Galería de fotos del estadio
Stade Andrův

Le stade Andrův (en tchèque Andrův stadion) est un stade de football situé à Olomouc en République tchèque et construit en 1940. Il accueille notamment les matchs du SK Sigma Olomouc évoluant actuellement en deuxième division. Histoire Événements Championnat d'Europe de football espoirs 2015 Championnat d'Europe espoirs 2015 Notes et références Liens externes Ressource relative au sport : StadiumDB Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail de la Tchéquie
Andrův stadion

L'Andrův stadion (letteralmente Stadio Ander) è il maggiore stadio di calcio della città di Olomouc. Ospita le partite casalinghe del Sigma Olomouc, il principale club professionistico cittadino. Storia L'impianto venne fondato nel 1940. Originariamente prese il nome del suo fondatore Josef Ander, poi, nel 1950, per ragioni politiche, venne rinominato "Stadio della Pace". Nel 1993 in onore dei fondatori prese l'attuale denominazione. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Andrův stadion Collegamenti esterni (DE) Galleria fotografica e dati su Erlebnis-stadion.de, su erlebnis-stadion.de. (CS) mappa, su sigmafotbal.cz. URL consultato il 26 aprile 2011 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2011). (CS) Andrův stadion, su sigmafotbal.cz. URL consultato il 26 aprile 2011 (archiviato dall'url originale il 20 maggio 2011). (CS) official wbsite, su sigmafotbal.cz. URL consultato il 26 aprile 2011 (archiviato dall'url originale il 2 novembre 2013).
Andrův stadion

Andrův stadion (tłum. Stadion Andera) – stadion piłkarski w Ołomuńcu, w Czechach. Został otwarty w 1940. Jego pojemność wynosi 12 556 miejsc. Obiekt wyposażony jest w podgrzewaną murawę oraz oświetlenie o natężeniu 1676 luksów. Na stadionie swoje mecze rozgrywa Sigma Ołomuniec, jest on także areną zmagań reprezentacji Czech. Historia Początki stadionu wiążą się z Josefem Anderem, ołomunieckim przedsiębiorcą i miłośnikiem futbolu. Pragnął on stworzyć w swoim mieście silną drużynę piłkarską oraz nowoczesny stadion, którego wówczas w Ołomuńcu brakowało. Zainicjował więc budowę obiektu na 20 000 miejsc rozpoczętą w 1938 i ukończoną w 1940. Jego ozdobą była żelbetowa trybuna usytuowana wzdłuż boiska, która została wysadzona pod koniec II wojny światowej przez wycofujące się niemieckie wojska (przed wysadzeniem Niemcy urządzili w niej skład amunicji). Tuż po wojnie na jej miejsce postawiono drewnianą trybunę, która służyła aż do 1976. W 1950 zmieniono nazwę stadionu na Stadion Míru (Stadion Pokoju). W kolejnych latach stadion niszczał, bywały lata w których w ogóle nie był też używany. Zmieniło się to w 1969, kiedy to stadion otrzymała Sigma Ołomuniec. Przez pewien czas na stadionie prowadzono jedynie najpilniejsze prace remontowe. Pierwszą większą inwestycją było postawienie budynku klubowego z szatniami i biurami, gdyż zaplecze socjalne w drewnianej trybunie (zwanej potocznie "babička" (babcia)) było nie do wykonania. Wiosną 1977 zburzono w końcu drewnianą konstrukcję i rozpoczęto budowę głównej trybuny, którą ukończono w 1979. Po awansie Sigmy do I ligi pojemność obiektu okazała się niewystarczająca, stąd dobudowano metalową konstrukcję zwiększając liczbę miejsc dwukrotnie. Jako że Sigma na dłużej zagościła w I lidze, w 1985 rozpoczęto budowę nowej trybuny wzdłuż boiska, naprzeciwko już istniejącej. Postawiono ją w szybkim tempie i wiosną 1986 stadion mógł pomieścić już 6000 kibiców. Po transformacji ustrojowej stadion stał się własnością spadkobierców jego założyciela. Został jednak odkupiony przez klub, a w dowód szacunku przywrócono mu dawną nazwę, powstałą od nazwiska Josefa Andera. W 1993 postawiono oświetlenie oraz wymieniono murawę. W 1998 wydłużono główną trybunę oraz zainstalowano na niej nowe siedzenia. W czasie pięciu tygodni za jedną z bramek powstała także południowa trybuna z 1802 miejscami. Latem 2000 zainaugurowano z kolei brakującą trybunę północną. Rok później wschodnia trybuna doczekała się miejsc siedzących. W latach 2009–10 zbudowano nową trybunę południową, mogącą pomieścić 1894 widzów oraz kolejnych 460 w skyboksach. Mecze reprezentacji Na stadionie pięciokrotnie wystąpiła reprezentacja Czech. Dwukrotnie grała na nim również kadra Czechosłowacji: Przypisy
Андрув

«Андрув» (чеш. Andrův stadion) — футбольный стадион в Оломоуце, домашняя арена футбольного клуба «Сигма». Вмещает 12 464 зрителя. Входит в число самых современных стадионов в Чехии и отвечает всем критериям УЕФА для проведения еврокубковых матчей и матчей сборных команд. История Стадион был назван в честь оломоуцкого предпринимателя Йосефа Андера, который был большим поклонником футбола. По его инициативе, в 1938 году началось строительство нового футбольного стадиона в Оломоуце. Два года спустя был открыт стадион, вмещавший 20 000 зрителей, все места находились на одной большая железобетонной трибуне, которая однако вскоре была уничтожена немецкими войсками в конце Второй мировой войны, когда был взорван склад с боеприпасами, который находился как раз под этой трибуной. После окончания войны на её месте была построена временная деревянная трибуна, которая прослужила до 1976 года. В 1977 году была построена новая трибуна, более удобная и вместительная. В 1986 году началось строительство противоположной трибуны. Следующие крупные изменения были сделаны в 1998 году, когда на главной трибуне все места стали сидячими, была построена временная южная трибуна, и началось строительство северной, которое было завершено два года спустя. В 2009 году началось строительство новой южной трибуны. Трибуна была скопирована с северной, на ней, помимо 2 534 местам для зрителей (в том числе 460 мест для VIP персон), расположились 30 апартаментов, большое электронное табло и технические помещения клуба. Строительство было завершено в 2010 году. Прежние названия В 1950 году, в основном по политическим мотивам, название стадиона изменилось на «Стадион Мира». Но только в 1993 году было из уважения к основателю стадиона Йосефу Андеру, изначальное название было возвращено. Примечания Ссылки Стадион на сайте «Сигмы» Архивная копия от 27 июня 2017 на Wayback Machine (чеш.) Фотографии стадиона на сайте fotbalovestadiony.cz Архивная копия от 21 сентября 2017 на Wayback Machine (чеш.)
Андрув (стадіон)

Стадіон «Андрув» (чеськ. Andrův stadion) — футбольний стадіон в Оломоуці, Чехія, домашня арена ФК «Сігма». Стадіон побудований та відкритий 1940 року. У 1977, 1998, 2010 роках реконструйований, у 1985, 2000 роках — розширений. Потужність становить 12 566 глядачів. Посилання Andrův stadion на footballtripper.com [Архівовано 5 березня 2017 у Wayback Machine.] (англ.) Andrův Stadion на stadiumguide.com [Архівовано 11 травня 2018 у Wayback Machine.] (англ.) Фотогалерея [Архівовано 26 серпня 2013 у Wayback Machine.] (нім.)
Kaple svatého Josefa (Velenice)

Kaple svatého Josefa je malá církevní stavba v barokního slohu ve Velenicích u silnice do Zákup, na JZ úpatí Velenického kopce. Popis V kapličce je obraz Panny Marie. Pro veřejnost je volně přístupná a od roku 1958 chráněna jako kulturní památka České republiky. V katalogu litoměřického biskupství je uvedena jako obecní, kaple sv. Josefa. Poloha Kaple je na patě Velenického kopce, patřícím geomorfologicky do Cvikovské pahorkatiny, která je součástí Zákupské pahorkatiny. Nadmořská výška kaple je 280 metrů. Je u silnice z Velenic do 5 km vzdálených Zákup u jižní části Velenic. Po silnici vede cyklotrasa 3045, pro pěší turisty zde trasa není. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple svatého Josefa na Wikimedia Commons Pořad bohoslužeb v kapli sv. Josefa, Velenice (katalog biskupství litoměřického)
Dálniční most přes Hraniční potok

Most přes Hraniční potok u Krásného Lesa se nachází ve východních Krušných horách a spojuje po dálnici Německo a Česko. Ve vzdálenosti asi 3 km na německé straně leží bývalý hraniční přechod Breitenau, od prosince 2007 po rozšíření schengenského prostoru již neobsazený, na dálnici A 17, která pak na české straně jako dálnice D8 pokračuje dále do Prahy. Poloha Tento most tvoří spolu s mostem před údolí Nasenbachu a tunelem Harthe skupinu staveb na spolkové dálnici A 17 na sasko-českém pomezí, v krajině do té doby nedotčené přírody. Stavba Ocelobetonový most vedoucí ve výšce až 57 m nad údolím má šest polí o rozpětích 54,8 m + 4 × 73,0 m + 58,4 m a celkovou délku 412 m. Nosnou konstrukci mostu v příčném řezu tvoří spřažený ocelobetonový komorový průřez, kde spodní část sestává z oceli tvaru otevřeného U-průřezu a vrchní část je tvořena širokou železobetonovou deskou proměnné výšky 250 až 500 mm. Mostovka byla budována metodou překládaného bednění. Stavební práce začaly oficiálně 13. prosince 2004 symbolickým otevřením závory na německo-české hranici na silnici vedoucí ze saského Harthewaldu do české obce Krásný Les v Krušných horách. Stavbu mostu provádělo sdružení českých stavebních firem JHP a Firesta, které ji dokončilo v říjnu 2006. Realizační projekt zpracovala firma Pontex s.r.o. Dne 21. prosince 2006 byl na této mezinárodní dálnici zahájen provoz. Investorem hraničního mostu bylo Ministerstvo dopravy ČR. Na nákladech se podílela také Evropská unie a německé ministerstvo dopravy. Celý most je vybaven a vyznačen v souladu s českými dopravními předpisy. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu dálniční most přes Hraniční potok na Wikimedia Commons Neubau der Autobahn A17 Dresden–Prag Časopis Stavebnictví – Hraniční most na kontaktu dálnic D8 a A17 v Krušných horách Archivováno 28. 3. 2008 na Wayback Machine.
Grenzbrücke über den Schönwalder Bach

Die Grenzbrücke über den Schönwalder Bach befindet sich im Osterzgebirge (Sachsen) und ist die Autobahngrenzbrücke zwischen Deutschland und Tschechien. Sie befindet sich etwa drei Kilometer hinter der auf deutscher Seite gelegenen Grenzübergangsstelle Breitenau der A 17, die in Tschechien als D 8 in Richtung Prag weitergeführt wird. Lage Die Brücke bildet mit der Nasenbachtalbrücke und dem Landschaftstunnel Harthe eine Serie von Bauwerken im Zuge der Bundesautobahn 17 im bislang landschaftlich unberührten sächsisch-böhmischen Grenzbereich. Errichtung Die maximal 57 Meter über Talgrund verlaufende Stahlverbundbrücke hat sechs Felder mit Stützweiten von 54,8 Meter + 4 × 73,0 Meter + 58,4 Meter und einer Gesamtlänge von 412 Metern. Der Querschnitt der beiden Überbauten besteht aus je einem Stahltrog mit einer Stahlbetonfahrbahnplatte bei 3,65 Metern Konstruktionshöhe. Die Herstellung erfolgte im Taktschiebeverfahren. Die Bauarbeiten begannen offiziell am 13. Dezember 2004 mit einer symbolischen Öffnung eines Schlagbaums an der deutsch-tschechischen Grenze an der vom sächsischen Harthewald nach der böhmischen Ortschaft Schönwald Krásný Les v Krušných horách führenden Straße. Sie wurde im Oktober 2006 durch ein tschechisches Baukonsortium unter Leitung der Metrostav a.s. fertiggestellt. Am 21. Dezember 2006 wurde die grenzüberschreitende Autobahn eröffnet. Bauherr der Grenzbrücke war das tschechische Verkehrsministerium. Kosten wurden auch durch die Europäische Union sowie das deutsche Verkehrsministerium getragen. Die Brücke ist zur Gänze im Sinne der tschechischen Straßenverkehrsordnung ausgerüstet und beschildert. Quelle Diverse Zeitungsartikel der Sächsischen Zeitung Weblinks Neubau der Bundesautobahn 17 Dresden – Prag
Střední průmyslová škola, Ústí nad Labem, Resslova 5

Střední průmyslová škola, Ústí nad Labem, Resslova 5, příspěvková organizace je škola s výukou maturitních a učebních oborů v oblasti elektrotechniky, strojírenství, dopravních prostředků, informatiky, logistiky a poštovní přepravy. Škola má v současnosti dvě střediska, která vznikla sloučením dvou samostatných škol. Vyučované obory Středisko Resslova Maturitní obory 23-41-M/01 – Strojírenství, zaměření Počítačová podpora konstruování a výroby 23-45-M/01 – Dopravní prostředky, zaměření Silniční vozidla a logistika 26-41-M/01 – Elektrotechnika, zaměření Informatika a aplikovaná elektrotechnika 26-41-M/01 – Elektrotechnika, zaměření Automatizace a počítačové aplikace Škola dále vyučuje dva dobíhající obory: 23-41-M/01 – Strojírenství, zaměření Počítačová podpora konstruování a výroby a 26-41-M/01 – Elektrotechnika, zaměření Informatika a aplikovaná elektrotechnika. Středisko Stříbrníky Maturitní obory 26-41-L/01 – Mechanik elektrotechnik 18-20-M/01 – Informační technologie, zaměření Počítačové sítě a programování 37-42-M/01 – Logistické a finanční služby Učební obory 26-52-H/01 – Elektromechanik pro zařízení a přístroje 26-51-H/02 – Elektrikář – silnoproud 37-51-H/01 – Manipulant poštovního provozu a přepravy Vznik Škola vznikla 1. září 2012 sloučením Střední školy elektrotechniky a spojů, Ústí nad Labem-Stříbrníky se Střední průmyslovou školou strojní a elektrotechnickou, Ústí nad Labem, Resslova 5, nástupnickou organizací se stala Střední průmyslová škola, Ústí nad Labem, Resslova 5, příspěvková organizace. Ředitelem byl zvolen Mgr. Bc. Jaroslav Mareš. Reference
Most v Zahrádkách

Železniční most přes Robečský potok a Helenino údolí v Zahrádkách slouží provozu železniční tratě Lovosice – Česká Lípa, nalézá se mezi zastávkou Zahrádky u České Lípy a stanicí Česká Lípa hlavní nádraží, asi dva kilometry od Zahrádek u osady Karba. Historie Původní trasování mělo vést Pekelským údolím. Výstavba železniční trati ohrožovala v té době už chráněnou soukromou rezervaci Peklo. Na nátlak vlastivědného spolku Nordböhmischer Exkursions-Club, majitele pozemků hraběte Kinského a veřejnosti byl projekt přepracován a v průběhu roku 1898 tak údolí nad osadou Karba překlenul Helenino údolí a Robečský potok viadukt. Ocelovou nýtovanou konstrukci dodala Pražská železářská společnost, stavbu provedla firma Bratří Redlichové & Berger. Technické údaje Most (směr od Lovosic v km 79,943) tvoří tři pískovcové oblouky a dvě pole ocelové příhradové konstrukce (2 × 40 m). Výška mostu je 23 m, celková délka mostu je 160 m. Horní mostovka má šířku 5,16 m. Na tento most navazuje druhý o třech polích přes Helenino údolí v km 80,083. Most pokračuje pískovcovým obloukem o rozpětí 12 m, následuje středové příhradové pole (1 × 41,40 m) a pokračuje jedním kamenným krajním polem o rozpětí 12 m. Celková délka je 95,11 m. Výška je 22 m nad údolím a šířka horní mostovky je obdobná jako u prvního mostu. Délka koleje mezi mosty byla 23 m a vede po pískovcovém suku. Celková délka viaduktu byla 234 m. Stavba byla ukončena zahájením provozu v roce 1898. Slouží železničnímu provozu dodnes (2026). Na mostu v km 79,943 byla v roce 2013 obě pole původní příhradové konstrukce vyměněna. Opraveny byly i kamenné pilíře a oblouky. Rekonstrukci druhého mostu v km 80,083 provedla v roce 2019 společnost STRABAG Rail. Při rekonstrukci byla provedena sanace zdiva kleneb, opěr a pilířů, nahrazení degradovaných částí umělým kamenem a osazení novou ocelovou konstrukcí o hmotnosti 134 tun, déle 41,4 m a šířce 5,4 m. Odkazy Reference Související články Českolipsko Ústecko-teplická dráha Peklo (národní přírodní památka) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu železniční most přes Robečský potok v Zahrádkách na Wikimedia Commons Historická pohlednice viaduktu Stránky obce Zahrádky u České Lípy
Kosatcová louka

Kosatcová louka je přírodní rezervace, byla vyhlášena v roce 1990 a nachází se u obce Trstěnice. Důvodem ochrany je rašelinná louka, zachování biotopu početné populace kosatce sibiřského s doprovodnými společenstvy. Fotogalerie Odkazy Reference Související články Seznam chráněných území v okrese Cheb Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kosatcová louka na Wikimedia Commons
Kosatcová louka

Kosatcová louka (magyarul nőszirom rét) természetvédelmi terület Csehországban a Karlovy Vary-i kerület Chebi járásában fekvő Trstěnice község külterületén található. A szibériai nőszirom előfordulási helyeként 1990-ben nyilvánították védetté. Az 1,44 hektáros terület a község belterületétől keletre fekszik. Jegyzetek