Dřevíč (zámek)

Dřevíč je lovecký zámeček ve středních Čechách, 3 km severozápadně od Nižboru, na katastrálním území obce Sýkořice, okres Rakovník. Od roku 1991 do své smrti zde žil politik a podnikatel Karel Schwarzenberg. Historie V křivoklátských lesích stávala od roku 1572 na tomto místě myslivna; počátkem 18. století nechal tehdejší majitel křivoklátského panství kníže Josef Vilém Fürstenberg (1699–1762) postavit nynější barokní zámeček zvaný Grund – jednopatrovou obdélnou budovu s mansardovou střechou. V 19. století byla provedena přestavba. V 1. polovině 19. století zde pobýval pozdější spoluzakladatel Sokola Jindřich Fügner. Léta 1929 koupil od Fürstenbergů Dřevíč spolu s dalším majetkem stát a učinil z něj sídlo lesní správy. Za války zde občas pobýval státní prezident Emil Hácha a v 50. letech 20. století Marta Gottwaldová. Později zámeček sloužil jako školicí a rekreační středisko podniku Zemědělské zásobování a nákup Praha. Sídlem Karla Schwarzenberga Roku 1991 zámek koupil politik a podnikatel Karel Schwarzenberg, který zde až do své smrti roku 2023 žil. V 1. polovině 90. let proběhla rozsáhlá rekonstrukce zámku, kterou provedli architekti Markéta Cajthamlová a Lev Lauermann, rekonstrukce interiérů pak proběhla dle návrhu rakouského architekta Hermanna Czecha. Dřevíč se stala dějištěm mnoha důležitých politických a společenských setkání. Před rokem 1997 zde probíhala neformální jednání k přijetí Česko-německé deklarace, v roce 1999 zde vznikla Dřevíčská výzva, dokument kritizující tehdejší ekonomický stav země a popisující možné kroky ke zlepšení. Díky svému majiteli Dřevíč hostila řadu významných osobností, například v roce 2007 zde přespal německý ministr zahraničí a pozdější prezident Frank-Walter Steinmeier, ráda zde pobývala rovněž americká zpěvačka Joan Baez. V době, kdy byl Karel Schwarzenberg českým ministrem zahraničí, byla Dřevíč médii s nadsázkou zvána texaským rančem české diplomacie (s odkazem na ranč bývalého prezidenta USA Reagana, na kterém soukromě hostíval významné světové státníky). Po roce 2023 Karel Schwarzenberg v roce 2014 podepsal darovací smlouvu, na jejímž základě se po jeho smrti novým majitelem zámku, hospodářských objektů, i dalších přilehlých pozemků (lesy, orná půda, travní porosty) stal Robert Schmiedlehner (* 1962), tiskový mluvčí rakouského Muzea zinkenbašské malířské kolonie (Museum Zinkenbacher Malerkolonie), které se nachází v Sankt Gilgen ve spolkové zemi Salcbursko. Obdarovaný má být rodinným příslušníkem Schwarzenbergů. Součástí daru nebyly movité věci, které náleží do sbírky Zámku Orlík a rodinné památky obecně, které měl dědic předat rodině Schwarzenbergů. V prosinci 2025 realitní kancelář Svoboda & Williams zámek s přilehlými pozemky nabízela k prodeji za 65 milionů korun. V dubnu 2026 zámek s přilehlými pozemky zakoupila rodina berounského podnikatele Jaroslava Noska, spolumajitele sázkové kanceláře Tipsport. Cena měla dosáhnout 100 mil. Kč. Popis Zámek je tvořen budovami čp. 183 a 198, domkem čp. 17 a hospodářským dvorem čp. 18, ze západu k areálu zámku přiléhá národní přírodní rezervace Vůznice. Poblíž zámku stojí pseudobarokní kaple sv. Huberta z roku 1899. Dům z počátku 18. století obklopuje 25hektarový pozemek, na němž je mimo jiné malý dřevěný pavilon, kaple sv. Huberta a původní dřevěný altán (označovaný také jako Bavorská chata nebo pavilón) s koupacím jezírkem. Vedlejší budova je označována jako dům pro hosty, další obytnou budovou je správcovský dům. Hlavní budova má špaletová okna, ve všech pobytových místnostech jsou dřevěné podlahy, vstupní dveře navrhl architekt Bořek Šípek. Interiér domu pro hosty byl v roce 2017 zrekonstruován. Vstupní dveře zdobí erb Fürstenbergů. Zámek je kulturní památkou, předmětem ochrany je kromě zámku dřevěný altán, kaple sv. Huberta, správcovský dům a část zámeckého parku. Galerie Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Dřevíč na Wikimedia Commons Obnovené památky na okrese Rakovník – foto zámečku a kaple Dřevíč je půvabný dobře udržovaný zámek, Rakovnický deník, 3. 7. 2008 3/8 Schwarzenbergové, Modrá krev, Česká televize, 2017