Vila Jana a Anastázie Neherových

Vila Jana a Anastázie Neherových, též jen vila Anastázie Neherové, je funkcionalistická vila v Prostějově v ulici Pod Kosířem číslo 73. Byla postavena v letech 1938–1939 podle projektu architekta Antonína Navrátila pro manžele Neherovy. Historie Vila byla postavena v letech 1938–1939 pro manžele Jana Neheru (1899–1958) a Anastázii Neherovou rozenou Kristkovou (1904–1984). Anastázie Neherová pracovala ve firmě Jana Nehery jako účetní a v roce 1924 se jako dvacetiletá za něj provdala. Měli spolu tři děti: Libuše Bartano rozená Neherová, (* 1926), Jan (1928–1997) a Jitka Sehnalová rozená Neherová (1936–2015). Vila byla postavena podle projektu architekta Antonína Navrátila. Zhotovitelem byla firma Konečný & Nedělník. Stavební povolení bylo vydáno 3. června 1938, kolaudační protokol 19. září 1939. Pozemek ke stavbě byl odkoupen od Sportovního klubu Prostějov. Stavba byla provedena v severní části města, na Plumlovském předměstí, v sousedství říčky Hloučela, v ulici Pod Kosířem č. 73 (čp. 329). Vila patří k hodnotným zachovalým funkcionalistickým obytným stavbám z období konce 30. let 20. století a je kulturní památkou České republiky evidovanou v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: 103149. Památkově chráněná je od 12. března 2008. Popis Vila byla zhotovena jako trojpodlažní. Konstrukčně je objekt řešen jako železobetonový skelet včetně stropních konstrukcí s cihelnými vyzdívkami. Stavba překračovala soudobý standard a její součástí byl i byt správce, který měl na starost také zahradu. V letech 1939 až 1949 funkci správce vykonával Pavel Karas (1916–1995). Umělým navýšením terénu na jižní a částečně i na východní straně domu se zadní část přízemí ocitla pod jeho úrovní. Ve snížené zadní části přízemí byl železobetonový protiletecký domovní kryt. V krytu byl únikový východ pro případ napadení a zasypání přístupu ze severní strany. Tento únikový východ byl vyřešený jako slepé okno rozměru cca. 1×1 metr a opatřený dřevěným bedněním, za kterým byl komín vyplněný pískem. Ten se měl po uvolnění bednění vysypat do krytu a uvolnit únikový východ. Z jižní stany byl dům chráněný násypem, umístěným před terasou. Do objektu se vstupuje ze severní strany. Vestibul je obložený mramorem. Z něho stoupalo schodiště do druhého, reprezentativního podlaží. Tady je rozměrná obytná hala s navazující jídelnou, dvěma obývacími pokoji, knihovnou a potřebným zázemím. Halu bylo možné odsunutím části prosklené jižní stěny propojit s navazující terasou, která přecházela plynule do zahrady. Nad terasou byla rozměrná výsuvná plátěná markýza ovládaná složitým mechanismem. Ve třetím patře byla soustředěna intimní část domu, která měla tři ložnice se sociálním zařízením a šatnou. Vytápění vily bylo řešeno pokrokovým podlahovým vytápěním. Nad terasou ve třetím podlaží je betonová markýza, střešní část je vyplněna sklobetonem. Vila byla v roce 1998 rekonstruována pro administrativní účely. Při úpravách došlo mimo jiné i ke změně některých vnitřních dispozic, čímž se nepodařilo dosáhnout původního harmonického vyznění stavby. To se týká i zahrady. Zahrada V okolí vily byla rozsáhlá romantická zahrada upravená podle plánů architekta Antonína Navrátila. V západní části byl velký bazén s oddělenou částí pro děti. Před bazénem byl dřevěný srub pro posezení po koupeli. Na vilu v západní části navazovala pergola, na konci které byla plastika od sochaře Jana Třísky. U pergoly byly vysazeny stromkové růže v pestrých barvách. Další stromkové růže byly vysazeny v sousedství srubu. Terasa na jižní straně vily přecházela plynule do zahrady a navazovala na rozsáhlou skalku. Na jižní straně u konce zahrady byl velký kulatý stůl s lavicemi uspořádanými do kruhu. Původně pozemek patřící k vile sahal až po Sportovní ulici. Později byla zahrada asi v polovině rozdělena, v druhé části vzniklo wellness centrum. K vile patřila i užitná zahrada se skleníky, která se nacházela za řekou Hloučelou. Galerie Odkazy Reference Literatura CYDLÍK, Tomáš; MACÍK, Miroslav; NĚMCOVÁ, Romana; ROHÁČKOVÁ, Dagmar; VÁCLAVÍK, Oldřich. Osobnosti Prostějovska. V Prostějově: Klub historický a státovědný, 2012. 221 s. ISBN 978-80-260-3058-4, ISBN 80-260-3058-3. OCLC 823820878 S. 124–125. ZATLOUKAL, Pavel; KOHOUT, Michal; TEMPL, Stephan. In: Česká republika - architektura XX. století. Morava a Slezsko. Praha: Zlatý řez, 2005. ISBN 80-902810-2-8. Kapitola M121 - Vila A. Neherové, s. 281. Funkcionalistický skvost v Prostějově: Vila, kde bydlel král módy Jan Nehera - Deník.cz Marie Lucová, článek na webu "Deník.cz", Magazín/Bydlení, 1. 10. 2025, Funkcionalistický skvost v Prostějově: Vila, kde bydlel král módy Jan Nehera https://www.denik.cz/architektura/neherova-vila-prostejov.html Související články Jan Nehera Oděvní továrna Jana Nehery Ústřední seznam kulturních památek České republiky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu vila Jana a Anastázie Neherových na Wikimedia Commons Vila Anastázie Neherové na webu Slavné vily Vila Anastázie Neherové v Památkovém katalogu NPÚ Antonín Navrátil na Archiwebu