NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel svatého Jana Křtitele (Náchod)

Kostel svatého Jana Křtitele v Náchodě je vystavěn v raně gotickém slohu. Je chráněn od 3. 5. 1958 jako kulturní památka České republiky. Situován je ve Hřbitovní ulici při silnici na Českou Skalici. Historie Hřbitovní kostel svatého Jana Křtitele ve Starém Městě nad Metují je nejstarší zachovalou stavbou Náchoda. Při kostele byla i fara, škola a jak bývalo zvykem, okolo se rozkládal hřbitov. Poprvé je zmiňován v první polovině 13. století, farním kostelem pro Starý i Nový Náchod byl asi do roku 1310, kdy byla zrušena fara a kostel se stal pro Náchod kostelem filiálním a hřbitovním. V roce 1441 byl vypálen Slezany, na počátku 16. století (podle letopočtu 1501, který býval do roku 1870 nad portálem) byl opraven a prodloužen. Do 16. století byli na hřbitově a pravděpodobně i v kostele pod dlažbou pochováváni všichni zemřelí majitelé náchodského panství sídlící jednak na starém slovanském hradišti Homolka, jakož i hradní páni náchodští, a to až do doby Albrechta Smiřického. Do současnosti doby zůstalo ve zdech kostela několik náhrobních desek. Při reformách císaře Josefa II. byl v roce 1786 prodán ve veřejné dražbě za 40 zlatých. Zvon byl odvezen do Bezděkova u Police nad Metují a lavice do kostela svatého Václava na Dobeníně. Roku 1791 byl znovu otevřen a od té doby stále slouží pohřebním účelům. Stará márnice u západního průčelí, spojená s kaplí svatého Jana a Vavřince, byla zbourána kolem roku 1870. V 17. a 18. století byly prováděny četné opravy a bylo obnoveno celé vnitřní zařízení. V letech 1999-2008 byly provedeny větší stavební opravy. Architektura Jednolodní kostel byl postaven v románském slohu na počátku 11. století. Bezvěžová raně gotická orientovaná stavba obdélného půdorysu s čtvercovým pravoúhle zakončeným presbytářem, s barokní předsíní na jižní straně a obdélníkovou lodí, bez opěráků, strop je plochý, dřevěný. V lodi na západní straně se nachází dřevěná kruchta. V průčelní stěně je rozetové okno s původním ostěním. Stěny jsou hladké, štíty jsou zdobeny pískovcovými kříži. Cenná a vzácná jsou hrotitá okna v presbytáři s pozdně gotickými kamennými kružbami. Střecha je sedlová, krytá šindelem, sanktusník má plechovou makovici a kovový křížek. Ve vnějším zdivu jsou umístěny náhrobky ze 16. a 17. století. V interiéru je široký a stlačený vítězný oblouk. Strop lodi je záklopový, prkenný, podepřený trámovým sloupkem podpírajícím podélný nosný trám středem lodi. Strop presbytáře je dřevěný, podbíjený a olištovaný. Kolem kostela je na zdi osazený soubor vzácných náhrobních kamenů ze 16. až 19. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jana Křtitele na Wikimedia Commons Kostel svatého Jana Křtitele v Náchodě Historie kostela svatého Jana Křtitele Rekonstrukce kostela svatého Jana Křtitele Kostel sv. Jana Křtitele - Náchod HŘBITOVNÍ KOSTEL SV. JANA KŘTITELE V NÁCHODĚ Náchod - kostel sv. Jana Křtilete na Turistika.cz Památkový katalog mapy.cz
Kostel svatého Petra a Pavla (Nákří)

Kostel sv. Petra a Pavla v Nákří je farním kostelem římskokatolické farnosti Nákří. Dne 3. května 1958 byl prohlášen za kulturní památku. Historie V roce 1357 se v Nákří připomíná plebánie. Kostel byl upravován v 15. století, v letech 1719–1720, kdy byla provedena stavba věže podle projektu Pavla Ignáce Bayera. Restaurován a rozšířen byl v roce 1897. Popis V jádru gotický kostel je jednolodní (15,65 × 7,65 m) stavbou s pravoúhlým kněžištěm (4,85 × 4,90 m) a sakristií v jeho ose, západnímu průčelí je představěna hranolová věž. V kněžišti je křížová klenba s kamennými žebry. Zařízení kostela pochází z 1. poloviny 18. století. V kostele je kamenná pozdně gotická křtitelnice a náhrobník z roku 1554. Varhany pocházejí z roku 1834, upravovány byly v letech 1890, 1897 a 1912. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Hrobka Kinských (Náměšť na Hané)

Hrobka Kinských je historizující stavba z roku 1871 na hřbitově při ulici Zákostelí v Náměšti na Hané v okrese Olomouc. Byla zbudována pro členy hraběcí náměšťské větve rodu Kinských. Budova je památkově chráněná. Historie a architektura Panství Náměšť na Hané se dostalo do majetku rodu Kinských v roce 1780, kdy ho zdědila Marie Rosa Harrachová (1758–1814) provdaná za knížete Josefa Arnošta Kinského (1751–1798). V roce 1916 velkostatek a zámek prodal jejich potomek Evžen II. Kinský (1859–1939) velkoobchodníkovi Františku Ottahalovi (1863–1943). Hrobka byla postavena na nově založeném hřbitově v roce 1871. Jednoduchá historizující stavba s empírovým tvaroslovím má obdélný půdorys s polygonálním závěrem a je krytá nízkou sedlovou střechou. Průčelí dominuje ústupkový portál segmentového zakončení a v horní části trojúhelníkový tympanon, uprostřed kterého je vyveden štukový erb hrabat Kinských. Štít je zakončen křížem. Fasáda je členěna nárožními sdruženými pilastry vysokého řádu s dórskými hlavicemi na soklu obloženém kamenem, které nesou rovné kladí s profilovanou korunní římsou. Na jižní a severní straně je okno a také v závěru je segmentově ukončené okno. V přízemí se nachází hrobní kaple s dřevěným oltářem. Pod kaplí a po jejích stranách jsou tři obdélné krypty. Seznam pohřbených V hrobce bylo pohřbeno sedm příslušníků ze tří generací náměšťské větve Kinských. Chronologicky podle data úmrtí V tabulce jsou uvedeny základní informace o pohřbených. Fialově jsou vyznačeni příslušníci rodu Kinských, žlutě jsou vyznačeny manželky přivdané do rodiny, pokud zde byly pohřbeny. Červeně jsou zvýrazněni majitelé panství, případně statku Náměšť na Hané. Generace jsou počítány od Jana Dlaska Vchynského († 1521). U manželek je generace v závorce a týká se generace manžela. Příbuzenské vztahy pohřbených Následující schéma znázorňuje příbuzenské vztahy. Červeně orámovaní byli pohřbeni v hrobce, arabské číslice odpovídají pořadí pohřbení v kapli podle předchozí tabulky. Římské číslice představují pořadí manželky, pokud se některý z Kinských oženil více než jednou. Vzhledem k účelu schématu se nejedná o kompletní rodokmen Kinských. Odkazy Reference Literatura RADOVÁ, Michaela. Rodové hrobky z 2. poloviny 19. století v Olomouckém kraji. Olomouc, 2024 [cit. 2026-03-22]. 67 s. Bakalářská práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta, Katedrad dějin umění. Vedoucí práce Zuzana Macurová. Dostupné online. Související články Hrobka Kinských (Budenice) Hrobka Kinských (Lešná) Hrobka Kinských (Mlékosrby) Hrobka Kinských (Veltrusy)
Kaple Nejsvětější Trojice (Ohařice)

Kaple Nejsvětější Trojice se nachází na katastru obce Ohařice západně od vesnice Ostružna při cestě ke Štidlům. Jde o památku zapsanou do Ústředního seznamu nemovitých kulturních památek ČR (číslo rejstříku ÚSKP 37097/6-1307). Popis Kaple Nejsvětější Trojice je malá trojboká stavba završená trojbokou lucernou. Kaple má všechny tři stěny identické, uprostřed vstupní stěny je rizalit se vstupními plechovými dveřmi. Na nárožích kaple jsou pilastry konkávně prohnuté, stěny jsou zakončeny výraznou korunní římsou. Střechu završuje lucerna rovněž trojúhelníkovitého půdorysu s okenními otvory téhož tvaru. Galerie Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kaple Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Reference
Vodní mlýn v Okříškách

Vodní mlýn v Okříškách v okrese Třebíč je vodní mlýn, který stojí na Okříšském potoce ve svahu pod ulicí. Jeho barokní štít je chráněn jako nemovitá kulturní památka České republiky. Historie Původně barokní mlýn u hráze malého rybníka byl zásadně přestavěn ve 2. polovině 20. století. Památkovou hodnotu si uchovalo pouze uliční průčelí členěné lizénovými rámy a završené vykrajovaným štítem. Popis Mlýnice je součástí dispozice domu, je zděná, jednopatrová. Dochoval se zdobený zděný štít a plastická omítková výzdoba fasád a štítů. Voda na vodní kolo byla vedena od rybníka. K roku 1930 je u mlýna zaznamenána pila. Toho roku měl mlýn 2 kola na vrchní vodu, obě o spádu 4,5 metru a výkonu 4,9 a 4,0 HP. Odkazy Reference Související články Seznam vodních mlýnů v Česku Externí odkazy Okříšky na webu ČÚZK, Archivní mapy
Mercuriusfontein (Olomouc)

De Mercuriusfontein (Tsjechisch: Merkurova kašna en Duits: Merkurbrunnen) is een barokke fontein in de Moravische stad Olomouc. De fontein staat op de kruising van de straten ulice 8. května (8 mei-straat) en ulice 28. října (28 oktober-straat). De Mercuriusfontein is gemaakt door Filip Sattler en Václav Render in samenwerking met Johann Jacob Kniebandel en werd in 1727 voltooid. Het is samen met de andere barokke fonteinen (Neptunusfontein, Herculesfontein, Jupiterfontein, Tritonenfontein en Caesarfontein) en de twee pestzuilen (Zuil van de Heilige Drie-eenheid en Mariazuil) sinds 1995 een nationaal cultureel monument. Externe link (en) (cs) Tourism.olomouc.eu – Mercury Fountain (Mercuriusfontein)
Caesarfontein

De Caesarfontein (Tsjechisch: Caesarova kašna en Duits: Caesarbrunnen) is een barokke fontein op het Horní náměstí (Bovenplein) in de Moravische stad Olomouc. De fontein is gebouwd door de steenhouwer Václav Render en kwam in 1725 gereed. Het standbeeld op de fontein is gemaakt door Jan Jiří Schauberger en beeldt Gaius Julius Caesar te paard uit. Caesar is volgens een lokale legende de stichter van Olomouc als Julimontium. Het standbeeld kijkt richting de plek, de Michalské návrší (Michalsheuvel) waar Caesar zijn Romeinse castrum had gebouwd. Het is samen met de andere barokke fonteinen (Neptunusfontein, Herculesfontein, Jupiterfontein, Tritonenfontein en Mercuriusfontein) en de twee pestzuilen (Zuil van de Heilige Drie-eenheid en Mariazuil) sinds 1995 een nationaal cultureel monument. Externe link (en) (cs) Tourism.olomouc.eu – Caesar Fountain (Caesarfontein)
Fontanna Juliusza Cezara w Ołomuńcu

Fontanna Juliusza Cezara (czes. Caesarova kašna) – zabytkowa, barokowa fontanna znajdująca się na Górnym Rynku (czes. Horní náměstí) w mieście Ołomuniec w Czechach. Jedna z młodszych, jednak najbardziej znana i najbardziej zaawansowana artystycznie fontanna Ołomuńca. Umieszczona na niej rzeźba przedstawia legendarnego założyciela miasta – Juliusza Cezara. Powstała w 1725 r. na zamówienie Rady Miejskiej Ołomuńca. Składa się z kilkustopniowej podstawy (od 3 do 5 stopni, ze względu na pochyłość powierzchni placu), kamiennego basenu na rzucie barokowej rozety, o bogato profilowanej obudowie oraz grupy rzeźbiarskiej na postumencie, usytuowanym pośrodku basenu. Na umieszczonym pośrodku basenu bloku kamiennym, imitującym skałę, znajduje się posąg przedstawiający jeźdźca na wspiętym koniu. U nóg końskich leżą dwie postacie z kartuszami – personifikacje rzek Morawy i Dunaju. Obok nich siedzi pies – symbol wierności miasta swemu panu (cesarzowi Austrii). Postać Cezara jest usytuowana tak, że swą głowę odwraca on od ołomunieckiego ratusza w stronę Wzgórza Michalskiego (czes. Michalské návrší), gdzie zgodnie z tradycją miał się znajdować obóz wojsk rzymskich. Projektantem całości, głównym wykonawcą, a także twórcą kamiennej obudowy basenu fontanny był ołomuniecki mistrz kamieniarski Wacław Render. Zaprosił on do współpracy młodego rzeźbiarza Johanna Georga Schaubergera, który wykonał całą kompozycję rzeźbiarską jako swoją pracę mistrzowską, jeszcze przed ukończeniem 25. roku życia. Schauberger w swej pracy inspirował się konnym posągiem rzymskiego cesarza Konstantyna I Wielkiego dłuta Berniniego, znajdującym się u początku schodów w watykańskiej Scala Regia. Bibliografia Fontanna Juliusza Cezara na portalu turystycznym Ołomuńca (czes.)
Jupiterfontein

De Jupiterfontein (Tsjechisch: Jupiterova kašna en Duits: Jupiterbrunnen) is een barokke fontein op het Dolní náměstí (Benedenplein) in de Moravische stad Olomouc. De fontein was in 1707 voltooid, maar het oorspronkelijke beeld van Václav Render en het bassin zijn in 1735 naar Skrbeň verplaatst. De fontein in haar huidige vorm komt van de hand van de Tyroolse beeldhouwer Filip Sattler. Het is samen met de andere barokke fonteinen (Neptunusfontein, Herculesfontein, Tritonenfontein, Mercuriusfontein en Caesarfontein) en de twee pestzuilen (Zuil van de Heilige Drie-eenheid en Mariazuil) sinds 1995 een nationaal cultureel monument. Externe link Tourism.olomouc.eu (o.a. Tsjechisch, Engels, Duits en Frans)
Fontanna Jupitera w Ołomuńcu

Fontanna Jupitera (czes. Jupiterova kašna) – zabytkowa fontanna znajdująca się na Dolnym Rynku (czes. Dolní náměstí) w mieście Ołomuniec w Czechach. Najmłodsza z grupy siedmiu barokowych fontann w tym mieście. Powstała w 1735 r. Autorem zdobiącej ją kompozycji rzeźbiarskiej jest pochodzący z Tyrolu artysta Philipp Sattler. Centralna rzeźba przedstawia postać „ojca” rzymskich bogów – Jupitera (czyli Jowisza) z wiązką piorunów w prawej, wzniesionej ręce. U jego stóp widzimy chroniącego się orła z rozpostartymi skrzydłami – symbol Ołomuńca. Cała grupa ustawiona jest na kamiennym postumencie o kwadratowym przekroju. Z ust ludzkich głów, stylizowanych na lwie paszcze, usytuowanych na narożnikach oraz z rozet, usytuowanych na bokach postumentu, tryska woda. Postument, wyraźnie zbyt duży dla obecnej rzeźby, jest od niej starszy, powstał w 1707 r. Stała na nim rzeźba św. Floriana, autorstwa ołomunieckiego mistrza kamieniarskiego i rzeźbiarza W. Rendera. W związku z tym, że nie pasowała ona do barokowego zestawu miejskich fontann, nawiązującego do wątków antycznych, została przeniesiona w 1735 r. na dziedziniec twierdzy w Skrbeni. Bibliografia Fontanna Jupitera na portalu turystycznym Ołomuńca (czes.)
Neptunusfontein (Olomouc)

De Neptunusfontein (Tsjechisch: Neptunova kašna en Duits: Neptunbrunnen) is een barokke fontein op het Dolní náměstí (Benedenplein) in de Tsjechische stad Olomouc. De fontein is gebouwd op de plek waar eerder de Sint-Margrietkapel (kaple svaté Markéty) had gestaan. De Neptunusfontein is gemaakt door Michael Mandík en Václav Schüller en is, klaar gekomen in 1683, de oudste van de barokke fonteinen in Olomouc. Beeldhouwer Mandík heeft de beeldengroep van Neptunus gemaakt en steenhouwer Schüller het bassin en de trappen. Het is samen met de andere barokke fonteinen (Herculesfontein, Jupiterfontein, Tritonenfontein, Mercuriusfontein en Caesarfontein) en de twee pestzuilen (Zuil van de Heilige Drie-eenheid en Mariazuil) sinds 1995 een nationaal cultureel monument. Externe link Tourism.olomouc.eu (o.a. Tsjechisch, Engels, Duits en Frans)
Fontanna Neptuna w Ołomuńcu

Fontanna Neptuna (czes. Neptunova kašna) – zabytkowa fontanna znajdująca się na Dolnym Rynku (czes. Dolní náměstí) w mieście Ołomuniec w Czechach. Najstarsza z zespołu siedmiu barokowych ołomunieckich fontann. Powstała w 1683 r. Składa się z kamiennej podmurówki (liczącej ze względu na pochyłość terenu od 3 do 5 stopni), kamiennego basenu w kształcie wielokąta oraz wieńczącej go kompozycji rzeźbiarskiej. Wykonawcą basenu był mistrz kamieniarski Václav Schüller. Autorem rzeźb – artysta ze Znojma Michael Mandík. Kompozycja rzeźbiarska przedstawia cztery „morskie” konie, wyłaniające się z wody w cztery strony świata, z których pysków tryskają strumienie wody. Ponad nimi stoi bóg Neptun. Trójzębem skierowanym w dół ujarzmia wodne żywioły, chroniąc przed nimi miasto. Na skale u stóp Neptuna artysta umieścił swoją sygnaturę: „MAN/DIK/FE“. Bibliografia Fontanna Neptuna na turystycznym portalu Ołomuńca (czes.)
Tržnice (Olomouc)

Olomoucká tržnice je cihlová budova v centru města Olomouc v Kateřinské ulici. Budova a přilehlý areál slouží jako městská tržnice. Historie Tržnice vznikla jako historický areál s multifunkčním účelem. Sloužila především jako prodejní místo pro místní trhovce. Budova byla postavena v roce 1899 pod vedením architekta Viktora Madera. Tradičně se v prostorách tržnice konají venkovní zelnářské a květinové trhy.[zdroj?] Současnost Tržnici měl dlouhodobě pronajatou podnikatel Richard Morávek a jeho společnost Hopa, která odkoupila budovu tržnice (nikoliv však pozemky okolo). V roce 2007 byl studiem Knesl a Kynčl zpracován architektonický projekt na zakázku společnosti Obchodní centrum Olomouc, vlastněnou Richardem Morávkem. V roce 2019 ji Richard Morávek prodal Pavlu Širokému. Od roku 2022 se o prostor i konání trhů po dlouhodobě neúspěšném koncesním řízení stará příspěvková organizace města Výstaviště Flora Olomouc. Součástí jsou každotýdenní trhy prodejců ovoce a zeleniny. Připravované změny řeší komplexně i zástupci akademické obce, mimo jiné studenti architektury z Brna. V roce 2023 proběhl architektonický dialog iniciovaný městem Olomouc, do kterého se zapojili studenti architektury z VUT v Brně. V roce 2025 oznámila rada města (Tomáš Pejpek), že tržnice projde dočasnou úpravou, kterou připravili architekti studia M2AU, s.r.o. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Olomoucká tržnice na Wikimedia Commons Informace na stránkách správce Výstaviště Flora Olomouc Závěrečné práce studentů ČVUT v Brně
Tritonenfontein

De Tritonenfontein (Tsjechisch: Kašna Tritónů en Duits: Tritonenbrunnen) is een barokke fontein op het Náměstí Republiky (Plein van de Republiek) in de Moravische stad Olomouc. De fontein kwam klaar in 1709 en was gemaakt door de steenhouwer Václav Render, een bekende burger uit Olomouc, en door een onbekende beeldhouwer. De fontein is geïnspireerd door Bernini's Fontana del Tritone in Rome. Oorspronkelijk stond de Tritonenfontein op het kruising van de wegen Ztracená ulice (Verlorenstraat), Ostružnická ulice (Braamstruikstraat), Denisova ulice (Denisstraat) a Pekařská ulice (Bakkerstraat) en in 1890 naar de huidige plek verplaatst. Het is samen met de andere barokke fonteinen (Neptunusfontein, Herculesfontein, Jupiterfontein, Mercuriusfontein en Caesarfontein) en de twee pestzuilen (Zuil van de Heilige Drie-eenheid en Mariazuil) sinds 1995 een nationaal cultureel monument. Externe link Tourism.olomouc.eu - The Triton fountain (o.a. Tsjechisch, Engels, Duits en Frans)
Fontanna Trytonów w Ołomuńcu

Fontanna Trytonów (czes. Kašna Tritonů) – zabytkowa, barokowa fontanna znajdująca się na Placu Republiki (czes. náměstí Republiky) w mieście Ołomuniec w Czechach. Powstała w 1709 r., po wielkim pożarze miasta, który miał miejsce w roku 1707. Jej twórcą był ołomuniecki kamieniarz i rzeźbiarz Wenzel Render. Pierwotnie stała w miejscu, gdzie zbiegają się dzisiejsze ulice Ztracená, Ostružnická i Denisova. Na obecne miejsce została przeniesiona w 1890 r. Kompozycja rzeźbiarska przedstawia dwie postacie nadludzkiej wielkości Trytonów, podtrzymujących muszlę, w której widzimy chłopca z dwoma „wodnymi” psami. Z ich paszcz tryska woda, przelewająca się następnie przez krawędź muszli. Pomiędzy Trytonami wkomponowane są dwa stylizowane delfiny, z których pysków również tryska woda. Niewątpliwą inspiracją dla autora tego dzieła była słynna Fontanna Trytona na Piazza Barberini w Rzymie, dłuta G. L. Berniniego. Basen fontanny ma kształt wieloboku o segmentowo przełamanych, bogato profilowanych bokach. Bibliografia Fontanna Trytonów na turystycznym portalu Ołomuńca (czes.)
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Osek, okres Rokycany)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie je původně gotická sakrální stavba, která se nalézá v obci Osek v okrese Rokycany v Plzeňském kraji. Leží asi čtyři kilometry severně od Rokycan. Kostel byl farním kostelem farnosti Osek u Rokycan, po jejím zrušení v únoru 2005 se stal filiálkou farnosti Rokycany. Dějiny Kostel s dochovaným gotickým presbytářem a barokní lodí, postavenou dle návrhu předního plzeňského architekta 1. pol. 18. stol. (Jakuba Augustona mladšího). Areál kostela tvoří spolu s farou významný soubor kulturních památek. Odkazy Reference Literatura PODLAHA, Antonín. Posvátná místa království českého: Dějiny a popsání chrámů, kaplí, posvátných soch, klášterů i jiných pomníků katol. víry a nábožnosti v království Českém : Řada první: Arcidiecese pražská. Svazek IV. Vikariát Kolínský a Rokycanský; část XII. Vikariát Rokycanský. Praha: Dědictví sv. Jana Nepomuckého, 1910. 319 s. (Posvátná místa Království českého). Dostupné online. Kapitola 8. Osek (Vosek), fara, s. 193 – 210. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Oseku na Wikimedia Commons
Kamýk (letohrádek)

Kamýk je zřícenina letohrádku na okraji Oseku v okrese Rokycany. Postaven byl nejspíše v první polovině osmnáctého století jako součást krajinářského parku oseckého zámku. Spolu s pozůstatky parku a židovským hřbitovem je chráněn jako kulturní památka ČR. Historie Stavitel letohrádku není znám. Podle rozboru stavebních detailů budova vznikla zřejmě z období 1720–1740, a jeho staviteli tak byli nejspíše Nosticové, kterým patřil osecký zámek. Pravděpodobným architektem byl plzeňský Jakub Auguston. V roce 1698 zámek získal Ferdinand Leopold Nostic, po kterém panství převzal syn Václav. Václav se ovšem velmi zadlužil, a věřitelé statek roku 1734 prodali Šternberkům, za nichž je vybudování letohrádku méně pravděpodobné (podle Miloslava Bělohlávka Šternberkové Osek koupili až v roce 1758). V roce 1774 panství koupila dvorská komora a nevyužívaný letohrádek začal chátrat. V roce 1839 už byl zříceninou. Stavební podoba Z původní obdélné přízemní stavby s rozměry 14 × 10 metrů se dochovaly obě podélné zdi, z nichž v každé se nachází čtyři okna. Budova měla zaoblená nároží, fasády členěné lizénami a stěny zakončené korunní římsou. Okna byla ozdobená složitými omítkovými ornamenty a festony v suprafenestrách. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kamýk na Wikimedia Commons
Červená Railway Bridge

The Červená Railway Bridge (Czech: Červenský železniční most) is a railway bridge in the Czech Republic, located on the rail line between Tábor and Písek, over the Orlík Reservoir. It was declared a cultural monument of the Czech Republic in 2021. History The bridge was built in 1886–1889 from steel from the First Czech-Moravian Machine Factory, the largest producer of steel structures in Bohemia at the time. Designed by the engineers Meltzer and Hüsse, it opened on 20 November 1889. It was built without scaffolding, using the balanced cantilever method, first railway bridge in the area built using this method. During its construction, it became the second highest bridge in all of Austria-Hungary. The bridge was the subject of a CIA study in 1950, noting that it was of local strategic importance only. According to the report, the bridge is 500 m long (noting that this length seems exaggerated), with a height of 65–70 m above the river. Since 2021, it has been a cultural monument of the Czech Republic, with the designation noting: "The railway steel lattice bridge, built at the end of the 1880s near the settlement of Červená, is a unique technical structure of extraordinary importance not only in terms of its dimensions, but also in its static arrangement and method of flying assembly. At the end of the 19th century, it was the very first railway bridge in our country, built without scaffolding by fly assembly, which was a revolutionary innovation in construction. (...)" Technical details The structure is a three-span, truss girder bridge with an immediate bridge deck without a ballast platform, built in 1886 using the balanced cantilever method. The bridge is 254.2 metres (834 ft) long with three main spans of 84.4 metres (277 ft), the load-bearing structure is formed by two truss girders with overall height of 9.9 metres (32 ft) and system of cross and longitudinal beams supporting the intermediate bridge deck. A rail expansion device is installed on both ends. References