Rotunda svatého Longina

Rotunda svatého Longina v Praze je jedna ze čtyř dochovaných pražských románských rotund. Stojí v ulici Na Rybníčku na Novém Městě v Praze 2. Dějiny Byla postavena na počátku 12. století a nejprve byla zasvěcena sv. Štěpánovi, od roku 1257 sloužila také jako farní kostelík osady Rybníček, která v těchto místech vznikla koncem 10. století – poprvé byla zmíněna roku 993. Kapacita románské stavby farníkům nedostačovala, proto byl po založení Nového Města pražského Karlem IV. V polovině 14. století v těsné blízkosti rotundy vybudován nový kostel sv. Štěpána. Rotunda byla přesvěcena na počest sv. Longina, který se po Karlově získání říšské relikvie Svatého kopí stal módním světcem. Do apsidy rotundy bylo v té době prolomeno gotické okno. V 17. až 18. století byla stavba barokně upravována, přibyla barokní lucerna na vrcholu a vnitřní zařízení, na kamenné románské menze byl postaven dřevěný oltářní retábl. Byla obklopena hřbitovem s ohradní zdí s dvorem, společným pro tři kaple, školu a kostel sv. Štěpána. Krypta pod rotundou se vstupem před jejím oltářem a empora se připomíná jako dílo donátora, novoměstského radního Ludvíka Fleissmanna z Tumpachu a jeho manželky Anny. Nařízením Josefa II. byla kaple roku 1783 zrušena pro bohoslužebné účely a používána jako skladiště. Roku 1845 byly zbořeny ohradní zeď hřbitova, a dvě barokní kaple: Jeruzalémská (zvaná Božího Těla) a kaple Všech svatých, (zvaná Rasovská). Jen kapli sv. Longina byla roku 1844 vrácena liturgická funkce. V 19. století měla být v rámci asanace staré Prahy zbourána při výstavbě domů nově trasované ulice Na Rybníčku, ale zásluhou Františka Palackého a Společnosti Národního muzea se tak nestalo. Návrh na rekonstrukci stavby roku 1902 vypracoval z podnětu konzervátora a publicisty Karla Heraina a malíře Koubka architekt Antonín Wiehl. Dnes kaple slouží řeckokatolické církvi a využívá ji Vojenský a špitální řád sv. Lazara Jeruzalémského. Je to filiální chrám řeckokatolické farnosti u Nejsvětější Trojice (slovenské personální farnosti) v Praze. Ta patří do pražského děkanátu (protopresbyterátu) řeckokatolického Apoštolského exarchátu v ČR. Každé pondělí od 20 hodin se zde modlí řeckokatolický akafist, jiné bohoslužby se slouží nepravidelně. Každoročně se v přilehlém prostoru koná folkový festival Rotunda, kdy je zároveň možno si rotundu prohlédnout. Architektonický popis exteriéru Hlavní loď a apsida Rotunda se skládá z vyšší válcové lodi, která je uvnitř zaklenutá kupolí, a z nižší východní apsidy s konchou. Zdivo lodi je z velké části odhalené a tvořené střídavě většími pískovcovými kvádry a opukovými kvádříky. Významným detailem je dochované rytí iluzivního spárování některých kvádrů. Stavba nevyrůstá ze soklu a v horní části je zakončena prostou, částečně dochovanou korunní římsou. Ta se skládá ze dvou řad předsazených kamenných kvádříků. Zdivo apsidy vykazuje shodný stavební charakter jako zdivo lodi a obíhá ji stejná korunní římsa. Osvětlení a portál Hlavní loď je osvětlena z jižní strany, kde se nachází dochované románské štěrbinové okno. Je polokruhově zakončené a má oboustranně rozevřenou špaletu. Do hlavní lodi lze dostat jednoduchým půlkruhovým vstupem na západě z roku 1945. Pozůstatky původního románského portálu jsou dochované severně od současného. Šlo o prostý kamenný portál členěný jedním ústupkem. Nad jeho překladem z pískovce se nacházel zdobný tympanon. Původní románské okno v apsidě bylo nahrazeno větším gotickým oknem s lomeným obloukem. Doplňuje ho kamenná kružba s motivem trojlistu. Střecha a lucerna Loď je zastřešena kuželovitou střechou, na kterou navazuje střecha apsidy. Obě jsou pokryty tradiční prejzovou krytinou. Z vrcholu střechy vystupuje osmiboká raně barokní lucerna s dochovaným válcovým základem. Tvoří ji osm oken, profilovaná římsa a střecha s křížkem z roku 1930. Původní románská lucerna měla čtyři sdružená okna a prosté pískovcové sloupky bez hlavic a patek. Byla natočena svými okny k románskému vchodu, aby tvořila dominantu při příchodu návštěvníků. Architektonický popis interiéru Vnitřní prostor válcové lodi je zaklenut omítanou kupolí, která lemuje interiér raně barokní římsou. Starý románský otvor ve vrcholu klenby dnes nahrazuje barokní okulus. Tímto otvorem proniká do lodi světlo z lucerny, která je také zaklenuta vlastní malou kupolí. V severní části interiéru lodi je dochovaný výklenek po zazděném barokním vstupu a hned vedle lze spatřit z části odhalené ostění původního románského portálu. Na východě je apsida tvořena prostou oltářní nikou. Je barokní, z umělého mramoru a je ozdobena šambránou a typicky zaklenuta konchou. Zajímavosti Po založení Nového Města Karlem IV. se farním centrem stal nově založený kostel sv. Štěpána a rotunda byla roku 1351 zasvěcena sv. Longinovi, římskému vojákovi, který podle legendy probodl Ježíšův bok Svatým kopím. Později však činu litoval, uvěřil v Krista a přijal křesťanství. Galerie Odkazy Reference Literatura BENEŠOVSKÁ, Klára. Rotunda sv. Longina. In: PLATOVSKÁ, Marie. Slavné stavby Prahy 2. Praha: Foibos Books, 2011. ISBN 978-80-87073-35-3. S. 32–44. KOŠNÁŘ, Julius. Staropražské pověsti a legendy. Praha: Vincentinum, 1933. Dostupné online. - kapitola O kapli sv. Longina, s. 70–71. PRIX, Dalibor. Kaple sv. Longina. In: BAŤKOVÁ, Růžena. Umělecké památky Prahy : Nové Město . Vyšehrad. Praha: Academia, 1998. ISBN 80-200-0627-3. S. 88–90. RUTH, František. Kronika královské Prahy a obcí sousedních. Praha: Pavel Körber, 1903-1904. 1246 s. Dostupné online. Kapitola Na rybníčku, s. 923-925. BAŤKOVÁ, Růžena. Umělecké památky Prahy: Nové Město, Vyšehrad, Vinohrady. Academia. 1998. Dostupné z: https://ndk.cz/view/uuid:43ccbb20-8f3b-11e3-bd09-005056827e51?page=uuid:84760400-a58f-11e3-b74a-5ef3fc9ae867 MERHAUTOVÁ, Anežka. Raně středověká architektura v Čechách. Academia. 1971. Dostupné z: https://ndk.cz/view/uuid:ad924b20-29db-11e4-8f64-005056827e52?page=uuid:cc093d50-4508-11e4-9383-005056825209 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rotunda svatého Longina v Praze na Wikimedia Commons Kaple sv. Longina na hrady.cz Rotunda sv. Longina. Národní památkový ústav, Památkový katalog. Dostupné z: https://pamatkovykatalog.cz/rotunda-sv-longina-15472560 [cit. 18. 5. 2026]. Rotunda sv. Longina. Encyklopedie Prahy 2. Dostupné z: https://encyklopedie.praha2.cz/stavba/437-rotunda-sv-longina [cit. 18. 5. 2026]. Rotunda sv. Longina v Praze. Kudy z nudy. Dostupné z: https://www.kudyznudy.cz/aktivity/rotunda-sv-longina [cit. 18. 5. 2026]. Rotunda sv. Longina. Prague City Line. Dostupné z: https://www.praguecityline.cz/prazske-pamatky/rotunda-sv-longina [cit. 18. 5. 2026]. Související články Seznam románských rotund v Praze