Моравія

Мора́вія, або Мора́ва (чеськ. Morava; нім. Mähren; пол. Morawy; лат. Moravia) — історична область в Чехії. У складі Чехословаччини поділялась на дві області: Південна Моравія: площа 15030 км²; столиця Брно; населення 2048900 (1991) Північна Моравія: площа 11070 км²; столиця Острава; населення 1961500 (1991); особливості: річка Морава, від її назви і походить назва регіону; 25% вкрита лісами; виробляється: на півдні — кукурудза, виноград, вино; пшениця, ячмінь, жито, льон, цукровий буряк — на півночі; добувають вугілля і залізо; Етнографічні краї У залежності від мовних і культурних особливостей, Морава поділяється на 5 країв: Гана (чеськ. Hanácko) — північна частина, що лежить у долині річки Гани (чеськ. Haná) та є ядром моравської культури Ляшшя (чеськ. Lašsko) — північно-східна частина Морави Горяччина (чеськ. Horácko) — західна частина Морави, що знаходиться на Моравській височині Словаччина (чеськ. Slovácko) — південно-східна частина Морави, населення якої розмовляє говорами чеської мови, близькими до словацької мови Волощина (чеськ. Valašsko) — південно-східна частина Морави, що знаходиться у Бескидах та зазнала волоського впливу Історія Частина території Авар з 6 століття; Після переселення слов'ян (близько 600 року) франкський купець Само звільняє західнослов'янські племена від панування аварів (після 626 року) і впливу східнофранкської держави (631 року в битві біля замку Вогастіс). По його смерті держава розпадається і потрапляє в 805 році у податкову залежність від Карла Великого. Князь Моймир І (830–846 роки) близько 830 року створює Великоморавське князівство. Його небіж Ростислав (846–870 роки) позбавляється залежності від східнофранкської держави за підтримки Візантії. Зі схвалення Риму та за допомогою апостолів слов'ян Кирила і Мефодія утворюється самостійна церковна організація з власною слов'янською церковною мовою і літургією. Проте вона втрачає незалежність у 885 році по смерті Мефодія, якого Рим призначив єпископом. Після кількох невдалих походів Людовика Німецького спалахує велике повстання Ростислава проти німців. 870–894 роки — правління Святополка (небіж Ростислава), що бере в полон свого дядька і видає його східнофранкському королю. Повстання завершується після чотирьох років боротьби Фортгаймським миром у 874 році. Того ж року Святополк перетворює своє князівство в королівство Велика Моравія, де правив до 894 року. Святополк втрачає Нижню Панонію, однак продовжує експансіоністську політику і завойовує Судети, Словаччину, Богемію, Верхню Панонію та Сілезію. Завойована Священною Римською імперією Карлемана[джерело?]. 880 року надання у власність Великоморавії святому Петру та його вікарію в Римі[джерело?]. Була завойована мадярами в 906, стала частиною Чехії в 1029. Моравія перейшла до Габсбургів у 1526, під австрійською короною — з 1849. Увійшла до складу нової республіки Чехословаччини в 1918, стала провінцією в 1949. Див. також Нітранське князівство Моравська брама Південноморавський край Великоморавія Моравська Словаччина 1901 Моравія — астероїд, названий на честь території Примітки Література Кіндер Г., Хільгеман В. Всесвітня історія : dtv-Atlas : Пер. з нім. — К. : Знання-Прес, 2001. Посилання Моравія [Архівовано 16 червня 2021 у Wayback Machine.] королівство Моравія