Crkva sv. Petra i Pavla u Petrovskom

Crkva sv. Petra i Pavla rimokatolička je crkva u općini Petrovsko, zaštićeno kulturno dobro. Pravilno orijentirana župna crkva smještena je na uzvisini u središtu Petrovskog. Izvorno srednjovjekovna crkva ima gotičko poligonalno svetište poduprtim kontraforima, svođeno zvjezdastim svodom. Na prijelazu iz 18. u 19. stoljeće prigrađen je pravokutni barokni brod, a kasnije i masivni toranj nad samim ulazom u crkvu. Bočnim ulazima smještenima na pročelju dolazi se do plitkih bočnih kapela prigrađenih istovremeno kad i brod. Crkva posjeduje povijesna zvona od kojih je najstarije izlio Martin Feltl u Grazu 1750. godine s natpisom MARTIN FELTL HAT MICH GEGOSSEN IN GRAZ 1750. MISERERE NOBIS ORA PRO NOBIS. Drugo je salio Salesius Feltl u Grazu 1800., treće je lijeveno u Zagrebu 1806. godine. Povijest Crkva se prvi put spominje 1334. godine u popisu župa Zagrebačke biskupije pod nazivom ecclesia sancti Petri de Conoba. U ispravama iz 1501. godine spominje se župnik Mihajlo (Michael plebanus de Konoba). U kanonskoj vizitaciji iz 1665. godine navodi se da je crkva zidana, da ima svođeno svetište te lađu pokrivenu drvenim stropom. Spominju se tri oltara, dva kaleža, pozlaćena monstranca i dva zvona. U vizitaciji iz 1677. godine istaknuto je da je crkva „od starine mala" te nedostatna za broj vjernika. Tijekom 18. stoljeća crkva je postupno obnavljana i proširivana. Godine 1708. izrađen je novi drveni strop u lađi, a 1746. toranj je povišen i popravljan. Sredinom stoljeća, prilikom obnove 1756. godine, postavljena su tri nova barokna oltara. Unutrašnjost Freske Unutrašnjost crkve oslikana je freskama Lovre Sirnika 1943. godine. Središnja kompozicija na svodu broda prikaz je sv. Trojstva okruženog evanđelistima. Na zidu trijumfalnog luka nalazi se prikaz Krista vladara, dok su u kapelama slike sv. Josipa i sv. Tereze Avilske. Na zidovima svetišta prikazani su sv. Franjo Ksaverski i sv. Marko. Oltari Glavni oltar sv. Petra izradio je kipar Anton Josef Reiner 1756. godine, a obojen je i pozlaćen 1758. godine. Oltar je dao podići župnik Martin Funtek, a patroni župe bili su grofovi Keglević. Nad visokim postamentom razvija se u širinu srednji dio retabla s po tri stupa sa svake strane središnje niše. Na stupove je položeno snažno, valovito gređe. Visoko podnožje probijeno je sa strana vratima ophoda. Atektonski-dekorativno komponirana atika penje se uvis praćena volutama, gdje u nebeskoj gloriji s mnoštvom anđela, oblaka i zraka stoluje Bog Otac. Središnji oltarni prizor prikazuje Kristovu predaju ključeva sv. Petru (Traditio clavium), čime se u poslijetridentskoj ikonografiji naglašava da je papinske ovlasti sv. Petru predao sām Krist. Postrance asistiraju kipovi sv. Joakima i sv. Ane. U interkolumnijama s lijeve strane stoje kipovi sv. Barbare i sv. Ivana Nepomuka, a s desne sv. Josipa i sv. Franje Ksaverskoga. Tabernakul je ukrašen kipovima četiriju anđela i prizorom Raspeća na vratašcima. Oltar je jedini poznati prodor kipara Reinera u Hrvatsko zagorje i predstavlja rijedak primjer monumentalne barokne oltarne kompozicije s većim brojem kipova. Izvorni natpis u kartuši oltara prema I. Kukuljeviću glasio je: DOMINE MEMENTO S. F. 1758. REN. 1856. Pobočni oltari U crkvi se nalaze dva pobočna oltara iz 1756. godine, pandani jedan drugome. Nad niskom predelom diže se ravna oltarna stijena s visokom središnjom nišom i malim ornamentalnim krilima. Oltar Blažene Djevice Marije (desna strana) ima u sredini kip Marije okružene anđelima, između kipova sv. Stjepana Prvomučenika i sv. Marije Magdalene. Na atici je Bog Otac. Oltar sv. Valentina (lijeva strana) ima u sredini kip sv. Valentina (izvorno sliku), a sa strana kipove biskupa sv. Donata i sv. Martina. Na atici je prikaz Krštenja Kristova s anđelima. Oba oltara bojana su i pozlaćena već 1756. godine zaslugom župnika Martina Funteka. Ostala oprema Crkva ima dva barokna raspela od kojih je veće vjerojatno pripadalo oltaru sv. Križa, koji je 1786. godine bio postavljen u istoimenu kapelu prigrađenu lađi s južne strane. Ta oslikana kapela kasnije je porušena, a od oltara se sačuvao samo kip raspetog Krista. Kapele Uz župnu crkvu postojale su i kapele: Kapela sv. Justa (Jodoka) spominje se u vizitaciji 1665. godine kao zidana kapela sa zidanom sakristijom i atrijem, svođenim svetištem, četiri oltara i jednim zvonom u drvenom zvoniku. Vizitator 1677. godine navodi da je to capella antiquissima (vrlo stara kapela). Godine 1726. izgorjela je, do 1735. je obnovljena, ali je zbog siromaštva i teško pristupačnog položaja napuštena 1771. godine. Danas su na tom mjestu samo ruševine. Kapela sv. Benedikta sagrađena je 1771. godine na groblju nedaleko župne crkve kao barokna građevina. Presvođena je i dovršena iste godine, a toranj je dovršen 1786. godine. Služi kao grobna kapela do danas. Zaštita Pod oznakom Z-2495 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravnog statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao „sakralna graditeljska baština". Izvori Literatura Szabo, Gjuro. 1914. Spomenici kotara Krapina i Zlatar. Zagreb Szabo, Gjuro. 1939. Kroz Hrvatsko zagorje. Vasić i Horvat. Zagreb. Baričević, Doris. 1978. Pregled spomenika skulpture i drvorezbarstva 17. i 18. st. u središnjem djelu Hrvatskog zagorja. Ljetopis JAZU. Zagreb. 78 Horvat, Anđela. 1982. Barok u kontinentalnoj Hrvatskoj. Horvat, Anđela; Matejčić, Radmila; Prijatelj, Kruno (ur.). Barok u Hrvatskoj. Sveučilišna naklada Liber. Zagreb. Baričević, Doris. 2008. Barokno kiparstvo sjeverne Hrvatske. Zagreb Vanjske poveznice Crkva sv. Petra na Registru kulturnih dobara RH