NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Archdiocesan Classical Gymnasium (Zagreb)

The Archdiocesan Classic Gymnasium (Croatian: Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti, often referred to by the abbreviation NKG) is a Catholic high school located on 106 Voćarska Road in the neighborhood of Šalata in Zagreb, Croatia. The school implements a program highlighting classical culture and history, enabling students to learn the Latin and Ancient Greek languages. The school promotes Catholicism and serves as a public preparatory school for the Interdiocesan Boys' Seminary, a seminary for future Catholic priests located in the same building complex. History The school was the successor to the Archdiocesan Lyceum. The Lyceum was founded in 1854 as a part of the Theology seminary. The school was founded in 1922 as the Archdiocesan Grand School (Croatian: Nadbiskupska velika gimnazija), originally a boys-only school. In 1931 its name was changed to the name it bears today. In 1948 the communist regime of Josip Broz Tito denied official recognition to the school due to its religious ties. The school didn't stop operating, though. A military hospital was built nearby on the same lot. In 1989 the hospital was moved to a new complex on the Gojko Šušak Avenue in Dubrava. Following the Croatian declaration of independence in 1991, the school was again officially recognized. From 2003 girls are allowed to enroll the school, which had previously been boys-only. This diffused its previous religious role as a place to educate future priests and deacons, although Catholicism and devotion to God is still strongly encouraged. Observatory The school is known in Croatia for having an observatory. The school routinely publishes articles about celestial objects on its website. The school website also displays a list of objects in the Messier catalogue. The observatory building sports the Croatian coat of arms on its northern side. See also List of astronomical observatories References External links Official website Archdiocesan Classical Gymnasium entry on skolehr.net
Nadbiskupska klasična gimnazija u Zagrebu

Nadbiskupska klasična gimnazija, službeno Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti je srednja škola smještena na Šalati u Zagrebu. Nalazi se između Medicinskoga i Prirodoslovno-matematičkoga fakulteta te Instituta Ruđer Bošković. Svoje djelovanje je započela 1920. na Kaptolu, na broju 29. Kad je dobrotom i marom nadbiskupa Bauera i biskupa Akšamovića dovršena gradnja zgrade na Šalati, gimnazija je promijenila adresu i od 1928. godine nalazi se u Voćarskoj cesti 106. Povijest Nadbiskupska klasična gimnazija razvila se iz Nadbiskupskog liceja osnovanog 1854. godine u sklopu Bogoslovnog sjemeništa. Od 1922. godine škola djeluje kao Nadbiskupska velika gimnazija, a od 1931. kao Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti. No, ta javnost školi je ukinuta 1948., ali ona usprkos tome i dalje radi, a temeljem osnivačkoga akta od 8. rujna 1948. godine. Do 1989. godine, kada škola nije imala pravo javnosti, u njenom zdanju bila je smještena vojna bolnica. Pravo javnosti škola ponovno dobiva u travnju 1991. godine, te je dopušten upis vanjskih učenika. Važna godina za povijest Šalate je 2003. jer su te godine biskupi Zagrebačke metropolije odlučili da školu mogu pohađati i djevojke. Generacija učenika maturanata 2006./2007. je prva generacija u kojoj su bile djevojke. Ustroj Nastavni program Školu je osnovala Zagrebačka nadbiskupija i isprva je bila zamišljena kao odgojno-obrazovna ustanova za odgoj dječaka koji će postati svećenici. Danas škola njeguje duhovan život, što informativno, što odgojno. Škola sudjeluje u mnogim dobrotvrnim akcijama, duhovnoj obnovi i odgoju učenika. Škola provodi klasičan program. Kroz sve četiri godine uče se latinski i grčki jezik, što učeniku daje visoko opće obrazovanje te znanje o klasičnoj kulturi. Uz to što ima klasičan program, škola pruža i obrazovanje opće gimnazije. Satnica ostalih predmeta je gotovo slična kao kod ostalih općih gimnazija. Zvjezdarnica Nadbiskupska klasična gimnazija je jedina obrazovna ustanova srednjeg školstva u Hrvatskoj koja posjeduje vlastitu zvjezdarnicu. Školski list Ostvarenja Školski list Ostvarenja izlazi od 1974. godine. Poznate osobe Profesori U Nadbiskupskoj klasičnoj gimnaziji predavali su: Ljubomir Maraković, Tomo Matić, Ivan Merz, Pavao Tijan i Mate Ujević. Učenici Poznati nekadašnji učenici Nadbiskupske klasične gimnazije su: Bonaventura Ćuk, Vjekoslav Bajsić, Ivan Golub, Tomislav Ivančić, Franjo Kuharić, Adalbert Rebić i Marko Medo. Izvori Poznati NKG-ovci, nkg-zagreb.hr, pristupljeno 5. prosinca 2021. Vanjske poveznice Mrežna mjesta Nadbiskupska klasična gimnazija, službeno mrežno mjesto
Архидиоцезальная классическая гимназия

Архидиоцезальная классическая гимназия (хорв. Nadbiskupska klasična gimnazija, NKG) — католическая гимназия в Загребе (Хорватия). Расположена в районе Шалата по адресу: Вочарска, 106. Гимназия предлагает воспитанникам образование, ориентированное на классическую культуру и историю, в частности в программу включены латинский и древнегреческий языки. Гимназия патронируется Католической церковью, значительная часть юношей-выпускников затем поступает в Загребскую семинарию, которая расположена в том же комплексе зданий, что и гимназия. Как и в прочие гимназии Хорватии, в Архидиоцезальную классическую гимназию поступают после завершения обязательного 8-летнего образования. Обучение длится 4 года. История Современная гимназия — наследник Архидиоцезального лицея для юношей, который был открыт в 1854 году при семинарии. В 1922 году лицей был преобразован в Большую архидиоцезальную гимназию (Nadbiskupska velika gimnazija), а в 1931 году имя было изменено на современное. Гимназия рассматривалась как место для получения среднего образования будущими священниками перед их поступлением в семинарию. После Второй мировой войны коммунистические власти отозвали государственное признание гимназии из-за её религиозной направленности, но она не была закрыта. В 1991 году после обретения Хорватией независимости гимназия вновь получила государственную регистрацию, образование, полученное в ней, признаётся государством, как полноценное среднее образование. С 2003 года был открыт доступ для девушек, до этого гимназия была чисто мужской. В настоящее время первоначальная функция гимназии, как место подготовки будущих священников, существенно изменилась. Учебное заведение рассматривается ныне, как место получения гуманитарного классического образования, хотя серьёзный акцент на католическое воспитание и богословские предметы в гимназии сохраняется. Обсерватория Гимназия известна своей школьной обсерваторией. Работы в области астрономии, выполненные учениками, регулярно публикуются на сайте гимназии. Примечания Ссылки Сайт гимназии
Nadškofijska klasična gimnazija Zagreb

Nadškofijska klasična gimnazija Zagreb (hrvaško Nadbiskupska klasična gimnazija Zagreb) je gimnazija v Zagrebu, ki je bila ustanovljena leta 1920 s strani Nadškofije Zagreb. Zgodovina Klasična gimnazija je nastala s preimenovanjem Naškofijskega liceja (ustanovljen leta 1854), ki je deloval v sklopu Bogoslovnega semenišča Zagreb. Leta 1922 je bila šola preimenovana v Nadškofijska velika gimnazija, leta 1931 pa je postala javna šola. Med letoma 1948 in 1991 je bila šola ukinjena; v zgradbi je delovala vojaška bolnišnica. Po razpadu Jugoslavije je gimnazija ponovno pričela delovati. Leta 2003 so spremenili statut šole, tako da so prvič sprejeli tudi dekleta. Zanimivosti Je edina srednja šola na Hrvaškem, ki ima lastni observatorij. Glej tudi seznam gimnazij na Hrvaškem seznam observatorijev na Hrvaškem
Klassiska ärkestiftsgymnasiet

Klassiska ärkestiftsgymnasiet (kroatiska: Nadbiskupska klasična gimnazija, akronym NKG), officiellt Ackrediterade klassiska ärkestiftsgymnasiet (Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti), är en romersk-katolsk gymnasieskola i Zagreb i Kroatien. Det grundades år 1920 och ligger på adressen Voćarska 106 i stadsdelen Gornji grad-Medveščak. Gymnasieskolan är ackrediterad av kroatiska myndigheter att bedriva skolverksamhet enligt den kroatiska läroplanen. Skolans utbildningsprogram lägger speciell fokus på antikens kultur och historia. Latin och klassisk grekiska är obligatoriska skolämnen. Gymnasiet främjar katolicismen och för pojkar fungerar den som förberedande skola för Teologiska ärkestiftsseminariet, ett seminarium och utbildningsinstitution för framtida romersk-katolska präster. Historik Gymnasieskolan har sina rötter i och har vuxit fram ur Ärkestiftets lykeion som ursprungligen etablerades år 1854 som en del av det Teologiska ärkestiftsseminariet. Gymnasiets verksamhet startade år 1920 och var då förlagd i ärkestiftsseminariets byggnad i Kaptol. På ärkebiskopen Antun Bauers och biskopen Antun Akšamovićs initiativ påbörjades uppförandet av en ny gymnasiebyggnad den 25 juni 1927. Den nya gymnasiebyggnaden med ett observatorium uppfördes på kyrkans mark i kvarteret Šalata. År 1928 kunde gymnasiet flytta in i den byggnad som det har varit inhyst i sedan dess. Skolan var inledningsvis en pojkskola med syfte att fostra och förbereda pojkar för prästskapet. Efter andra världskriget ombildades det dåvarande Jugoslavien som en kommunistisk förbundsstat. På initiativ av de kommunistiska myndigheterna förlorade skolan år 1948 den statliga ackrediteringen att få bedriva skolverksamhet. I gymnasiebyggnaden inrättades ett sjukhus som först år 1989 lämnade byggnaden. Sedan Kroatien blivit en självständig stat återfick gymnasieskolan år 1991 statlig ackreditering att bedriva skolverksamhet. År 2003 beslutade ärkestiftet att av även flickor kunde få utbildning vid gymnasiet. Referenser Noter
Kraftwerk Rijeka

Das Kraftwerk Rijeka (kroatisch: Termoelektrana Rijeka, kurz: TE Rijeka) ist ein ölbefeuertes Kraftwerk mit einer installierten Leistung von 320 MW in Bakar, Kroatien. Das Ölkraftwerk wurde zwischen 1974 und 1978 errichtet und ist durch seinen hohen, unmittelbar auf dem Kesselhaus befindlichen Schornstein, das markanteste Bauwerk in Bakar. Die Spitze des Schornsteins ragt 250 m in die Höhe und macht das Kraftwerk zu einem der höchsten Industriegebäude Europas. Es existierte in der Bucht von Bakar noch ein 250 m hoher Kamin aus Stahlbeton, welcher den Namen „Eurco-Kamin“ trug und im Jahr 2005 abgerissen wurde. Vorlage:Panorama/Wartung/Para4 Weblinks Webseite des Kraftwerks kroatisch
Rijeka Thermal Power Station

The Rijeka Thermal Power Station (Croatian: Termoelektrana Rijeka, TE Rijeka, also known as TE Urinj) is an oil-fired power station east of Rijeka at Kostrena, Croatia. It was built between 1974 and 1978 and it has one generation unit with capacity of 320 MW. The height of the boiler house including its rooftop flue gas stack is 250 metres (820 ft). Turbine for the power station was supplied by Ansaldo Energia. Ansaldo Energia was also awarded engineering, procurement and construction contract. Boilers were supplied by Waagner-Biro. The power station is owned and operated by Hrvatska elektroprivreda. Its annual production varies, averaging 917 GWh, but only 141 GWh in 2011. It is expected to undergo decommissioning in 2020, but it is doubtful that it will remain operational until then because of its pollution problem. As of 2015, Rijeka Thermal Power Station is offline, ready to resume generation within 160 hours of notice. On 18 October 2022, it was unofficially reported that HEP plans to restart the operation of the power plant in order to cover the losses incurred during the energy crisis. On December 15, 2023, HEP issued a notice on the start-up of the Rijeka Thermal Power Plant and related operations, which are planned for December 18, 2023, in accordance with the Intervention Plan on measures to protect the security of the gas supply of the Republic of Croatia (NN 127/22) with the aim of ensuring electricity stability of the Republic of Croatia. During operation, additional tests of process systems will be carried out with burner adjustment for optimal operation at higher loads, which could not be tested during short-term operation during February 2023. The duration of the operation will be determined by the completion of the test and measurement program and the target consumption of stored fuel. In order to determine compliance with the measures given in the environmental permit, measurements of pollutant emissions into the air will be carried out. References
ТЕС Рієка

ТЕС Рієка — теплова електростанція в Хорватії. У 1979 році на майданчику станції став до ладу один енергоблок з конденсаційною турбіною потужністю 320 МВт. Його особливістю була здатність швидко регулювати фактичне навантаження в діапазоні від 25 % до 100 %, що дозволяло брати участь у збалансуванні енергосистеми. Як паливо станція споживає мазут, котрий може постачатись із розташованого поблизу нафтопереробного заводу. На початку 2010-х в умовах зростання цін на нафту ТЕС зупинили через нерентабельність (станом на 2013-й вона простоювала вже два роки). Можливим виходом з ситуації є переведення станції на природний газ (повз Рієку проходить газопровід Пула — Карловац, а в 2021-му неподалік почав роботу термінал для імпорту ЗПГ на острові Крк) або створення на її майданчику більш ефективного комбінованого парогазового циклу. Для видалення продуктів згоряння звели димар, який спирається на приміщення котельні та досягає висоти у 250 метрів. Охолодження організували з використанням морської води. Для видачі продукції спорудили ЛЕП, розраховану на роботу під напругою 220 кВ. Примітки https://www.hep.hr/proizvodnja/UserDocsImages/dokumenti/tehnicki_podaci_termoelektrane/TE_Rijeka.pdf http://www.koncar-kmi.hr/reference/proizvodnja_elektricne_energije/termoelektrane https://www.novilist.hr/rijeka-regija/rijeka/kraj-zagadenju-i-uvozu-termoelektrana-rijeka-u-roku-cetiri-godine-prelazi-na-plin/
Římské fórum v Zadaru

Římské fórum v Zadaru je největší římské fórum na východní straně Jaderské moře. Nachází se v historické části chorvatského města Zadar. Historie Vzniklo v 1. století a sloužilo jako hlavní náměstí římského Iaderu (latinský název Zadaru), na němž se odehrával běžný život města. Iniciátorem založení fóra byl první římský císař Augustus, o čemž svědčí dva nápisy na kameni z doby dokončení ve 3. století. Rozměry fóra jsou 90 x 45 m. Ve spodní, přízemní části bylo obklopeno verandami s galerií. Pod verandami se nacházely obchody umělecké dílny. Do dnešní doby se zachovaly pouze části schodiště, chodník a dva monumentalní sloupy, z nichž jeden se nachází na původním místě. Sloup ve středověku sloužil jako pranýř, na což odkazují také přikované řetězy. Na místě někdejšího kapitolu byly nalezeny zbytky podstavce oltáře, na němž byly vykonávány obětní obřady. Poloha fóra dodnes představuje výchozí bod planimetrie města Zadaru. Později byl na základech fóra vybudován kostel svatého Donáta a arcibiskupský palác Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Římské fórum v Zadaru na Wikimedia Commons V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rimski_forum u Zadru na chorvatské Wikipedii.
Rimski forum u Zadru

Rimski forum u Zadru je najveći rimski forum na istočnoj strani Jadranskog mora. Bio je glavni trg rimskog Iadera na kojemu se odvijao javni život grada, a njegova gradnja je započela u 1. stoljeću prije nove ere. Utemeljio ga je prvi rimski car August o čemu svjedoče dva natpisa u kamenu iz 3. stoljeća kada je gradnja foruma završena. Forum je dimenzija 90 x 45 metara. Bio je zatvoren trijemovima s galerijama na katu. Pod trijemom su se nalazile trgovine i zanatske radnje. Danas su sačuvane samo stube, pločnik te dva monumentalna stupa od kojih je jedan na izvornom mjestu. Stup je u srednjem vijeku služio kao stup srama na što upućuju lanci koji su pribijeni na njega. Na mjestu nekadašnjeg kapitola pronađeni su ostaci ležišta oltara na kojem su se uz obrede prinosile žrtve. To mjesto i danas predstavlja ishodište planimetrije grada Zadra. Kasnije, na temeljima foruma, izgrađena je crkva sv. Donata te Nadbiskupska palača Izvori
Forum, Zadar

Forum är ett torg i Zadar i Kroatien. Det är beläget vid Sankt Donatus kyrka i Zadars historiska stadskärna och anlades av romarna under 000-talet f.Kr.–200-talet e.Kr. Torget mäter 45 x 90 meter och hör till de bästa exemplen på ett romerskt forum (torg) vid den östra adriatiska kusten. En inskription på torgets brunn som lyder Augustus, Illyriens prokonsul vittnar om att torgets anläggning påbörjades så tidigt som i det andra decenniet av det första århundradet. Forum omgavs tidigare på tre sidor av portiker med marmorkolonner och i dess sydvästra del fanns tempel tillägnade Jupiter, Juno och Minerva. I dess nordvästra hörn finns en två meter hög pelare som under medeltiden användes som en skampåle. Under senantiken lades grunden till de första kristna byggnaderna. De kom senare att forma biskopskomplexet och basilikan med tillhörande annex. Referenser Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Forum, Zadar.
Hvar (illa)

Hvar (en dialecte čakavski: Hvor o bé For, en grec Pharos o bé Φάρος, en llatí Pharia, en italià Lesina) és una illa dàlmata situada al mar Adriàtic i que pertany al Comtat de Split-Dalmàcia de Croàcia. Es troba entre les illes de Brač, Vis i Korčula. Història Faros (Pharos) fou colonitzada (385 aC) pels grecs de Paros (i Dionís el Vell de Siracusa) que li van donar el nom de la seva pròpia illa que després es va canviar a Pharos. El 229 aC, durant la guerra entre Roma i Il·líria, el grec Demetri de Faros, suposat amant de la reina Teuta, va negociar amb els romans a esquena de la reina i va aconseguir conservar una part important del regne. Teuta va morir el 228 aC i Demetri es va fer amb la regència; alguns actes de pirateria i les relacions de Demetri amb el Regne de Macedònia el van fer sospitós als ulls dels romans i el 219 aC els romans, dirigits per L. Emili, van ocupar l'illa de Pharos i van deposar Demetri. La capital era al nord de l'illa i es deia Pharos, que fou després Stari Grad i per als italians Citta Vecchia. La ciutat de Hvar és a la costa sud-oest. Després de la caiguda de l'imperi l'illa va romandre per molt de temps en mans dels pirates narentins. L'illa es diu en eslau Hvar i en italià Lesina. Administració i població A l'illa hi ha quatre municipis: Hvar (en dialecte local: Hvor o For, en grec: Pharos, en llatí: Pharia, en italià: Lesina) que és el més gran. Stari Grad o Cittavecchia declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO l'any 2008. El municipi conté els pobles de Dol, Rudina, Selca Kod Starog Grada i Vrbanj. Jelsa, que compta amb 12 pobles : Gdinj, Gromin Dolac, Humac, Ivan Dolac, Jelsa, Pitve, Poljica, Svirče, Vrboska, Vrisnik, Zastražišće, Zavala i Sućuraj. Sućuraj Referències Enllaços externs Lloc web oficial (croat)
Jelsa

Jelsa je vesnice a opčina chorvatské Splitsko-dalmatské župy. Leží na severu ostrova Hvar na břehu Hvarského průlivu. V roce 2011 žilo v Jelse samotné 1 801 stálých obyvatel, v celé opčině pak 3 582 stálých obyvatel, 95,81 % z nich byli Chorvati. Sídla Kromě vlastní Jelsy pod opčinu spadají sídla Gdinj, Gromin Dolac, Humac, Ivan Dolac, Pitve, Poljica, Svirče, Vrboska, Vrisnik, Zastražišće a Zavala. Hospodářství Hlavní ekonomické činnosti obyvatelstva jsou cestovní ruch, zemědělství (především pěstování vinné révy a oliv), rybářství a stavba lodí. Kulturní památky Kostely Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Crkva Uznesenja Marijina) Crkva Gospe od Zdravlja Kostel svatého Jana (Crkva sv. Ivana) Kostel svatého Rocha (Crkva sv. Roka) Kostel svatého Michaela (Crkva Sv. Mihovila) Doprava Silniční doprava Jelsa leží na hlavní komunikaci ostrova Hvar, silnici D116, vedoucí celého ostrova ze Sućuraje do města Hvar. Je vzdálena 28 kilometrů od města Hvar, 12 kilometrů od města Stari Grad a 53 kilometrů od přístavu Sućuraj. Místními komunikacemi je pak spojena s ostatními sídly v opčině. Obce na jižním břehu ostrova jsou přístupné z obce Pitve silničním tunelem Pitve–Zavala o délce 1 400 metrů. Lodní doprava Ve středu vesnice se nachází přístav II. kategorie pro jachty a menší lodě. Celková délka mola je 185 m. Existuje lodní spojení s přístavy Sućuraj a Bol. Není zde trajektový přístav, trajekty jezdí na ostrově Hvar pouze do přístavů Stari Grad a Sučuraj. Cyklistika Z Jelsy vycházejí dvě okružní cyklistické trasy: 703 Preko Vrha – trasa: Jelsa – Pitve – Humac – Jelsa, délka : 23,9 km, převýšení : 754 m. 704 Za UNESCO-m – trasa Jelsa – Vrboska – Stari Grad – Dol – Vrbanj – Jelsa, délka : 22,7 km, převýšení : 329 m. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jelsa na Wikimedia Commons Stránky Turistička Zajednica Općine Jelsa
Jelsa

Jelsa [ˈjɛːlsa] ist eine Gemeinde auf der Insel Hvar in Kroatien. Die Gemeinde hatte zur Zeit der Volkszählung im Jahr 2021 3501 Einwohner. Lage Die Stadt Jelsa liegt auf der Nordseite der dalmatinischen Insel Hvar. Sie wird von den zwei größten Gipfeln der Insel, Nikola und Hum umschlossen. Je nach Wetterlage kann man die benachbarte Insel Brač und das Festland sehen. Ein Katamaran der Jadrolinija pendelt täglich zwischen Jelsa und der Hafenstadt Split. Ein Wasserflugzeug der European Coastal Airlines verkehrte viermal an Tag zwischen dem Hafen und dem Flughafen Split. Zu den benachbarten Inseln kann man sich problemlos eines der zahlreichen Boote mieten. Des Weiteren gibt es eine Busverbindung zu den Nachbarorten. Geschichte Das Gebiet, in der die Stadt Jelsa heute liegt, war schon während der Steinzeit bewohnt. Die Menschen lebten damals in Höhlen im Südosten der heutigen Stadt. Mit den Griechen kamen auch die ersten Bauwerke in diese Region. Später wurden sieben, im örtlichen Dialekt „Kaštela“ (von lat. castellum, Burg) genannte Kastellburgen, errichtet, die dazu dienten, vor den Angriffen der Türken zu warnen und somit den Reichtum der Siedlung zu schützen. Erst im Laufe des 14. Jahrhunderts wurde Jelsa zum ersten Mal als eigentliche Stadt erwähnt. Damals entwickelte sie sich zu einer der wichtigsten Schiffbauzentren der damaligen Zeit. Wirtschaft Der Tourismus ist die Haupteinnahmequelle der Stadt Jelsa. Diesen gibt es in Jelsa schon seit der Antike, wie einige Ruinen der Landvillen (lat. villae rusticae (Pl.)) beweisen, die man als Ferienhäuser nutzte. 1911 wurde das erste Hotel eröffnet. Ende der 1960er Jahre begann der Bau größerer Tourismusanlagen. Weitere wichtige Wirtschaftszweige sind der Weinbau, der Anbau von Oliven und die daraus gewonnenen Produkte wie das traditionelle Olivenöl, so wie der Fischfang und das traditionelle Lavendelöl. Sehenswürdigkeiten Die Gemeinde Jelsa bietet einige Sehenswürdigkeiten. Dort gibt es z. B. den Perivoj (Lustgarten) aus der Zeit um 1870. Da Jelsa wie Kroatien insgesamt katholisch geprägt ist, gibt es eine große Anzahl Kapellen und Kirchen, allen voran die Burgkirche Zur Hl. Maria. Als schönster Ort Jelsas gilt der Platz des Heiligen Ivan und die dazugehörige Kapelle. Er befindet sich in der Altstadt von Jelsa. Von der antiken Stadt Civitas Vetus Ielsae haben Reste der Stadtmauer und ein Friedhof an der Stelle eines ehemaligen Augustinerklosters (1605–1787), von dem noch die Klosterkirche zeugt, die Zeiten überstanden. In Zusammenarbeit mit Historikern und Experten wurde oberhalb der Stadt ein römischer Weinkeller nachgebaut. Städtepartnerschaften Die Partnerstadt von Jelsa ist St. Andrä in Österreich. Der Vertrag wurde 1997 unterschrieben. Söhne und Töchter der Stadt Antun Dobronić (1878–1955), kroatischer Komponist Miro Modrinić, kroatischer Autor Bildergalerie Weblinks Website der Gemeinde Jelsa
Jelsa (Croatie)

Jelsa est un village et une municipalité située sur l'île de Hvar, dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 656 habitants, dont 95,98 % de Croates et le village seul comptait 1 798 habitants. Histoire [style à vérifier]. Localités La municipalité de Jelsa compte 12 localités : Divers La municipalité de Jelsa apparait dans le jeu vidéo SCUM, produit par le studio Gamepires Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Tourisme Portail de la Croatie