Zagrebački velesajam

Zagrebački velesajam (ZV) je naziv za tvrtku koja organizira gospodarske izložbe ili sajamske priredbe, a bio je i sinonim za dvije najveće (i svojevremeno jedine) sajamske priredbe: Zagrebački velesajam (proljetni) i Zagrebački velesajam (jesenski). Poštanski broj je 10020. Povijest Zagrebački velesajam je pravni sljednik Zagrebačkog zbora koji je Odlukom Izvršnog odbora Gradskog Narodnog Odbora, 22. veljače 1946. raspušten, a njegova imovina dana na raspolaganje Gradskom Narodnom Odboru. Istovremeno je ustrojen Zagrebački velesajam, koji je organizirao prvi poslijeratni sajam. 1947. (31. svibnja – 9. lipnja) prva poslijeratna izložba na prostorima bivšeg Zagrebačkog zbora u Savskoj (današnji Studentski centar Sveučilišta u Zagrebu). Prostore je prvo trebalo urediti, jer su se tijekom rata koristili kao vojarna. Na tom sajmu sudjelovali su osim brojnih domaćih izlagača i izlagači iz inozemstva; SSSR, Poljska, Bugarska, Albanija, Mađarska, Francuska, Švicarska, Nizozemska, Italija, Sjedinjene Američke Države, Belgija i Egipat. 1955. Zagrebački gradonačelnik Većeslav Holjevac donio je odluku o preseljenju Zagrebačkog velesajma na novu lokaciju, na livade preko Save. Od 1953. uz dotadašnji Jesenski međunarodni zagrebački velesajam (priredba 1947. je bila izuzetak, jer je održana u proljeće) uveden je i Proljetni međunarodni zagrebački velesajam. 1956. Jesenji zagrebački velesajam održan je na dvije lokacije (u Savskoj i Novom Zagrebu). Otvorenje je pratila TV (to je bio prvi javni TV prijenos u tadašnjoj državi). Prvi put je Zagrebački velesajam otvorio predsjednik države Josip Broz Tito. Od te godine velesajam se održava na novim prostorima u Novom Zagrebu. Tijekom 60-ih, prostor se toliko proširio da je Zagrebački velesajam izbio po mnogim parametrima (izlagačka površina, broj izlagača, broj posjetitelja) u red najvećih svjetskih sajmova. Od kraja 60-ih, mijenja se koncepcija sajmovanja, od dvije velike masovne izložbe općeg tipa, ka brojnim specijaliziranim sajmovima. Zagrebački velesajam član je Međunarodog udruženja sajmova UFI-a (francuski: Union des Foires Internationales). Sajmovi Nepotpun popis Zagrebački sajam nautike, međunarodni sajam nautike Dani lova i ribolova, sajam opreme za lov i ribolov Beauty & Hair EXPO Zagreb, međunarodni sajam kozmetike, frizerstva i opreme za salone Zagreb Auto Show, međunarodni salon automobila, motocikala, gospodarskih vozila i prateće industrije BIAM, međunarodni sajam alatnih strojeva i alata Zavarivanje, međunarodni sajam zavarivanja i antikorozivne zaštite Zagrebački obrtnički sajam, sajam obrtništva i obrtničkih zanimanja Worldskills Croatia Dentex, međunarodni sajam dentalne medicine Pravo doba, sajam za zrele generacije Ambienta, međunarodni salon namještaja, unutarnjeg uređenja i prateće industrije Interliber, međunarodni sajam knjiga Infogamer, međunarodni sajam videoigara i opreme Inova, hrvatski salon inovacija s međunarodnim sudjelovanjem Growing up, sajam radosti bez granica za djecu i roditelje CroAgro, međunarodni sajam poljoprivrede, poljoopreme i mehanizacije Sajmovi hrane i zdravog življenja (Organica, Apitera, Kronoplja, Mystic), međunarodni sajmovi hrane, organske proizvodnje i zdravog življenja Kulturno-povijesna cjelina Zagrebačkog Velesajma Kulturno-povijesna cjelina Zagrebačkog Velesajma zaštićeno je kulturno dobro. Paviljoni Zagrebački velesajam prostire se na zemljištu veličine 560895m². Zemljište je omeđeno Avenijom Dubrovnik na jugu, Avenijom Većeslava Holjevca na istoku, Ulicom Joszefa Antalla na sjeveru i Ulicom Radoslava Cimermana na zapadu. Prvu urbanističku koncepciju Velesajma dao je arhitekt Marijan Haberle, no cijeli je kompleks, uz njegovo sudjelovanje u projektiranju nekolicine paviljona, ipak stvoren po urbanističkoj matrici Božidara Rašice koji je predvidio velik broj objekata koji se mogu koristiti i izvan predviđenih sajamskih termina. Neostvareni planovi Istočni ulaz paviljon Desetljećima su postojali planovi Božidara Rašice za izgradnju velikog ulaznog paviljona i trga uz istočnu stranu sajmišta (kao i 30-katnog nebodera nazvanog „Palača nacija“), ali od tih se planova odustalo početkom 1980-ih iz proračunskih razloga. Kao rezultat toga, kao kompromis prihvaćen je skromniji plan za izgradnju ulaznog paviljona uz južnu granicu sajmišta. Višenamjenska Mašinogradnja Božidar Rašica je izvorno namjeravao unutar paviljona uključiti zamjenjive objekte kako bi se paviljon mogao koristiti kao sportski centar kada se ne održavaju izložbe, no planovi nikada nisu dovršeni. Stoga su bile potrebne preinake koje su oštetile strukturu kako bi se zgrada prilagodila sportskim događajima. Izvori Sajmovi, www.zv.hr, pristupljeno 14. siječnja 2022. Vanjske poveznice ZV, službene mrežne stranice ZV - mapa sajma UIII - Mapiranje Zagrebačkog velesajma UIII izložbe o ZV-u "Zagrebački velesajam kao poticaj razvoju novozagrebačkog centra", 2012., znanstveni časopis Prostor "Zagrebački velesajam na desnoj obali Save", 2019.