NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine (Arbe)

L'ex cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine (in croato Katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije) si trova ad Arbe, in Croazia. La chiesa è l'antica cattedrale della diocesi di Arbe, soppressa nel 1828. Storia Recenti ritrovamenti archeologici indicando l'origine paleocristiana della chiesa, databile intorno al IV - V secolo. Nel IX secolo fu ricostruita e decorata con nuovi elementi architettonici, come il ciborio che ancora oggi sovrasta l'altare maggiore. Nella facciata, del XII secolo, sono evidenti le influenze del romanico toscano. Il campanile della cattedrale è stato innalzato nel XV secolo, dopo che un fulmine aveva distrutto l'originale romanico. Alla seconda metà del XVI secolo risale invece l'abside della cappella della Santa Croce e l'altare con un crocifisso di legno colorato del tardo Rinascimento. Il tesoro conserva preziosi oggetti liturgici e reliquie, tra cui lastre di rame smaltato e il reliquiario di San Cristoforo del XII secolo. Note Voci correlate Chiesa cattolica in Croazia Cattedrali in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine Collegamenti esterni (EN) Cattedrale dell'Assunzione di Maria Vergine, in GCatholic.org.
Cerkev Marijinega vnebovzetja, Rab

Cerkev Marijinega vnebovzetja (hrvaško Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije), pogosto imenovana tudi s starim imenom Rabska katedrala, je župnijska cerkev Župnije Rab in nekdanja stolnica Škofije Rab, ki je bila leta 1828 pripojena Škofiji Krk. Posvečena je Marijinemu vnebovzetju. Zgodovina Cerkev je bila zgrajena v zgodnjem krščanskem obdobju, na prelomu 4. stoletja. Do 9. stoletja je bila opremljena z večino liturgičnih elementov. V zgodnjem 12. stoletju je bila preurejena in deloma dograjena v romanskem slogu, z zančilnimi toskanskimi motivi. Vhodni romanski portal je bil kasneje zrušen, zato so na njegovem mestu leta 1490 postavili novega. Stolnica je bila sprva brez zvonika. Ta je bil zgrajen šele v poznem 13. stoletju in po obliki velja za enega najbolj edinstvenih poznoromanskih zvonikov na hrvaški obali. Svojo končno obliko je stolnica dobila ob koncu 15. stoletja, ko je doživela zadnjo večjo prenovo. Vse od svoje izgradnje pa do leta 1828 je služila kot sedež Škofije Rab. Arhitektura Najstarejši ohranjeni del cerkve je stara krstilnica, katere talni mozaik nakazuje izgradnjo v obdobju zgodnjega krščanstva. Iz tega obdobja sta se ohranila še zunanji poligonalni obod apside in par kapitelov na notranjih podpornih stebrih. Od liturgičnih elementov iz 9. stoletja se je ohranil z zoomorfnimi in florealnimi ikonografskimi motivi okrašen oltarni ciborij. V 11. stoletju je bila stolnica pregrajena v predromanskem slogu. V tem času sta bili dograjeni dve bočni apsidi, nekaj kapitelov s stiliziranim akantovim listjem in marmorna ikona Kristusa Kralja. Pročelje iz 12. stoletja je oblikovano tipično bikromatsko, z izmenjujočimi se vrstami rdeče breče in belega apnenca. V 15. stoletju sta bili k cerkvi dograjeni kapeli družin Zudingo in Scatta, kasneje preobraženi v krstilnico. Iz tega obdobja izvira tudi kamniti kip Marije Matere Božje, ki v krilu drži mrtvega Kristusa. Na južni strani stoji v pravokotno krstilnico pregrajena apsida, v kateri se nahaja leseno razpelo, delo iz obdobja pozne renesanse. Poleg zahodne kapele je bila v 17. stoletju zgrajena poznobaročna kapela z marmornim oltarjem in tabernakljem. 26 metrov visok zvonik iz 13. stoletja ni sklenjen z glavno zgradbo. Zgrajen je v poznoromanskem slogu, ki je opazen zlasti zaradi natančno izdelanih okrasnih vencev, ki povezujejo stike med kvadrastimi gradniki. Romanski pridih mu dajejo tudi monofore, ki preko bifor in trifor preidejo v najvišje ležečo monumentalno kvadriforo. Zvonik se je do konca 15. zaključeval ravno, vendar so mu zaradi udara strele dodali šeststrano vitko piramido. Galerija Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Katedrala Marijinega vnebovzetja, Rab v Wikimedijini zbirki Revija gradbincev o cerkvah na Rabu (v hrvaščini)
Kostel Narození Panny Marie (Skradin)

Kostel Narození Panny Marie (chorvatsky Katedrala Porođenja Blažene Djevice Marije) je bývalá katedrála v chorvatském Skradinu. Katedrála byla spravována skradinskou diecézí, zrušené v roce 1828. Dnes spadá pod správu šibenické diecéze. Dějiny Katedrála byla postavena na troskách mešity, která byla postavena na základech starého kostela zničeného během osmanské nadvlády ve Scardoně v letech 1522–1683. Po odchodu Turků byla na troskách mešity postavena katedrála Narození Panny Marie. Po příchodu Benátčanů byla zahájena stavba nové katedrály podle projektu italského architekta Francesca Melchiorra. Výstavba kostela z velké části financovaná benátskou vládou, byla dokončena roku 1758 a vysvěcená 16. dubna 1758 na katedrálu biskupem Antunem Bečićem (1754–1759). V roce 1828 byla skradinská diecéze zrušena. Papež Pius IX. prohlásil kostel za opatský v roce 1867. V roce 1991, během války v Jugoslávii, byl kostel vážně poškozen. Popis Kostel je nevelká jednolodní stavba s půlkruhovou apsidou a je orientován směr severozápad/jihovýchod. Průčelí kostela má trojúhelníkový štít s barokním portálem. Na Architrávu hlavních vstupních dveří je latinský nápis: Nativitas Virginis Mariae. Po stranách portálu jsou dva výklenky obsahující sochy svatých Františka a Antonína. Interiér Interiér kostela je rozdělen čtyřmi kamennými pilíři po obou stranách a má šest oltářů. Hlavní oltář je zasvěcen Nejsvětější Svátosti. V apsidě jsou tři fresky: uprostřed Narození Panny Marie, vpravo Narození Ježíše a vlevo Vzkříšení Ježíše od malíře Zebedea Picciniho z roku 1860. Strop kostela je rovný, omítnutý a vymalovaný. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chiesa della Natività della Beata Vergine Maria (Scardona) na italské Wikipedii. Související články Katolická církev v Chorvatsku Katedrály v Chorvatsku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie ve Skradinu na Wikimedia Commons Kategrála na gcatholic.org
Chiesa della Natività della Beata Vergine Maria (Scardona)

La chiesa della Natività della Beata Vergine Maria (in croato: Katedrala Porođenja Blažene Djevice Marije) si trova a Scardona, in Croazia. La chiesa è stata cattedrale della diocesi di Scardona, soppressa nel 1828. Storia La cattedrale della Natività della Beata Vergine Maria è stata costruita sulle rovine di una moschea, a sua volta edificata sulle fondamenta della vecchia chiesa distrutta durante la dominazione ottomana a Scardona (1522-1683). Con l'arrivo dei veneziani ha avuto inizio la costruzione della nuova cattedrale, in gran parte finanziata dal governo veneziano. La chiesa fu costruita secondo il progetto dell'italiano Francesco Melchiorre, completata nel 1758 e dedicata come cattedrale il 16 aprile 1758 dal vescovo Antun Becić (1754-1759). Nel 1828 la diocesi di Scardona è stata soppressa. Papa Pio IX ha dichiarato nel 1867 la chiesa abbaziale. Nel 1991, durante la guerra di Jugoslavia, la chiesa ha subito gravi danni. Descrizione La chiesa ha una sola navata con abside semicircolare, è orientata nord-ovest/sud-est. La facciata della chiesa presenta un frontone triangolare con un portale barocco. Sull'architrave della porta d'ingresso principale è posta la scritta in latino: Nativitas Virginis Mariae. Ai lati del portale vi sono due nicchie contenenti le statue di San Francesco e Sant'Antonio. L'interno della chiesa è articolato in quattro pilastri in pietra su ogni lato. Nell'abside sono posti tre affreschi: la Nascita di Maria nel centro, la Nascita di Gesù a destra e la Resurrezione di Gesù a sinistra, opera di Zebedeo Piccini nel 1860. La chiesa ha sei altari. L'altare maggiore è dedicato al Santissimo Sacramento. Il soffitto della chiesa è piatto, intonacato e dipinto. Note Voci correlate Chiesa cattolica in Croazia Cattedrali in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa della Natività della Beata Vergine Maria Collegamenti esterni (EN) Chiesa della Natività della Beata Vergine Maria, in GCatholic.org.
Co-Cathedral of the Assumption of Mary, Senj

The Co-Cathedral of the Assumption of Mary (also called Senj Co-Cathedral; Croatian: Katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije) is a Catholic church in Senj, Croatia. It was once the main cathedral of the Diocese of Senj and is now the co-cathedral of the Diocese of Gospić-Senj. The Cathedral of the Assumption of Mary was built in 1169 as a single-nave Romanesque basilica on the foundations of a pagan temple from the fourth and fifth centuries, the remains of which are still visible at the back of the sanctuary at about 1.5 m (4 ft 11 in) deep. The façade and the south side of the cathedral was decorated with Romanesque arches and brick niches in the mid-eighteenth century. During the same period the church was expanded with the addition of two side aisles, altars and other works of art. During World War II the cathedral was severely damaged. The building's current appearance is the result of a 1949–1950 restoration. See also Roman Catholicism in Croatia Assumption Cathedral References
Concatedral de la Asunción de María (Senj)

La Concatedral de la Asunción de María​ o simplemente Concatedral de Senj (en croata: Katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije) es un templo católico que se encuentra en Senj, en Croacia.​ Una vez fue la catedral de la diócesis de Senj, ahora es la iglesia es la concatedral de la diócesis de Gospić-Senj. La Catedral de la Asunción de María fue construida en 1169 como una basílica románica de una sola nave sobre los cimientos de un templo pagano de los siglos IV y V, cuyos restos todavía son visibles en la parte posterior del santuario a alrededor de 1,5 metros de profundidad. La fachada y el lado sur de la catedral, a mediados del siglo XVIII fue decorada con arcos románicos y nichos de ladrillo. En el mismo período la iglesia se amplió con la adición de dos pasillos laterales, altares y otras obras de arte. Durante la Segunda Guerra Mundial la catedral fue severamente dañada. El aspecto actual del edificio es el resultado de la restauración ejecutada entre 1949 y 1950. Véase también Iglesia católica Concatedral de la Asunción de María Referencias
Senjska katedrala

Senjska katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije smatra se jednim od najznačajnijim kulturnim spomenikom u Senju i Gospićko-senjskoj biskupiji, gdje ima ulogu konkatedrale. Povijest Povijest katedrale veže se uz povijest bivše Senjske biskupije. Naime, godine 1169. dovršena je gradnja ove katedrale, a u povijesnim spisima se tada i prvi puta spominje zasebna biskupija na području Senja. Također se tada javlja i ime prvog senjskog biskupa Mireja, koji je bio prvi u nizu biskupa koji su imali središte u Senju sve do 1969. kada se biskupija dolazi pod upravu Riječke nadbiskupije. Za katedralu tadašnje senjske biskupije, uzeta je mjesna crkva koja je posvećena Uznesenju Blažene Djevice Marije, no zbog potrebe biskupije proširena je. Smatra se da je crkva sagrađena na temeljima ranokršćanske bazilike iz 4. ili 5. stoljeća. Smatra se da je crkva sagrađena oko 1000., zbog toga što je prilikom restauriranja zvonika, na njemu pronađena upisana ta godina pa se pretpostavilo da su i zvonik i sama crkva sagrađeni na prijelazu stoljeća. Tijekom borba između stanovnika Senja i Mongola 1239.[nedostaje izvor] katedrala je teško stradala, a najviše pročelja. Obnova je ubrzo počela iz temelja, a za vrijeme biskupa Filipa 1248. godine papa Inocent IV. daje dozvolu za služenje mise na staroslavenskom jeziku i na glagoljici. Obnova je trajala do 1250. kada je katedrala zaprimila romanički izgled s jednom lađom. Iz tog vremena može se spomenuti kako je pročelje bilo ukrašeno, pod utjeajem sjevernojadranskog graditeljstva, razni lukovi i niše od opeke. Tijekom 15. stoljeća, za vrijeme biskupa Andrije iz Modene, katedrala je dobila sakristiju što je napisano iznad vrata same sakristije, a tijekom 18. stoljeća katedrala se proširila s dvije bočne lađe. Najprije je biskup Bedeković (1704. – 1709.) proširio svetište, a biskup Ratkaj proširio lađe i dodao zidove koji više nisu nosili svod katedrale. Obnova katedrale u tom razdoblju, završila je 1717. kada je i blagoslovljena. No biskup Benzoni nije bio zadovoljan te je srušio lađe i stavio novu s oltarima u njima, koji su posvećeni Svetoj Ani, Svetom Franji Ksaverskom, Srca Isusova te Svetog Križa. Za vrijeme biskupa Ježića, katedrala je konačno dobila svoj trobrodni izgled, a veliki dobrinos obnove dao je biskup Mirko Ožegović koji katedrali daje neobarokni izgled unutrašnjosti. Za vrijeme Drugog svjetskog rata, katedrala je teško oštećena da bi s tijekom cijelog 20. stoljeća pa do danas obnavljala. Spomenici unutar katedrale Unutrašnjost katedrale puna je raznih spomenika velikog umjetno-povijesnog značenja: Grob biskupa Ivana Cardinalibusa ispred ulaza u sakristiji u gotičkom stilu (iz 1392.) Reljef Svetog Trojstva koji sadrži grb obitelji Perovića iz 1492. u obliku šahovnice Grobnice senjskih biskupa Oltar Svetih Anđela s tijelom Sv. Formoza Razne kapele i crkvice oko same katedrale Izvori
Concattedrale dell'Assunzione della Beata Vergine Maria (Segna)

La cattedrale dell'Assunzione della Beata Vergine Maria (in croato: Katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije) si trova a Segna, in Croazia. Già cattedrale della diocesi di Segna, la chiesa è oggi concattedrale della diocesi di Gospić-Segna. Storia e descrizione La cattedrale dell'Assunzione di Maria è stata costruita nel 1169 come basilica romanica a navata unica sulle fondamenta di un tempio pagano del IV-V secolo, i cui resti sono ancora visibili sul retro del santuario a circa 1,5 metri di profondità. La facciata e il lato sud della cattedrale a metà del XVIII secolo furono decorate con arcate romaniche e nicchie in mattoni. Nello stesso periodo la chiesa fu ampliata con l'aggiunta delle due navate laterali, gli altari e le altre opere d'arte. Durante la seconda guerra mondiale la cattedrale è stata gravemente danneggiata. L'aspetto attuale dell'edificio è frutto del restauro eseguito tra il 1949 ed il 1950. Il monumento più importante della cattedrale è la tomba del vescovo Giovanni Cardinali (1392), tomba murale realizzata in stile gotico. Tra gli altri monumenti è particolarmente significativo il rilievo della Santissima Trinità, in precedenza situato nella chiesa di San Pietro. Note Voci correlate Diocesi di Segna Cattedrali in Croazia Chiesa cattolica in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su concattedrale dell'Assunzione della Beata Vergine Maria Collegamenti esterni (EN) Concattedrale dell'Assunzione della Beata Vergine Maria, in GCatholic.org.
Конавле (община)

Конавле (на хърватски: Konavle) е община в Хърватия, част от Дубровнишко-неретванска жупания. Разположена е в най-южния край на страната, между Адриатическо море и границите с Босна и Херцеговина и Черна гора. Площта ѝ е 209,25 квадратни километра, а населението – около 8 600 души (2011). Административен център е град Цавтат. Според преброяването от 2011 г. има 8577 жители, 97% от които са хървати. Източници
Konavle

Konavle (italsky Canali nebo Valle dei Canali) je opčina ležící jihovýchodně od Dubrovniku (Chorvatsko). Zahrnuje 32 sídel s centrem v Grudě, žije zde 8577 obyvatel (2011). Spadá pod Dubrovnicko-neretvanskou župu. Tvoří oblast mezi horou Sniježnica, Jadranem, přímořským městem Cavtat a Prevlakou, městem u hranic s Černou Horou. Kromě Cavtatu leží na pobřeží ještě vesnice Molunat, zbylých 30 vesnic leží ve vnitrozemí. Vrch Sniježnica je s výškou 1254 metrů nad mořem nejvyšším bodem Dubrovnicko-neretvanské župy, vesnice Kuna Konavoska je s nadmořskou výškou 700 metrů nejvýše položeným sídlem v župě. Administrativním sídlem a největším sídlem opčiny je Cavtat. Sídla Brotnice, Cavtat, Čilipi, Drvenik, Duba Konavoska, Dubravka, Dunave, Đurinići, Gabrili, Gruda, Jasenice, Komaji, Kuna Konavoska, Lovorno, Ljuta, Mihanići, Mikulići, Močići, Molunat, Obod, Palje Brdo, Pločice, Poljice, Popovići, Pridvorje, Radovčići, Stravča, Šilješki, Uskoplje, Vitaljina, Vodovađa, Zastolje, Zvekovica. Významní rodáci Niko Bete, zpěvák Tereza Kesovija, zpěvačka Vlaho Bukovac, malíř Mijo Šiša - Konavljanin, malíř a umělec Frano Supilo, politik Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Konavle na Wikimedia Commons
Konavle

Konavle ist eine kleine Region südöstlich von Dubrovnik in der Gespanschaft Dubrovnik-Neretva in Kroatien. Unter diesem Namen gibt es außerdem eine Gemeinde mit Sitz in Cavtat. Die überwiegende Mehrheit der Bevölkerung stellen die Kroaten. Region Konavle ist der Name einer traditionellen Region (einer Hochebene), die sich in dieser Gemeinde befindet und zu der Cavtat traditionell nicht gerechnet wird. Die zentrale Ortschaft bildet Gruda, der Rektorenpalast (das administrative Zentrum zur Zeit der Republik Ragusa) liegt außerhalb von Pridvorje. Die Einwohnerzahl der Konavle-Gegend beträgt 8577 Personen (2011). Insgesamt erstreckt sich das Gebiet über 32 Dörfer. Konavle ist eigentlich ein flaches Feld, welches zwischen dem Berg Sniježnica und der Adria gelegen ist. Die Fläche erstreckt sich von der Küstenstadt Cavtat bis zur Grenze von Montenegro bei der Halbinsel Prevlaka. Abgesehen von Cavtat liegt nur das südlichste Dorf Molunat am Meer, während die restlichen 30 im Hinterland gelegen sind. Der Sniježnica-Gipfel auf 1254 m Höhe ist der höchste Berg der Gespanschaft Dubrovnik-Neretva. Das Dorf Kuna ist mit 700 m das höchstgelegene Dorf in der Gegend. Im Gebiet Konavle gibt es zahlreiche alte Grabsteine. 2016 hat die UNESCO den Grabstein St. Barbara in Dubravka zum Weltkulturerbe erklärt. Weiter Grabsteine in Montenegro, Serbien und BIH ergänzen die Welterbestätte. Die Region Konavle ist insbesondere für seine einzigartigen Trachten und den Wein- und Olivenanbau bekannt. Nahe der Ortschaft Popovići befindet sich der berühmte Strand Pasjača. Der Internationale Flughafen Dubrovnik befindet sich direkt südwestlich angrenzend zur Ortschaft Čilipi. Gemeinde Die Gemeinde Konavle ist die südlichste Kroatiens und grenzt an Montenegro und die Herzegowina an. An einer schmalen Landenge zwischen Plat und Cavtat befindet sich die Grenze zur Gemeinde Župa dubrovačka. Konavle gliedert sich in 33 Orte: Brotnice Cavtat Čilipi Duba* Konavoska Dubravka Dunave Drvenik Đurinići Gabrile Gruda Jesenice Komaji Kuna Konavoska Lovorno Ljuta Mihanići Mikulići Močići Molunat Obod Pavlje Brdo Plocice Poljice Popovići Pridvorje Radovčići Stravča Šilješki Uskopje Vitaljina Vodovađa Zastolje Zvekovica Persönlichkeiten aus Konavle Baltazar Bogišić (1834–1908), Jurist und Soziologe, geboren in Cavtat Vlaho Bukovac (1855–1922), Bildender Künstler, geboren in Cavtat Frano Supilo (1870–1917), Politiker, geboren in Cavtat Tereza Kesovija (1938), Sängerin Weblinks Website der Gemeinde Topographische Karte 1:50.000 mit Grenzen der Ortschaften (naselja) Internetpräsenz der zentralen Ortschaft Gruda Einzelnachweise
Konavle

Konavle est une municipalité et une région géographique située dans le comitat de Dubrovnik-Neretva, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 8 250 habitants, dont 96,51 % de Croates ; le village de Cavtat, siège de la municipalité, comptait 2 015 habitants. Konavle est la municipalité plus au sud de la Croatie et inclut le phare du cap Oštra, sur la péninsule de Prevlaka, le point extrême sud du pays sur le continent. Géographie Konavle est une région située entre le mont Sniježnica et la mer Adriatique ; elle s'étire depuis le village de Cavtat jusqu'à la frontière entre la Croatie et le Monténégro à Prevlaka. Outre Cavtat, seul le village de Molunat est situé sur la côte, les trente autres localités de la municipalité se trouvant dans l'arrière-pays. Avec une altitude de 1 234 m, le pic de Sniježnica est le point culminant du comitat de Dubrobnik-Neretva. L'aéroport de Dubrovnik est situé près du village de Čilipi. Histoire Localités La municipalité de Konavle compte 33 localités : Personnalités Niko Bete, chanteur Tereza Kesovija, chanteuse Vlaho Bukovac, peintre Mijo Šiša-Konavljanin, peintre et artiste Frano Supilo, homme politique Baltazar Bogisic, juriste et historien du droit Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Canali (Croazia)

Canali (in croato: Konavle, in serbocroato Konavli o Konavlje, in italiano anche Val di Canali) è un comune della Croazia di 8 571 abitanti nella regione raguseo-narentana, nonché quello più meridionale della Croazia. Storia Durante la guerra di indipendenza croata venne occupato dall'Esercito popolare jugoslavo e venne governata dall'effimera Repubblica di Ragusa. Località Il comune di Canali è suddiviso in 32 insediamenti o frazioni (naselja) di seguito elencate. Tra parentesi il nome in lingua italiana. La sede comunale è posta nella località di Ragusa Vecchia (Cavtat). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Canali Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su opcinakonavle.hr. "Uomo di Canali" litografia esposta al museo etnografico di Ragusa, su dumus.hr.
Konavle

Konavle (Italiaans: Canali of Val di Canali; Servo-Kroatisch: Konavli of Konavlje) is een gemeente in de Kroatische provincie Dubrovnik-Neretva. Konavle telt 8250 inwoners. De oppervlakte bedraagt 209,25 km², de bevolkingsdichtheid is 39,4 inwoners per km². In Konavle bevindt zich een als werelderfgoed erkende necropolis met middeleeuwse stećci-grafstenen.
Gmina Konavle

Gmina Konavle (chorw. Općina Konavle) – gmina w Chorwacji, w żupanii dubrownicko-neretwiańskiej. W 2011 roku liczyła 8577 mieszkańców. Najwyższym szczytem gminy, jak i całego regionu jest Sniježnica (1234 m n.p.m.). Na terenie gminy zlokalizowany jest port lotniczy Dubrownik. Miejscowości Gmina składa się z następujących miejscowości: Zobacz też Konavle Przypisy
Comuna Konavle, Dubrovnik-Neretva

Konavle este o comună în cantonul Dubrovnik-Neretva, Croația, având o populație de 8.577 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Konavle avea 8.577 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (97,09%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,14% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (95,95%) erau catolici. Pentru 0,99% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Конавле (община)

Кона́вле (хорв. Konavle) — самая южная община Хорватии, расположенная на берегу Адриатического моря. Население — 8 250 чел. (на 2001 г.). География Граничит с Боснией и Герцеговиной и Черногорией. Недалеко от села Чилипи расположен Международный аэропорт Дубровника. Только город Цавтат и село Молунат расположены на берегу моря, остальные же во внутренних районах общины. По другую сторону от Адриатического моря расположена гора Снежница — самая высока точка Дубровник-Неретвы, высотой 1234 м. Состав общины 31 село и 1 город: Бротнице — 34 Витальина — 242 Водовадя — 212 Поповичи — 143 Звековица — 400 Габрили — 160 Поповичи — 753 Ясенице — 22 Поповичи — 70 Дуба Конавоска — 75 Дубравка — 265 Дунаве — 173 Дюриничи — 110 Комайи — 284 Куна Конавоска — 30 Ловорно — 160 Льюта — 192 Миханичи — 106 Микуличи — 105 Мочичи — 381 Молунат — 217 Палье Брдо — 150 Плочице — 95 Польице — 81 Поповичи — 249 Придворье — 255 Радовчичи — 228 Стравча — 57 Шильешки — 24 Ускоплье — 124 Цавтат (город) — 2 015 Чилипи — 838 Ссылки и источники [1] [2]