Vjesnikova stolpnica

Vjesnikova stolpnica je 16-nadstropni poslovni nebotičnik, ki stoji na križišču Slavonske avenije in Savske ceste v širšem središču Zagreba na Hrvaškem. Stolpnica, zgrajena leta 1972 kot sedež časopisnega podjetja Vjesnik, je dolga leta veljala za simbol hrvaškega novinarstva, na račun svojega vpadljivega videza pa tudi mesta Zagreb. Zaradi barve odseva steklene obloge je dobila vzdevek »čokoladni stolp« (hrvaško Čokoladni toranj). Po propadu podjetja je prešla v državno last in bila zaradi nerentabilnosti pretežno zapuščena, služila je predvsem za arhiv nekaterih ministrstev. Novembra 2025 je v stavbi izbruhnil obsežen požar in jo močno poškodoval, zato je bila kmalu po požaru sprejeta odločitev za rušenje. Tehnični podatki Stolpnica ima 16 nadstropij in visoko pritličje nad nivojem tal, skupno 67 m višine, tloris pa obliko kvadra s stranicami 14 in 39 m. Samonosno ogrodje sestavljajo armiranobetonski stebri, ki se proti vrhu ožajo, povezani z vodoravnimi tramovi, ki nosijo nadstropja. Fasada je obložena z odsevnim mat steklom oranžne in rjave barve. V času izgradnje je stavba dobila tudi sodobno opremo za novinarsko delo, kot je sistem pnevmatske pošte in množica anten na strehi. Je del širšega kompleksa z okoliškimi nizkimi stavbami. Zgodovina Časopisna hiša Vjesnik se je v 1950. letih pod vodstvom Đura Kladarina intenzivno širila in dotedanji prostori na Masarykovi ulici so postali premajhni. Natečaj za novo zgradbo je bil razpisan leta 1957, na njem je zmagal projekt arhitekta Antuna Ulricha. Leta 1959 je podjetje NIŠPRO Vjesnik odkupilo zemljišče, na katerem je delovna organizacija Tempo leta 1963 pričela z gradnjo pod vodstvom inženirja Mirka Fijembera. Predvsem zaradi finančnih ovir je trajala devet let, do 1972, ko so se v novo stavbo vselile prve redakcije. Ob izgradnji je bila ena tehnološko najnaprednejših poslovnih stavb v takratni Jugoslaviji. Arhitekt se je zgledoval po newyorškem nebotičniku Lever House. Po razpadu Jugoslavije, v obdobju tranzicije in privatizacije, se je pričel propad Vjesnika, čigar deli so bili izločeni iz matičnega podjetja, v kompleksu pa so dobila prostore tudi druga podjetja, med njimi založnik Europapress holding (EPH, zdaj Hanza Media). Leta 2003 se je iz kompleksa izselil EPH, sledila sta Tisak in Večernji list, po prenehanju izdajanja Vjesnika leta 2012 pa v njem ni bilo več časopisnih redakcij. Naslednjih 10 let je v stavbi delovala samo še tiskarna nekdanjega skupnega podjetja, nato pa je propadla tudi ta. Za druge najemnike ni bila več zanimiva zaradi zastarelosti in dostopnosti sodobnejših poslovnih objektov v mestu. Razpravljalo se je tudi o morebitnem rušenju, česar meščani in urbanisti niso odobravali. Leta 2022 je večinski delež stavbe odkupila država. V njej je bila naslednjih nekaj let aktivna le še radijska postaja Laganini FM v 15. nadstropju, poleg tega pa je služila kot arhiv več hrvaških državnih organov, med njimi davčne uprave in ministrstev za gradbeništvo, demografijo in delo ter Finančnega ministrstva. Mnogo nadstropij je ostalo praznih. 17. novembra 2025 je malo pred polnočjo v 15. nadstropju izbruhnil požar, ki se je kljub posredovanju gasilcev preko prezračevalnega sistema hitro razširil vse do pritličja in ostrešja ter uničil večino stolpnice z delom arhivov. Po gašenju so stavbo pregledali statiki in ugotovili kritične poškodbe nosilne konstrukcije. Zato je bila kljub simbolni vrednosti stolpnice sprejeta odločitev o rušenju. Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Vjesnikova stolpnica v Wikimedijini zbirki