NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Comuna Rešetari, Slavonski Brod-Posavina

Rešetari este o comună în cantonul Slavonski Brod-Posavina, Croația, având o populație de 4.753 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Rešetari avea 4.753 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,42%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,04% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,64%) erau catolici. Pentru 0,42% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Решетари

Решетари су насељено место и седиште општине у Бродско-посавској жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазили су се у саставу бивше велике општине Нова Градишка. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Решетари је имала 4.753 становника, од чега у самим Решетарима 2.450. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Решетари је имало 2.845 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Rešetari

Rešetari är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Brod-Posavina, i den östra delen av landet, 130 km sydost om huvudstaden Zagreb. Rešetari ligger 144 meter över havet och antalet invånare är 2 685. Terrängen runt Rešetari är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Runt Rešetari är det glesbefolkat, med 10 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Nova Gradiška, 6,3 km väster om Rešetari. I omgivningarna runt Rešetari växer i huvudsak lövfällande lövskog. Kommentarer Källor
Решетарі

Решетарі (хорв. Rešetari) — населений пункт і громада в Бродсько-Посавській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 4753 осіб. Населення самого поселення становило 2450 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Решетарі, до громади також входять: Аджамовці Брджани Буковиця Дрежник Гунявці Заполє Клімат Середня річна температура становить 11,36 °C, середня максимальна – 25,80 °C, а середня мінімальна – -5,91 °C. Середня річна кількість опадів – 924 мм. Примітки
Kukljica

Kukljica (italsky Cuclizza) je vesnice, přímořské letovisko a sídlo stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Zadarské župě. Spolu s opčinami Kali a Preko je jednou ze tří opčin rozkládajících se na ostrově Ugljan. V roce 2021 zde trvale žilo 628 obyvatel, ti se zabývají zejména turismem a rybolovem. Nejvíce obyvatel (1 612) zde žilo roku 1953. Opčina Kukljica zahrnuje pouze jediné sídlo, a to Kukljici samotnou. První písemná zmínka o Kukljici pochází z roku 1106. Její název pochází ze starého chorvatského slova kukalj, které znamená vyvýšené místo. Kukljica je známá především díky svému resortu Zelena Punta. Rovněž se zde nachází kostel obrácení svatého Pavla, přístav a několik malých pláží. Sousedními vesnicemi jsou Kali a Ždrelac na ostrově Pašman, naproti je obec Sukošan. Nejdůležitější dopravní komunikací je silnice D110. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kukljica na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kukljica na Wikimedia Commons
Kukljica

Kukljica (it. Cuclizza) ist ein Touristen- und Fischerort im Südosten der Insel Ugljan in Kroatien, von der die benachbarte Insel Pašman über eine Brücke erreichbar ist. Die 714 Einwohner (Volkszählung 2011) zählende Gemeinde befindet sich 8 km südöstlich von Preko. Der Ort ist geprägt durch dichte Kiefernwälder und verfügt über zahlreiche Sand- und Felsstrände. Kukljica wird oft auch als „Eingang in den Naturpark Telašćica und Naturpark Kornati“ bezeichnet, da er in der Nähe der Passage Zdrelac liegt. Bevölkerung Ethnische Zusammensetzung Gemäß der Volkszählung 2011: Kroaten – 686 (96,08 %) Albaner – 7 (0,98 %) Türken – 5 (0,70 %) Slowenen – 4 (0,56 %) Bosniaken – 3 (0,42 %) Mazedonier – 1 (0,14 %) Polen – 1 (0,14 %) Sonstige – 7 (0,98 %) Tourismus Der malerische Ferien- und Fischerort Kukljica liegt in einer weitläufigen Naturbucht am äußersten Südostteil der Insel Ugljan. Die Insel Ugljan mit 52 km² Fläche und 75 km zergliederter Küste, ist durch nur 3 NM breiten Zadarer Kanal von der gegenüberliegenden Stadt Zadar getrennt. Ugljan ist durch regelmäßige und frequente Fährlinien (Zadar-Preko und Biograd-Tkon) mit dem Festland und durch die Brücke über Zdrelac Kanal mit der Insel Pasman verbunden. Kukljica wird auch, da es sich unweit des schmalen Zdrelac Kanal befindet, „das Tor zum Naturpark Telascica und zum Nationalpark Kornati Inseln“ genannt. Kukljica ist seit Generationen mit Meer, Seefahrt und Fischfang verbunden und in der letzten Zeit ist es immer mehr ein beliebtes Ziel zahlreicher Touristen, vor allem Nautiker und Ausflügler. Der alte Ortskern wird durch eine natürliche Bucht, in der sich zahlreiche Fischerboote und durch das Anlegen zusätzlicher Molen in den vergangenen Jahren viele Segelboote befinden, von der Halbinsel Zelena Punta getrennt. Ein Spaziergang auf der Uferpromenade mit dem Blick auf den Hafen mit zahlreichen Fischer- und Segelbooten ist ein echter Genuss. In der Bucht Kostanj befindet sich ein wertvolles Kulturdenkmal: das renovierte altkroatische Kirchlein des hl. Hieronymus aus dem 13. Jahrhundert. Die Ortschaft bietet auch eine einzigartige Attraktion: jedes Jahr findet am 5. August, dem Feiertag „Unserer lieben Frau vom Schnee“ eine traditionelle Prozession statt, die aus dem Jahre 1514 stammt. Bei dieser Gelegenheit wird die Madonnastatue auf dem Meereswege getragen, begleitet von unzähligen großen und kleinen Booten von der Pfarrkirche des Hl. Paulus aus dem 17. Jahrhundert bis zur Wallfahrtskirche der Schneemadonna im Zdrelac Kanal, wo nach der Überlieferung vor 500 Jahren, mitten im Sommer Schnee fiel. In unmittelbarer Nähe der Ortschaft, zu beiden Seiten der Insel, erstrecken sich im Schatten hundertjähriger Kiefern die attraktiven Sandstrände Sabusa, Jelenica und Kostanj. Mildes und heilendes Mittelmeer-Klima, wo sich Meeresstille mit günstigen Winde wechseln. Im Sommer bringt der Maestral Erfrischung, während im Winter der Nordost und Südwind vorherrschen. Die durchschnittliche Lufttemperatur vom Mai bis Oktober ist 22 °C. Jährlich werden 2500 Sonnenstunden verzeichnet. Weblinks Tourismusverband Kukljica Kukljica in einem Online-Reiseführer
Kukljica

Kukljica is a village on the island of Ugljan in Croatia, and the only settlement in the eponymous municipality. According to the 2011 census, there are 714 inhabitants, 98% which are Croats. The area of Kukljica also includes the islets of Mišnjak, Karantunić, Bisage and Golac with a total area of 6.9 square kilometers. Demographics Attractions Kukljica is a tourist and fishing town on the southeastern side of the island of Ugljan close to the Zdrelac Strait, also known as the “doorway to Telašćica Nature Park and Kornati National Park”. It has 52 km2 and 75 km of coastline abounding with bays. Ugljan faces Zadar from which it is separated by the Zadar Channel which is only 3 NM wide. It is well-connected with the mainland by ferryboats. A bridge at the crossing Ždrelac connects Ugljan with the island of Pašman. The old part of Kukljica consists of Mediterranean architecture with orange tile roofs and is separated from the green peninsula on which the settlement is situated by a large natural inlet and port. The sandy beaches of Sabuša, Kostanj, Zelena Punta, and Jelenica stretch to both sides of the island in the shade of centennial pinewood. In the haven Kostanj there is a valuable historical monument, the restored old Christian church of St. Jerome from the 13th century. Every year a traditional procession to the shrine of Our Lady of Snow, which has been taking place here since 1514, is held on 5 August, in memory of the day when, according to legend, it snowed five centuries earlier. The statue is accompanied by a procession of hundreds of boats of all sizes encircling the boat that carries the "Lady of Snow" statue. Festival activities include tug-of-war, donkey races, climbing a greased pole to get to a prosciutto that is hung at the top. Along with a concert, there are many vendors selling goods, especially food carts selling traditional palačinke. Kukljica is home to the Bačić, Bačoka, Benić, Bilan, Blagdan, Jaša, Martinović, Meštrić, Milić, and Vulin families. Climate Between 1999 and 2018, the highest temperature recorded at the local weather station was 38.3 °C (100.9 °F), on 22 August 2000. The coldest temperature was −5.8 °C (21.6 °F), on 26 January 2000. Politics Minority councils and representatives Directly elected minority councils and representatives are tasked with consulting tasks for the local or regional authorities in which they are advocating for minority rights and interests, integration into public life and participation in the management of local affairs. At the 2023 Croatian national minorities councils and representatives elections Albanians of Croatia fulfilled legal requirements to elect 10 members minority councils of the Municipality of Kukljica but the elections were not held due to the absence of candidatures. References External links Kukljica Tourist Office
Kukljica

Kukljica es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 0 m s. n. m. a 307 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 714 habitantes; no hay localidades dependientes en el ejido.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Kukljica

Kukljica est un village et une municipalité située sur l'île d'Ugljan, dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 650 habitants, dont 97,85 % de Croates ; en 2001, le village et la municipalité étaient confondus. Histoire Localités La municipalité de Kukljica ne compte qu'une seule localité, le village éponyme de Kukljica. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Tourisme Portail de la Croatie
Cuclizza

Cuclizza (in croato Kukljica, in italiano anche Cuchizza) è un comune della Croazia della regione zaratina. Al censimento del 2001 possedeva una popolazione di 650 abitanti. Durante il periodo asburgico fu frazione del comune di Zara. Il paese è stato citato per la prima volta in un documento nel 1345. Geografia fisica Il comune di Cuclizza è situato nella parte meridionale dell'isola di Ugliano e comprende anche l'isolotto dei Sorci (Mišnjak), le Bisacce (Bisage), l'isolotto Nudo (Golac) e lo scoglio Caranton (Karantunić). Monumenti e luoghi d'interesse La chiesa dei Santi Pietro e Paolo (Sv. Petar i Pavlo), posta nei pressi alla riva del mare, è stata eretta nel 1666. È una costruzione in pietra con abside rettangolare e campanile a pianta quadrata. In facciata, sulla sommità del timpano vi è una statua di san Pietro benedicente. Di fronte all'isolotto dei Sorci è situata la chiesa della Madonna delle Nevi (Gospa od Sniga) con un campanile a vela. A nord di Cuclizza vi è la cappella diroccata di San Gerolamo (Sv. Jerolim), sull'omonima punta. Società Etnie e minoranze straniere Secondo il censimento del 2011: Geografia antropica Località Il comune di Cuclizza non è suddiviso in frazioni. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Cuclizza Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su opcina-kukljica.hr.
Comuna Kukljica, Zadar

Kukljica este o comună în cantonul Zadar, Croația, având o populație de 714 locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Kukljica avea 714 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,08%) erau croați. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,84%) erau catolici, existând și minorități de musulmani (2,52%) și persoane fără religie și atei (1,26%). Pentru 1,12% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Kukljica

Kukljica je naselje in manjše pristanišče na otoku Ugljanu ter istoimenska občina Zadrske županije. Geografija Kukljica leži na jugovzhodni strani otoka Ugljena. Naselje se razprostira okoli istoimenskaga zaliva. Kukljica je najbolj razvit turistični kraj na otoku. Okoli naselja je obala razčlenjena s števinimi zalivčki: Otrić, Kostanj, Gnojišća, Kukljica, Ždrelašćica, Kunčabok, Vela in Mala Sabuša, Jelenica, Bačina, Maževica in Mala Lamjana. V zalivčkih so imenitnime plaže ob gostih borovih gozdičkih. V borovem gozdu v na rtu Zaglav, ki leži med zalivoma Gnojišće in Kukljica stoji turistično naselje »Zelena punta« s športnimi in rekreacijskimi napravami. Kukljica se ponaša z dobro zavarovanim pristanom, ki ga varujeta dva valobrana, v katerem je manjša marina s priključki za elektriko, vodo, velika trgovina, splavna drča in manjša ladjedelnica. Na obeh koncih valobrana, ki zapirata vhod v pristanišče, sta postavljena svetilnika. Prvi oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s, drugi pa R Bl 3s. Oba svetilnika imata nazivni domet 4 milje. Prebivalstvo V edinem občinskem naselju Kukljici stalno živi 650 prebivalcev (popis 2001). Zgodovina Prvi znani pisni vir omenja današnje naselje že davnega leta 1106, ko je bilo v listini »Codex diplomaticus« omenjeno darovanje oljk samostanu sv. Kerševana v Zadru. Cerkev sv.Pavla je bila postavljena leta 1666. Na pročelju fasade je vidnih več starih zapisov v glagolici. Nedaleč stran od naselja, v zalivu Kostanj se nahajajo ruševine gotske cerkve iz 15. stoletja. Cerkev sv. Gospe Snježne iz 17. stoletja , ki stoji v zalivu Zdrelašćica je kot kulturni spomenik vpisana v register kulturne dediščine. Zanimivost Neprekinjeno od leta 1514 dalje se v Kukljuci 5. avgusta odvija procesija za praznik »Blagdan Sv. Gospe Snježne«. Kipec Marije Snežne z veliko procesijo odnesejo na ladjo. Nato se procesija z udeležbo več sto različnih plovil nadaljuje s plovbo po morju. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Kukljica
Кукљица

Кукљица је насељено место и седиште општине у Задарској жупанији, на крајњем југоистоку острва Угљана, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу бивше велике општине Задар. Становништво На попису становништва 2011. године, општина, односно насељено место Кукљица је имала 714 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Кукљица је имало 868 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Кукліця

Кукліця (хорв. Kukljica) — населений пункт і громада в Задарській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 714 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Клімат Середня річна температура становить 15,60 °C, середня максимальна – 26,43 °C, а середня мінімальна – 4,58 °C. Середня річна кількість опадів – 828 мм. Примітки
Posedarje

Posedarje (italsky Possedaria) je vesnice a opčina v Chorvatsku, v Zadarské župě. V roce 2011 žilo v Posedarje 1 358 obyvatel, v celé opčině pak 3 607 obyvatel. Historie Obec je poprvé zmiňována roku 1219 pod latinským názvem Possedaria. Poloha Posedarje se nachází asi 25 km severovýchodně od přístavu Zadar na břehu Novigradského moře, v blízkosti Maslenického mostu, pod pohořím Velebit. Centrum obce je vzdáleno 2 km od exitu 16 na chorvatské dálnici A1. Vzhledem k mělké a teplé vodě je Posedarje vhodné pro rodiny s dětmi[zdroj?]. Opčina Posedarje Opčinu Posedarje tvoří 7 vesnic: Grgurice Islam Latinski Podgradina Posedarje Slivnica Vinjerac Ždrilo Pamětihodnosti Farní kostel Panny Marie Růžencové (župna crkva Gospe od Ružarija) Kostel Nanebevzetí Panny Marie (crkva Sv. Marije) – jednolodní středověký kostel na místě staršího románského Kostelík sv. Ducha (crkvica Sv. Duha) – jednolodní kostel z 12. století, situovaný na ostrůvku před přístavem Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Posedarje na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Chorvatsko Posedarja - Adria Planet Sky Tours - Posedarje
Posedarje

Posedarje ist eine Gemeinde in der Gespanschaft Zadar in Kroatien. Der Ort liegt am westlichen Ende des Novigrader Meer, rund 25 Kilometer nordöstlich der Stadt Zadar. Die Gemeinde hat 3607 Einwohner (Volkszählung 2011), von denen eine absolute Mehrheit Kroaten sind. Posedarje ist in Kroatien und auch über die kroatische Grenze hinaus für seinen Pršut (Schinken) bekannt, der mit heimischen Sträuchern und Hölzern geräuchert wird und somit ein unverkennbares Aroma aufweist. Der Ort wurde im 12. Jahrhundert das erste Mal erwähnt.
Posedarje

Posedarje (Croatian pronunciation: [pǒsedaːrje], Italian: Possedaria) is a municipality in Zadar County of Croatia with 3,607 inhabitants (2011 census). Demographics In 2021, the municipality had 3,430 residents in the following 7 settlements: Grgurice, population 148 Islam Latinski, population 314 Podgradina, population 631 Posedarje, population 1286 Slivnica, population 785 Vinjerac, population 173 Ždrilo, population 93 References
Posedarje

Posedarje es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 9 m s. n. m. a 267 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 3607 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Grgurice - 142 Islam Latinski - 284 Podgradina - 684 Posedarje - 1 358 Slivnica - 834 Vinjerac - 189 Ždrilo - 116 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Posedarje

Posedarje est un village et une municipalité située dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 513 habitants, dont 99,12 % de Croates et le village seul comptait 1 286 habitants. Histoire Localités La municipalité de Posedarje compte 7 localités : Grgurice Islam Latinski Podgradina Posedarje Slivnica Vinjerac Ždrilo Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Posedarje

Posedarje je naselje i općina u Hrvatskoj. Zemljopis Posedarje se nalazi oko 25 km sjeveroistočno od Zadra na obali Novigradskog mora. Kroz mjesto prolazi jadranska magistrala na dijelu Zadar – Maslenica, a neposredno iznad njega i autocesta Zagreb – Split. Općinska naselja Općinu Posedarje čine naselja: Grgurice Islam Latinski Podgradina Posedarje Slivnica Vinjerac Ždrilo. Stanovništvo Prema popisu iz 2021. naselje Posedarje ima 1292 stanovnika, a čitava općina, kojoj pripada još šest sela, ukupno 3449 stanovnika. Hrvati su gotovo jedino stanovništvo općine (99 %). Uprava Ivica Klanac, načelnik Općine Posedarje. Leonardo Rončević, pročelnik Jedinstvenog upravnog odjela Općine Posedarje. Općinsko vijeće Općinsko vijeće je kolektivno predstavničko tijelo građana i tijelo lokalne samouprave, koje donosi akte u okviru djelokruga Općine te obavlja druge poslove u skladu sa Zakonom i Statutom Općine. Mandat vijećnicima traje 4 godine, a biraju ih građani na neposrednim i općim izborima tajnim glasovanjem. Općinsko vijeće sastoji se od 8 članova. Povijest Povijest Posedarja spominje se od početka 13. stoljeća. Prvi put se spominje pod latinskim nazivom Possedaria u ispravi ugarsko-hrvatskog kralja Andrije II. iz 1219. godine. Krbavski knezovi iz plemena Gusića dobili su u 14. stoljeću prema Posedarju ime knezovi Posedarski. Starosjedilačko hrvatsko stanovništvo počelo se iseljavati iz Posedarja ponajviše u vrijeme osmanskih napada. U osvojene krajeve Osmanlije dovode novo stanovništvo iz svoje pozadine, koje su naseljavali pod imenom Vlasi. Osmanlije su u više navrata napadali Posedarje (1571., 1646., 1662. i 1665.). U osmanskim je napadima izgubljeno mnoštvo hrvatskog stanovništva. Prema popisu žitelja iz godine 1527. Posedarje je brojalo 371 stanovnika, a 1608. samo 175 stanovnika. Hrvatski crkveni povjesničar Ante Bogović navodi da je 1692. u Posedarju bilo 210 katolika i 24 pravoslavca. C. F. Bianchi piše da je u njegovo vrijeme oko 1880. Posedarje brojilo 729 duša (u taj je broj pridodana i Podgradina). Nedaće izazvane ratovima između Osmanlija i Mlečana, te pojava bolesti (malarija, kuga, kolera) uzrok su čestih oscilacija i opadanja stanovništva Posedarja. Umjesto njih pristizale su pridošlice koje su pomalo postojale većinsko žiteljstvo. Prema povijesnim zapisima Posedarci su se uglavnom bavili vinogradarstvom, stočarstvom i ribolovom. U 18. posjedi knezova Posedarskih prelaze u vlasništvo zadarske plemićke obitelji Benja koja je svom prezimenu dodala Posedarski. Posljednji knez Ante Benja-Posedarski odselio je krajem 1943. u Italiju i umro u Venceiji.[nedostaje izvor] Turizam U Posedarju se nalazi i turističko naselje u koje ljudi dolaze u ljetnim mjesecima. Nalazi se izvan centra mjesta na cesti prema Podgradini i Novigradu te nedaleko od plaže Sveti Duh. Poznate osobe Martin Posedarski Franjo Posedarski Spomenici i znamenitosti Crkvica Sveti Duh Centralni bunar Obrazovanje Osnovna škola »Braća Ribar« Posedarje Šport NK Hrvatski vitez Posedarje Biciklistički klub Posedarje Odbojkaški klub Posedarje Izvori Vanjske poveznice Službena stranica Općine Posedarje – opcina-posedarje.hr
Possedaria

Possedaria (in croato Posedarje) è un comune della regione zaratina, in Croazia, situato nella parte nord-occidentale della baia di Novegradi (Novigradsko more). Di fronte al villaggio di Possedaria ci sono tre isolotti: Santo Spirito, scoglio Piccolo (Mali Školj) e scoglio Grande (Veli Školj). Geografia antropica Località Il comune di Possedaria è suddiviso in quattro frazioni (naselja): Castel Venier (Vinjerac) Islam Latino (Islam Latinski) Possedaria (Posedarje), sede comunale Slivnizza (Slivnica) Note Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su opcina-posedarje.hr.
Comuna Posedarje, Zadar

Posedarje este o comună în cantonul Zadar, Croația, având o populație de 3.607 locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Posedarje avea 3.607 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,84%) erau croați. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (98,25%) erau catolici. Pentru 0,47% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Posedarje

Posedarje so naselje na Hrvaškem, ki je središče istoimenske občine Zadrske županije. Večje naselje z manjšim pristanom leži na severozahodni obali Novigradskega morja okoli 22 km severovzhodno od Zadra. Naselje se omenja že v 13. stoletju. Iz tega obdobja v naselju stoji Župnijska cerkev Blažene Djevice Marije (Gospa od Ružarija), ki je bila leta 1700 obnovljena v baročnem slogu. Na otočku ob obali stoji gotska cerkvica sv. Duha iz 15. stoletja. V starih listinah se Posedarje prvič omenjajo leta 1219 v listini hrvaško-madžarskega kralja Andreja II. Ogrskega, s katero je bila krbavskim knezom potrjeno darilo Béle III. iz leta 1194 in se nanaša na posesti v širši okolici sedanjega naselja. V času turških osvajanj je bilo Posedarje eno od večjih beneških obmejnih oporišč ter bilo zaradi tega v letih 1571., 1646., 1662. in 1665 porušeno. Kasneje so se tu naselili prebivalci katoliške vere. V začetku 19. stoletja je Posedarje dobilo status občine, ki je bila leta 1813. ukinjena in pripojena občini Novigrad. Ponovno je postalo občinsko središče med leti 1945 do 1962., ter nato do leta 1991. del občine Zadar. Med hrvaško osamosvojitveno vojno je bilo Posedarje večkrat napadeno s strani srbskih sil. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Islam Latinski
Поседарје

Поседарје је насељено место и седиште општине у Задарској жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу бивше велике општине Задар. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Поседарје је имала 3.607 становника, од чега у самом Поседарју 1.358. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Поседарје је имало 1.355 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе