NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cibonatoren

De Cibonatoren (Cibonin toranj) in het centrum van de Kroatische hoofdstad Zagreb maakt deel uit van het Cibona sport- en zakencentrum en werd gebouwd voor de Universiade in 1987. Het gebouw is 92 meter hoog (105 meter met antenne) en telt 25 verdiepingen. De toren wordt gebruikt als kantoorruimtes, de huidige eigenaar is Agrokor, het grootse voedselbedrijf in Kroatië. Technische informatie De Cibonatoren is 92 meter hoog en telt 25 verdiepingen. Wanneer de antenne boven op het gebouw wordt meegeteld is het gebouw 105 meter hoog. De wolkenkrabber is de op 4 na hoogste toren van Kroatië. Als de antenne meegeteld wordt is het de op een na grootste. Het gebouw is cilindervormig en heeft een diameter van 25 meter en een oppervlakte van 123 meter. De diameter verminderd 4 keer. De eerste keer op de 21ste verdieping en vervolgens vermindert de diameter op respectievelijk de 23ste, 24ste en 25ste verdieping. Het gebouw is zo gebouwd, dat het een zware aardbeving van 7 op de schaal van Richter en een klein vliegtuig dat in het gebouw stort aankan. Galerij
Cibonin stolp

Cibonin stolp je stolpnica v središču Zagreba na Hrvaškem na Trgu Dražena Petrovića 3, blizu križišča Savske in Kranjčevićeve ulice. Zgrajena je bila leta 1987 zaradi univerzijade, ki je bila tisto leto v Zagrebu. Arhitekt, odgovoren za njegovo zasnovo, je Marijan Hržić. Zadnji znani operater stolpa je bil Agrokor, največje živilsko podjetje v srednji in vzhodni Evropi. Od leta 2018 so mediji poročali, da so stolp in njegova okolica v slabem stanju. Sklici
Цибонин торањ

Цибонин торањ је пословни облакодер смештен у Загребу, на адреси Трг Дражена Петровића 3, у близини укрштења Крањчевићеве улице и Савске цесте. Технички подаци Трећи је облакодер по висини у Републици Хрватској, 2,6 м нижи од Загрепчанке. Висок је 92 м. Изнад земље су високо приземље и 25 спратова. На крову се налази радио-јарбол чији је врх 105 метара изнад земље. Део је комплекса који се још састоји од нижих пословних објеката, кошаркашке дворане и уметничке инсталације. Облакодер је цилиндар промера 25 м који у 4 степена смањује пречник према врху, да би завршио с антенским јарболом. Цилиндар је растављен смицањем по пречнику тако да база подсећа на тупи пропелер, а две су половине при врху одвојене црном плохом. Фасада је изведена у тамном челику, потпуно рефлективном стаклу и црном граниту. Прозори нису фиксни. Први степен завршава на 21. спрату, други на 23. спрату, трећи на 24. спрату, а задњи се протеже до врха 25. спрата. Обод облакодера држи 26 армирано-бетонских стубова који га чине отпорним на јаке земљотресе (до 7 степени по Рихтеру) и на ударац мањег авиона попут Цесне. На 20. спрату се налазе конференцијске дворане, а на 21. је ресторан за запослене. Историја Градња је почела у априла 1986. године, а завршетак радова 1987. године у поводу одржавања Универзијаде, у саставу комплекса „Спортско-пословни комплекс ЦИБОНА Загреб“. На пројекту су радили: Маријан Хржић, Борислав Шербетић и Иван Питеша. Главни је извођач радова било предузеће ГРО Владимир Гортан. Цибонин торањ је претпоследњи облакодер изграђен у Републици Хрватској пре рата. Последњи је био Кромосов облакодер изграђен 1989. године, а након рата изграђени су ХОТО пословни торањ, Јуротауер и Загребтауер. Занимљивости торањ је добио име по спонзору, прехрамбеном конзорцијуму, као и кошаркашком клубу дворане у народу је добио шаљив назив „Миркова цигара“, по Мирку Новоселу поред облакодера се налазе две ЗЕТ трамвајске станице: Технички музеј (линије 3, 9, 12, те ноћна 34) и Студентски центар (линије 3, 4, 13, 14, 17, и ноћне 32 и 33) због све више модерних пословних простора, цена квадратног метра у облакодеру пада на врху се налази лого фирме Агрокор која тренутно заузима готово све спратове облакодера (уселила се 4. јануара 2000. године). у приземљу спојеном с првим спратом 7. јуна 2006. године отворен је музеј Дражена Петровића Галерија Види још Загрепчанка Јуротауер Загребтауер Референце
Cibonas torn

Cibonas torn (kroatiska: Cibonin toranj) eller Cibona-tornet är en cylinderformad skyskrapa i Zagreb i Kroatien. Byggnaden uppfördes 1987 och har en höjd på 92 m. Byggnaden är Kroatiens tredje högsta skyskrapa (fjärde högsta byggnad) och dess radiomast når en höjd på 105 m. Cibonas torn är beläget i stadsdelen Trešnjevka och uppfördes i samband med Sommaruniversiaden 1987. Skyskrapan är uppkallad efter huvudsponsorn, livsmedelskonsortiet Cibona. Den ägs idag av Agrokor. Se även KK Cibona Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Cibonas torn. Referenser Fotnoter
Башта Цибона

Башта Цибона (хорв. Cibonin toranj) — висотний будинок у центрі столиці Хорватії Загреба, на площі Дражена Петровича, 3, біля перехрестя Савського шляху і вулиці Краньчевича. Збудований 1987 року. Технічні дані Будівля заввишки 92 метри (на 4,15 м нижча від бізнес-центру «Строярська»), має 25 надземних поверхів. На даху є радіощогла, що збільшує висоту «башти» до 105 м. Башта Цибона займає 5-тє місце в Хорватії за висотою (2-ге, якщо враховувати і антену). Висотний будинок є частиною комплексу, який включає нижчі ділові споруди, баскетбольну залу ім. Дражена Петровича на 5400 місць і мистецьку інсталяцію. Хмарочос циліндричний, діаметром 25 м, з 4-ступеневим скороченням діаметру, що увінчується радіощоглою. Фасад виконано з темної сталі, повністю світловідбивного скла і чорного граніту. Вікна не глухі. Перший ступінь закінчується на 21-му поверсі, другий — на 23-му, третій — на 24-му, четвертий — на 25-му. Обід вежі тримається за допомогою 26 залізобетонних пілонів, які роблять його стійким до землетрусів у 7 балів за шкалою Ріхтера та ударів невеликих літаків (типу Сессни). Історія Його будівництво, розпочавшись у квітні 1986 року, завершилося 1987 року і приурочувалося до універсіади, яка того року відбувалася в Загребі. Архітектором, який розробив конструкцію будівлі, був Маріян Хржич. Останнім відомим господарем башти був «Агрокор» — найбільша харчова компанія Центральної та Східної Європи. Станом на 2018 рік, ЗМІ повідомляли, що висотний будинок і прилеглі до нього споруди перебувають у поганому стані. Башта в різних ракурсах Примітки
Most Krka

Most Krka (chorvatsky most preko rijeke Krke) je dálniční most v Chorvatsku. Nachází se na dálnici A1, v jejím úseku mezi výjezdy Skradin a Šibenik, nedaleko národního parku Krka. Popis Železobetonový most je dlouhý 391 m, údolí řeky Krky překlenuje 204 m dlouhým a 56 m vysokým obloukem. Mostovka má dva jízdní pruhy pro každý směr jízdy. Povolená maximální rychlost je 100 km/h. Výstavba mostu započala v lednu 2003 a skončila v prosinci 2004. Most byl vybaven také i monitorovacím systémem, aby bylo možné sledovat různá pnutí či deformace. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Most Krka na Wikimedia Commons (chorvatsky) Informace na stránkách Hrvatske autoceste (HAC)
Krka-Brücke

Die Krka-Brücke, kroatisch Most Krka, ist eine Bogenbrücke aus Stahlbeton über den kroatischen Fluss Krka in der Nähe der Stadt Skradin. Die Brücke überführt die vierspurige Autocesta A1 und wurde zwischen 2002 und 2004 errichtet. Im Juni 2005 folgte die Verkehrsfreigabe. Technische Details und Bau Der Bogen der Krka-Brücke hat einen Querschnitt von 10 m mal 3 m und wurde im Freivorbau mit Hilfsabspannungen aus jeweils 5,2 m langen Stahlbetonabschnitten hergestellt. Der oben aufliegende Fahrbahnträger ist in Verbundbauweise gefertigt. Für den Bau kamen insgesamt 12.000 m³ Beton und 1.700 t Bewehrungsstahl zum Einsatz. Die Bauausführung übernahm die kroatische Firma Konstruktor Inzenjering. Spezialfirma für den Stahlbau war das ebenfalls kroatische Unternehmen Duro Dakovic Montaža, das heute ein Teil der deutschen Bilfinger Power Systems GmbH ist. Die Schrägseile für die Hilfsabspannungen lieferte die deutsche DYWIDAG-Systems International GmbH. Die Fahrbahnübergänge an den zwei Dehnfugen der Brücke stammen von der schweizerischen Firma mageba sa. Weblinks Krka-Brücke. In: Structurae Jure Radić, Zlatko Šavor, Ana Mandić: Two Notable Arch Bridges on The Croatian Adriatic Highway auf researchgate.net Einzelnachweise
Krka Bridge

The Krka Bridge (Croatian: most Krka) is located in Croatia, between the Skradin and Šibenik interchanges. It is a 391 metres (1,283 ft) long concrete arch bridge spanning the Krka River at a height of 65 metres (213 ft). It carries the A1 motorway route south of Skradin, in the immediate vicinity of Krka National Park. The Krka River canyon is spanned by a 204 metres (669 ft) reinforced concrete arch, with an arch rise of 52 metres (171 ft). The composite spandrel structure consists of steel girders and a reinforced concrete deck slab. The steel grillage consists of two main longitudinal girders at an axial distance of 7.6 metres (25 ft), transversal girders set 4 metres (13 ft) apart and peripheral beams. Immediately to the south of the bridge, there is the Krka rest area offering a scenic view of the bridge and the river canyon. The construction works comprised 16,000 cubic meters of excavation, 2,000 cubic meters of embankments and backfill, 11,800 cubic meters of various types of concrete and 2,300 tons of reinforcement steel. That does not include an additional 1,700 tons of steel used for the execution of the spandrel structure. The Krka Bridge comprises the longest span of all the bridges on the A1 motorway, as its span surpasses the Maslenica Bridge by a mere 4 m (13 ft). That makes the Krka Bridge the fourth largest concrete arch bridge in Croatia, by span size, behind two arches of the Krk Bridge - 390 m (1,280 ft) and 244 m (801 ft) long and the Šibenik Bridge (246 m (807 ft) long). Traffic volume Traffic is regularly counted and reported by Hrvatske autoceste, operator of the bridge and the A1 motorway where the bridge is located, and published by Hrvatske ceste. Substantial variations between annual (AADT) and summer (ASDT) traffic volumes are attributed to the fact that the bridge carries substantial tourist traffic to the Dalmatian Adriatic resorts. The traffic count is performed using analysis of motorway toll ticket sales. See also A1 motorway List of arch bridges by length List of bridges by length References
Most Krka

Most Krka je armiranobetonski lučni most preko rijeke Krke kod Skradina, na dionici autoceste A1 Skradin - Šibenik. Izgradnja mosta započela je u siječnju 2003. godine, a radovi su završeni u prosincu 2004. godine. Duljina mosta je 391,16 m, raspon luka iznosi 204 m, sa strelicom visine 56 m. Temelji stupova, upornjaka i luka izvedeni su na stijeni. Poprečni presjek luka je sandučasti, s dvjema komorama, visine 3 m i širine 10 m. S obzirom na blizinu Nacionalnog parka, sustav odvodnje je u cijelosti zatvoren, s obostranim odvodnim žljebovima smještenim uz bočne vijence. Sustav odvodnje sadrži skup građevina zahvaljujući kojima se oborine kontrolirano odvodnjavaju s područja prometnice, te nakon obrade u posebnim građevinama ispuštaju u okoliš. Izvori
Krka híd

A Krka híd (horvátul Most Krka) egy 2005-ben, az A1-es autópálya vonalán átadott közúti híd Horvátországban. Az autópálya híd Skradint köti össze a Krka folyó felett Šibenikkel. Története A vasbeton ívhíd egy nyílással íveli át a Krka folyót. Monolit vasbeton tartóinak aránya 10:3. Az egyes szerkezetek 5,2 m hosszú szakaszokban kerültek kivitelezésre. Az építkezéshez összesen 12 000 köbméter betont és 1700 tonna betonacélt használtak fel. Az építkezést egy horvát cég, az Inzenjering kivitelező végezte. Az acélszerkezeteket a szintén horvát Duro Dakovic Montaža készítette, amely ma tagja a német Bilfinger Power Systems GmbH-nak. A német DYWIDAG-Systems International GmbH szállította az acél merevítőket. A közúti pályán lévő 2 dilatációt egy svájci cég – a MAGEBA sa – készítette. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Krka-Brücke című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek További információk
Viadotto Cherca

Il viadotto Cherca (in croato Most Krka) è un viadotto autostradale croato, sito lungo l'autostrada A1 (strada europea E65) al confine fra le città di Scardona e di Sebenico. Esso valica a grande altezza l'estuario del fiume Cherca. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sul Viadotto Cherca Collegamenti esterni (EN) Viadotto Cherca, su Structurae.
Most Krka

Most Krka – most nad rzeką Krka w Chorwacji, w żupanii szybenicko-knińskiej, w Skradinie. Stanowi część Autostrady A1. Jest to most o konstrukcji łukowej. Powstawał w latach 2002–2004. Jego głównym projektantem był Zlatko Savor. Jego całkowita długość wynosi 391 m. Znajduje się pomiędzy węzłami autostradowymi „Skradin” i „Šibenik”. Na południe od mostu zlokalizowane jest miejsce obsługi podróżnych „Krka”. Przypisy
Мост через реку Крка

Мост через реку Крка (хорв. Most Krka) — автодорожный железобетонный арочный мост через реку Крка между Скрадином и авторазвязкой Шибеника, Хорватия. Имеет две полосы движения в каждую сторону. Через мост проходит автомагистраль A1. Ограничение скорости движения автотранспорта по мосту составляет 100 км/ч. Среди всех мостов на магистрали A1 мост через Крку имеет наибольшую длину основного пролёта, а во всей Хорватии пролёт этого моста занимает четвёртое место после двух арок Кркского моста (390 и 244 м) и Шибеникского моста (246 м). Движение через мост регулярно рассчитывается компанией «Hrvatske autoceste», оператором магистрали A1, и публикуется государственной компанией «Hrvatske ceste». Среднегодовой ежедневный трафик через мост составляет 8811 автомобилей, средний ежедневный трафик летом — 19 707 автомобилей. Существенная разница между средним ежедневным потоком автомобилей за год средним ежедневным трафиком летом объясняется тем, что по мосту идёт значительный поток туристов к курортам Адриатического моря и Далмации. Уровень движения рассчитывается исходя из количество проданных билетов — движение по A1 платное. Примечания Литература Златко Савор. Опыт проектирования и расчета мостов в Хорватии с применением ПК МКЭ анализа SOFiSTiK // Дороги. Инновации в строительстве. — СПб.: ТехИнформ, 2012. — Октябрь (№ 22). — С. 36—41.
Міст над Крка

Міст над Крка (хорв. Most Krka) — залізобетонний автомобільний арковий міст в Хорватії між Скрадин і авторозв'язкою Шибеник, перетинає річку Крка. Має дві смуги руху у кожному напрямку. Через міст прокладено автомагістраль A1. Обмеження швидкості руху автотранспорту по мосту становить 100 км/год. Серед усіх мостів на магістралі A1 міст через Крку має найбільшу довжину основного прольоту, а у всій Хорватії прогін цього мосту займає четверте місце після двоарочного Крцького мосту (390 і 244 м) і Шибеницького мосту (246 м). Рух через міст регулярно розраховується компанією «Hrvatske autoceste», оператором магістралі A1, і публікується державною компанією «Hrvatske ceste». Середньорічний щоденний трафік через міст становить 8811 автівок, середній щоденний трафік влітку — 19 707 автівок. Істотна різниця між середнім щоденним потоком автомобілів за рік та середнім щоденним трафіком влітку пояснюється тим, що мостом прямує значний потік туристів до курортів Адріатичного моря та Далмації. Рівень руху розраховують виходячи з кількість проданих квитків — рух A1 платний. Примітки Посилання Міст над Крка в базі Structurae
Blitvenica Lighthouse

Blitvenica Lighthouse is an active lighthouse on a Croatian islet of the same name, at the extreme western end of the Šibenik archipelago, and lies to the southwest of the island of Žirje in the Adriatic Sea. The steep rocky islet lies next to a deep water abyss with depths reaching 200 metres (660 ft), with the steeply shelving sea floor containing red coral. The deep water is rich in fish such as tuna, making it a popular big game fishing spot. Blue sharks have also been seen feeding on the tuna nearby. Blitvenica is well known for its strong currents and rough seas, making landing risky except in calm conditions. History Completed in 1872, the lighthouse consists of a two-storey house, built around the base of a 21 metre high octagonal tower, which supports a single gallery and a white painted lantern. Construction of the lighthouse was often delayed due to the difficulties of landing materials on the islet in rough seas. Workers were often stranded for a number of days when the conditions worsened, leaving them to exist on minimal provisions. Obtaining fresh water was also a problem due to the low rainfall, so a water cistern was also built for the keepers, and is still used today. At a height of 38 m above the sea, the light has a range of 24 nautical miles and consists of two flashes of white light every thirty seconds. There is also a secondary standby light that has a range of 12 nautical miles. The lighthouse is operated and maintained by the state-owned company Plovput. In 1990 the light was automated and the keepers were withdrawn, but in 2002 they returned to the site due to its importance, and to help with its upkeep and to keep it secure. A shift on the islet lasts for fifteen days. In 2011, Blitvenica in conjunction with the lighthouses at Mulo and Prisnjak were depicted in a set of commemorative stamps by the Croatian postal service Hrvatska pošta. See also List of lighthouses in Croatia References External links Lighthouse Cliff Blitvenica
Phare de Blitvenica

Le phare de Blitvenica (en croate : Svjetionik Hrid Blitvenica) est un feu actif situé sur l'îlot Blitvenica, au sud-ouest de l'île Žirje (archipel de Šibenik de la municipalité de Šibenik dans le Comitat de Šibenik-Knin en Croatie. Le phare est exploité par la société d'État Plovput. Histoire Le phare, construit en 1872, se trouve sur un îlot à l'extrémité ouest de l'archipel de Šibenik. L'îlot rocheux escarpé se trouve à proximité d'un abîme en eau profonde d'une profondeur atteignant 200 mètres contenant du corail rouge. L'eau profonde est riche en poissons tels que le thon, ce qui en fait un spot de pêche au gros. On a également vu des requins bleus se nourrir du thon à proximité. Achevé en 1872, le phare se compose d'une maison de deux étages, construite autour de la base d'une tour octogonale supportant une seule galerie et une lanterne peinte en blanc. La construction du phare a souvent été retardée en raison des difficultés du débarquement des matériaux sur l'îlot dans les mers agitées. Les travailleurs étaient souvent bloqués pendant un certain nombre de jours lorsque les conditions se détérioraient, les laissant vivre avec des provisions minimales. Obtenir de l'eau douce a également été un problème en raison de la faible pluviosité, donc une citerne d'eau a également été construite pour les gardiens, et est encore utilisée aujourd'hui. Le phare est exploité et entretenu par la société d'État Plovput. En 1990, la lumière a été automatisée et les gardiens ont été retirés, mais en 2002, ils sont retournés sur le site en raison de son importance, et pour aider à son entretien et pour le maintenir en sécurité. Un changement d'équipe sur l'îlot dure quinze jours. Description Le phare est une tour octogonale en pierre blanche de 21 m de haut, avec galerie et lanterne attachée à une maison de gardien de deux étages. La tour est en pierre blanche non peinte et la lanterne est blanche. Il émet, à une hauteur focale de 38 m, deux brefs éclats blancs et rouges, selon direction, de deux secondes toutes les 30 secondes. Sa portée est de 24 milles nautiques (environ 44 km) pour le feu principal et 12 milles nautiques (environ 22 km) pour le feu de veille. Il possède un Système d'identification automatique pour la navigation maritime. Identifiant : ARLHS : CRO-002 - Amirauté : E3226 - NGA : 13304. Caractéristiques du feu maritime Fréquence : 30s (W-W) Lumière : 1,2 seconde Obscurité : 6,6 secondes Lumière : 1,2 seconde Obscurité : 21 secondes Voir aussi Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Blitvenica Lighthouse » (voir la liste des auteurs). Lien connexe Liste des phares de Croatie Liens externes (en) Lighthouses in Croatia - Site Plovput University of North Carolina at Chapel Hill's The Lighthouse Directory: Lighthouses of Central Croatia (en) Liste ARLHS - Croatia (en) Croatia Online list of Light (en) Blitvenica - Site Lightphotos.net (en) Blitvenica Light - Lighthouse Explorer Portail des phares Portail de la mer Adriatique Portail de la Croatie
Svjetionik Hrid Blitvenica

Svjetionik Hrid Blitvenica je svjetionik na jadranskoj hridi Blitvenica, jugozapadno od otoka Žirja. Podignut je 1872. godine. Građen je od pravilno klesanih kamenih blokova. Sastoji se od prizemlja, kata i potkrovlja, te kule na jugozapadnom pročelju, koja u obliku osmerostrane krnje piramide strši visoko iznad zgrade svjetionika. Završava profiliranim kamenim postoljem na kojem je metalna lanterna sa svjetlom. Ulaz u svjetionik je ograđen kamenom ogradom. Izvori Vanjske poveznice
Svetilnik Blitvenica

Svetilnik Blitvenica je svetilnik na hrvaškem otoku Blitvenica, jugozahodno od otoka Žirije v Jadranskem morju. Zgrajen je bil leta 1872. Svetilnik je zgrajen iz pravilno izklesanih kamnitih blokov. Svetilnik je sestavljen iz pritličja, prvega nadstropja in podstrešja ter stolpa na jugozahodni strani, ki stoji visoko nad stavbo svetilnika v obliki osemkotne okrnjene piramide. Zgradba svetilnika se konča s podstavkom iz profiliranega kamna, na katerem je kovinska luč. Vhod v svetilnik je obdan s kamnito ograjo. Glej tudi Seznam svetilnikov na Hrvaškem Sklici