NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Blato

Blato (it. Blatta) ist eine Ortschaft in Kroatien auf der Insel Korčula in der Gespanschaft Dubrovnik-Neretva in Kroatien. Neben dem gleichnamigen Hauptort umfasst die Gemeinde noch die Siedlung Potirna. Sie hatte im Jahr 2021 zusammen mit der dazugehörigen Ortschaft 3.330 Einwohner, davon 3.282 Einwohner im Hauptort. Geographie Blato liegt im Inneren der Insel, etwa 4 km von der Küste entfernt und an der Straße von Korčula nach Vela Luka. Es wird Landwirtschaft betrieben, insbesondere Weinbau und Oliven. Auch der Tourismus ist ein bedeutender Wirtschaftszweig. Geschichte In Blato finden sich Reste römischer Besiedlung. Die romanisch-gotische Kirche St. Jerome datiert ins 14. Jahrhundert. Bevölkerung Sehenswürdigkeiten Die Kirche der Allerheiligen wurde bereits im frühen Mittelalter errichtet. Die Pfarrkirche befindet sich im Zentrum der Ortschaft auf einem erhöhten Steinplateau mit einer Gedenktafel sowie einer Loggia. Im Laufe der Jahrhunderte wurde sie mehrmals umgebaut und ihr heutiges Aussehen sowie der Glockenturm stammen aus dem 17. und 18. Jahrhundert. Bei dem Gebäude handelt es sich um einen dreischiffigen Bau im Stil einer Basilika. Die dazugehörige Kapelle des Heiligen Vinzenz wurde im 18. Jahrhundert an das Südschiff angebaut. Das Kastell Arneri aus dem 14. Jahrhundert diente zur Verteidigung und wurde auch als Verwaltungsgebäude für die Wirtschaft und Landwirtschaft genutzt. Das übriggebliebene Gebäude ist umgeben von einer teilweise erhaltenen hohen Mauer. An den Ecken des Daches befinden sich 4 kleine Skulpturen, die die vier Jahreszeiten darstellen. Über dem Portal am Eingang befindet sich ein Wappen in lateinischer Inschrift. Die kleine Kirche des Heiligen Kreuzes wurde im 14. Jahrhundert errichtet und liegt auf einem Hügel am Rande der Siedlung auf einem Plateau. Daneben befindet sich ein Friedhof aus dem Mittelalter und ist heute eine archäologische Stätte. Das Gebäude ist ein einschiffiger Bau mit einer Apsis sowie Gurten und Pilastern im Inneren. Die Kirche des Heiligen Johannes wurde im 16. Jahrhundert an der Stelle einer älteren, kleineren Kirche erbaut, die erstmals am 19. Januar 1389 urkundlich erwähnt wurde. Die Kirche ist spätmittelalterlichen Ursprungs mit baulichen Elementen aus der Barockzeit. Das Gebäude gehört zu den besterhaltenen Kirchen des 14. und 15. Jahrhunderts in Kroatien. Auf dem Platz der Pfarrkirche der Allerheiligen befindet sich eine barocke offene Säulenloggia aus dem Jahr 1700. Die Rundsäulen tragen das Dach der Loggia mit einem Satteldach. Der Innenraum ist mit Steinbänken gesäumt. Die Loggia ist der Mittelpunkt des örtlichen Lebens. Die Kirche St. Lucius befindet sich in Zentrumsnähe der Ortschaft und wurde im Jahr 1687 erbaut. Wertvolles Inventar des Gotteshauses ist ein hölzernes Retabel und Antependium mit einem Bild der Heiligen Dreifaltigkeit. Söhne und Töchter der Stadt Marija Petković (1892–1966), Ordensgründerin und Selige der katholischen Kirche Ante Žanetić (1936–2014), Fußballspieler, Olympiasieger 1960 Weblinks Website der Gemeinde Blato Blato auf korculainfo.com (engl.) Einzelnachweise
Blato (Dubrovnik-Neretva)

Blato est un village et une municipalité située sur l'île de Korčula, dans le comitat de Dubrovnik-Neretva, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 680 habitants, dont 98,42 % de Croates et le village seul comptait 3 659 habitants. On y arrive par la route depuis Smokvica à travers les paysages forestiers du centre de l'île. L'agglomération est construite comme un amphithéâtre sur les quelques collines entourant une vallée centrale. Au centre se trouve une longue allée bordée de tilleuls, dénommée Zlinja et le long de laquelle furent récemment construits divers bâtiments publics : école, hôtel, banques, commerces, mairie, dispensaire, etc. Histoire Localités La municipalité de Blato compte 2 localités : Blato et Potima. Personnalité Louis Adamić, journaliste et écrivain Notes et références Voir aussi Lumblija Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Blatta (Croazia)

Blatta (in croato Blato) è un comune di 3 583 abitanti, che si trova nella parte occidentale dell'isola di Curzola, nella regione raguseo-narentana in Croazia. Blatta è il capoluogo comunale con 3.551 abitanti. Vi si arriva anche seguendo la strada principale dell'isola di Curzola, passando per Smoquizza attraverso paesaggi boschivi. La borgata si apre a forma di anfiteatro su alcune colline attorno a una piccola valle. L'abitato è attraversato da un lungo viale di tigli detto "Zlinja" ai cui lati, nei tempi più recenti, è sorta una serie di edifici pubblici: una scuola, un albergo, banche, negozi, il palazzo del Comune e un ospedale. Qua nacque la religiosa Marija Petković. Storia Durante la seconda guerra mondiale fu occupata dall'Italia e annessa alla provincia di Spalato di cui costituì un comune dal 1941 al 1943. Durante il conflitto venne bombardata dagli Alleati.. Società Etnie e minoranze straniere Secondo il censimento del 2011, esiste una larghissima maggioranza etnico-linguistica croata, il 97,83% della popolazione. Presenti piccole minoranze di serbi, bosniaci, sloveni e macedoni. La presenza autoctona di italiani È presente una piccola comunità di italiani autoctoni che rappresentano una minoranza residuale di quelle popolazioni italiane che abitarono per secoli la penisola dell'Istria e le coste e le isole del Quarnaro e della Dalmazia, territori che appartennero alla Repubblica di Venezia. La presenza degli italiani a Blatta è drasticamente diminuita in seguito agli esodi che hanno seguito la prima e la seconda guerra mondiale. Dal censimento del 2011, risulta ancora una modestissima percentuale italiana, lo 0,03%. Geografia antropica Località Il comune di Blatta è suddiviso in 2 frazioni (naselja): Blatta (Blato), sede comunale: 3.570 ab. Potirna (Potirna): 23 ab. Cucina Dolce tipico di Blatta è la lumblija, un impasto con frutta secca, spezie e varenik. A partire del 2023, lo stesso dolce è stato inserito nell'UNESCO. È un dolce tipico che è difficile trovare in giro per il paesino ma viene preparato appositamente il giorno dei morti a novembre. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Blatta Collegamenti esterni Sito ufficiale, su blato.hr.
Blato (miasto)

Blato – miasto w Chorwacji, w żupanii dubrownicko-neretwiańskiej, siedziba gminy Blato. W 2011 roku liczyło 3570 mieszkańców. Charakterystyka Jest położone na wysokości bezwzględnej 75 m n.p.m., w zachodniej części wyspy Korčula, 4 km od wybrzeża północnego i 5 km od południowego, przy drodze Vela Luka – Korčula. Miejscowa gospodarka opiera się na rolnictwie, winiarstwie (odmiany plavac mali, pošip, cetinka i maraština) i turystyce. W Blato urodziła się Maria od Jezusa Ukrzyżowanego Petković, beatyfikowana 6 czerwca 2003 r. przez papieża Jana Pawła II jako pierwsza w dziejach Chorwatka. Przypisy
Comuna Blato, Dubrovnik-Neretva

Blato este o comună în cantonul Dubrovnik-Neretva, Croația, având o populație de 3.593 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Blato avea 3.593 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (97,83%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,19% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,04%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (2,5%). Pentru 2,31% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Блато (Корчула)

Бла́то (хорв. Blato — болото) — община в южной части Хорватии (в Далмации), расположенная на острове Корчула, на берегу Адриатического моря. Население — 3 680 чел. (на 2001 г.). Характеристика Состав общины: Блато — 3 659 чел. Потирна — 21 чел. Национальный состав (на 2001 г.): Хорваты — 3 622 (98,42 %) Сербы — 14 (0,38 %) Словенцы — 5 (0,14 %) Македонцы — 4 Черногорцы — 3 Боснийцы — 1 Венгры — 1 Украинцы — 1 Прочие — 18 (0,49 %) Не определились — 11 (0,30 %) Климат Тип климата — субтропический средиземноморский. Средняя температура января-февраля 10˚ C, июля-августа 20˚ C. Главная характеристика климата — тихое, длинное и сухое лето. Ливни как правило бывают осенью и поздней зимой. В июле наблюдается нехватка осадков. Экономика Город специализируется на сельском хозяйстве, особенно на производстве вина. Оливковое масло, вино, рожковое и фиговое деревья — наиболее существенные товары Блато. В начале 20 в. община ежегодно производила на экспорт 1 тыс. телег вина и 20 фургонов оливково масла. Сейчас туризм играет более важную роль, нежели когда-то аграрный сектор. Сектор сферы обслуживания приносит гораздо больше доходов, к тому же в нём занято большая часть населения. Образование Начальная школа Блато Средняя школа Блато Примечания Ссылки Официальный сайт Блато Архивная копия от 22 июня 2000 на Wayback Machine (хорв.)
Blato, Korčula

Blato je največje naselje in občina s 3300 prebivalci (2021) na otoku Korčula, ki leži na zahodnem delu otoka, oddaljeno okoli 4 km od obale ob cesti Korčula - Vela Luka. Zgodovina Lokacija, na kateri se nahaja današnje mesto, je bilo naseljeno že v rimski dobi, kar dokazujejo arheološka izkopavanja, pri katerih so odkrili ostanke rimskega posestva Junianum. V mestu je ohranjen renesančno - baročni grad z obrambnim stolpom družine Arnerić. Stolp so po obnovi namenili mestnemu muzeju. Ohranjenih je tudi več cerkva. Najstarejša med njimi je srednjeveška župnijska cerkev s tremi ladjami. V okolici mesta se nahaja več ohranjenih srednjeveških cerkvic: cerkev sv. Marije u Polju, prvič omenjena 1338, sv. Martina (1346) in sv. Mihovila tudi iz leta 1346. Med drugo svetovno vojno je bil konec leta 1943 v naselju nastanjen 1. bataljon 1. prekomorske brigade. Dogodki Vsako leto se 23. aprila, v počastitev zmage - osvoboditve mesta, odvijajo srednjeveške viteške igre imenovane Kumpanjija. Vsi udeleženci so oblečeni v stare slikovite narodne noše. Demografija Med vojnama je imela občina še preko 8.000 prebivalcev, 1971 skoraj 6.000, 1991 pa okoli 4.000. Po popisu iz leta 2021 jih ima le še 3322. V občini je le še eno manjše naselje, Potirna s 48 prebivalci. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Блато (општина)

Блато је насељено место и седиште општине на острву Корчули, Дубровачко-неретванска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу старе општине Корчула. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Блато је имала 3.593 становника, од чега у самом Блату 3.570. Општина Блато Напомена: Настала из старе општине Корчула. У 1869. садржи део података општине Вела Лука, а 1857. део података садржан је у општини Вела Лука. Блато (насељено место) Напомена: У 1869. садржи податке за насеља Потирна и Вела Лука (општина Вела Лука). Од 1857. до 1971. садржи податке за бивша насеља Бабина и Приградица која су 1910. и 1948. исказивана као насеље. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Блато је имало 4.093 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Blato

Blato är en stad på ön Korčula i Dalmatien, Kroatien. Blato har 3680 bofasta invånare. Själva staden är en av de äldsta bosättningarna på Korčula och ligger mitt i den västra delen av ett fält. Området Blato tros ha blivit bebott under romartiden. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 1 december 2016. Externa länkar Stadens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Blato.﻿
Блато (Хорватія)

Блато (хорв. Blato) – громада і населений пункт у Дубровницько-Неретванській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 3 593 осіб. Населення самого поселення становило 3 570 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім власне Блато, до громади також входить Потирна. Примітки
Modré jezero (Chorvatsko)

Modré jezero (chorvatsky Modro jezero) je krasové jezero v závrtu u obce Imotski ve Splitsko-dalmatské župě v Chorvatsku. Dosahuje maximální délky 800 m a šířky 500 m. Jeho hloubka se pohybuje mezi 20 až 90 m, přičemž hloubka celého závrtu je 200 m. Jezero bylo původně podzemní a teprve, když se zřítil strop jeskyně, tak se změnilo na povrchové. Vodní režim V závislosti na síle přítoku výška hladiny značně kolísá a někdy jezero i vysychá. Využití K jezeru je snadný přístup. V létě je hojně využívané ke koupání, jeho pláže připomínají moře. Také v něm se v něm konají soutěže v různých vodních sportech a pokud vyschne, hraje se na jeho dně fotbal. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Modro jezero na chorvatské Wikipedii. Související články Červené jezero (Chorvatsko) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Modré jezero na Wikimedia Commons Červené a Modré jezero
Blauer See (Imotski)

Der Blaue See (kroatisch Modro jezero oder Plavo jezero) liegt am Grunde einer Doline am Rande der Stadt Imotski in Kroatien. Den Namen verdankt er seiner intensiv blau schimmernden Farbe. Die Höhe des Wasserspiegels schwankt je nach Niederschlagsmenge erheblich. Gut gefüllt hat der See eine Tiefe von etwa 100 Metern. In trockenen Sommermonaten kommt es aber auch vor, dass er völlig austrocknet. Der Durchmesser der Doline beträgt etwa 600 Meter. Die Felsen ragen zwischen 400 und 900 Meter in die Höhe. Am oberen Rand der Doline befindet sich die Burg Topana, die bereits im 10. Jahrhundert in einer byzantinischen Schrift erwähnt wurde. Sie ist der Ursprung der Stadt Imotski, die sich am Fuße der Burg und am Rande des Einsturztrichters ausbreitet. Das Stadtzentrum ist vom See nur wenige Gehminuten entfernt. Auf einem befestigten Weg, der anlässlich eines Besuchs von Kaiser Franz Joseph angelegt wurde, kann man problemlos zu Fuß zum See gelangen. Die Einwohner Imotskis nutzen den See im Sommer zum Baden. Ist er ausgetrocknet, wird auf seinem Grund traditionell ein Fußballspiel ausgetragen. Etwa einen Kilometer nordwestlich des Blauen Sees befindet sich der Rote See (kroatisch Crveno jezero), eine der größten wassergefüllten Dolinen der Welt. Galerie Siehe auch Roter See (Imotski) Weblinks
Blue Lake (Croatia)

Blue Lake (Croatian: Modro jezero or Plavo jezero) is a karst lake located near Imotski in southern Croatia. Like the nearby Red Lake, it lies in a deep sinkhole possibly formed by the collapse of an enormous cave. The total depth from the upper rim is around 220 metres (720 ft), while water depth varies with season. In spring, when the snow from surrounding mountains melts, it can reach 90 m (300 ft), and in 1914 it reached 114 m (374 ft), overflowing the southern rim. The lake is a popular destination for hiking and sight-seeing. Maximum dimensions of the lake are around 800 m × 500 m (2,600 ft × 1,600 ft), but they significantly vary due to big changes in the water level. At the end of the summer the lake may completely disappear. In 1907, a road was built descending to the lake. In 1942, an earthquake caused a large rockfall, resulting in reduction of the lake's depth. References External links Media related to Blue Lake, Croatia at Wikimedia Commons
Lago Modro

El lago Modro (en croata: Modro jezero, lit. «lago Azul») es un pequeño lago kárstico de Croacia localizado en el sur del país, cerca la ciudad de Imotski, en el condado de Split-Dalmacia. Al igual que el cercano lago Rojo, se encuentra en un profundo pozo, posiblemente formado por el colapso de una enorme cueva subterránea.​ El nivel de agua fluctúa considerablemente durante el año, no siendo raros los años en que queda completamente seco y en su fondo puede jugarse al fútbol.​ La profundidad total del borde es superior de unos 220 m, aunque varía de acuerdo con la estación. En primavera, cuando la nieve de las montañas circundantes se derrite, puede alcanzar los 90 m, pero en 1914 llegó a 114 m, rebosante por la ribera sur. El lago es un destino popular para practicar el senderismo y turismo y durante los meses de verano, por lo general hay suficiente agua para nadar, y no es raro incluso, la práctica de deportes acuáticos. El lago tiene forma arriñonada, con unas dimensiones máximas de unos 800 m de longitud y 250-400 m de anchura, pero varían significativamente debido a grandes cambios en el nivel del agua.​ Véase también Geografía de Croacia Geografía de Europa Referencias Enlaces externos Mapa de localización del Lago (en croata) Imotski.net
Lac Bleu (Croatie)

Le lac Bleu (Modro jezero ou Plavo jezero en croate) est un lac karstique situé à l'intérieur d'une doline près de la localité d'Imotski, dans le sud de la Croatie. Description Le lac Bleu se trouve dans une doline formant un gouffre profond, issue de l'effondrement du plafond d'une vaste grotte ou salle souterraine. Les dimensions maximales du lac sont d'environ 800 mètres sur 500 mètres ; elles varient considérablement en raison de changements du niveau d'eau selon les saisons. Ainsi à la fin de l'été, le lac peut disparaître complètement. La profondeur totale du bord supérieur de la doline jusqu'au niveau de l'eau varie entre 400 m et 900 mètres, car la profondeur de l'eau varie selon la saison. Au printemps, lorsque la neige fond des montagnes environnantes, la profondeur du lac peut atteindre 90 mètres et dépasser parfois les 100 mètres. Ainsi, en 1914 la hauteur d'eau a atteint 114 mètres et le lac a commencé à déborder du côté sud où le bord de la doline est le plus bas. En 1942, un séisme a entraîné un glissement de terrain qui a comblé partiellement le lac, faisant diminuer sa profondeur. Attractions touristiques Un chemin a été créé jusqu'au bord du lac pour la visite de l'empereur François-Joseph Ier. Les habitants d'Imotski se baignent volontiers dans ses eaux bleutées. De gros rochers immergés, auxquels les habitants locaux ont donné des noms (Katavić, Jakićin, Pavić), permettent d'apprécier les variations de hauteur d'eau dans le lac. En été, lors du manque d'eau, le lieu devient un vaste terrain de jeux, notamment pour jouer au football. Près du lac Bleu s'étale le vieux bourg fortifié de Topana à l'origine de la localité d'Imotski. À un kilomètre du lac Bleu se trouve le grand lac Rouge, autre doline noyée. Notes et références Notes Références Voir aussi Liens externes Présentation succincte du lac Bleu Le lac Bleu Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Croatie Portail de la spéléologie
Modro jezero

Modro jezero je krško jezero pored Imotskog. Od 1964. zaštićeno je kao geomorfološki spomenik prirode. Jezero se nalazi ispod klisure na kojoj se nalazi utvrda Topana, a u neposrednoj blizini je i stadion Gospin dolac, na kojem svoje utakmice igra NK Imotski. Razina njegove vode tijekom godine znatno oscilira tako da nisu rijetke godine kada potpuno presuši. U tim slučajevima na njegovu dnu igra se nogomet. Tijekom ljetnih mjeseci uglavnom ima dovoljno vode za kupanje, a nije rijetkost ni da se igraju različiti vodeni sportovi. Posebna briga vodi se o kvaliteti vode i urednosti plaža te okoliša sađenjem i njegovanjem prikladnih mediteranskih vrsta. Postoji legenda o postanku ovog jezera zvana Gavanovi dvori. Izvori Poveznice Crveno jezero Zeleno jezero / Ričice Vanjske poveznice Imotski.net Arhivirana inačica izvorne stranice od 16. veljače 2013. (Wayback Machine) (Slobodna Dalmacija): Ovakva boja vode nije viđena godinama: pogledajte fascinantne fotografije Modrog jezera, Imoćani oduševljeni, Grude Online. 30. travnja 2019.
Модро

Модро (Голубое озеро; хорв. Modro jezero или Plavo jezero) — пресноводное карстовое озеро около города Имотски в южной Хорватии. Как и соседнее Красное озеро, лежит в глубокой Карстовой воронке, сформированной, возможно, в результате разрушения огромной подземной пещеры. Общая глубина от верхнего края — около 220 метров. Глубина воды изменяется в зависимости от времени года. Весной, во время таяния снегов в окрестных горах, она может достигать 90 метров, а в 1914 году вода поднялась на 114 метров, затопив южный край воронки. Голубое озеро — популярный туристический и экскурсионный объект. Наибольшие размеры озера — около 800×500 метров, однако они подвержены существенным изменениям в зависимости от уровня воды. К концу лета озеро может полностью пересыхать. В 1907 году к озеру была построена дорога. В 1942 году землетрясение вызвало большой оползень, в результате которого глубина озера уменьшилась. См. также Примечания
Modro jezero

Modro jezero (hrvaško Modro jezero) je občasno presihajoče kraško jezero v bližini Imotskega (Hrvaška). Modro jezero je eno najlepših jezer na Hrvaškem. Prvotno je bilo to podzemno jezero. S porušitvijo stropa v kraško jamo, pa je postalo zunanje jezero. Jezero je dolgo 800 in široko do 500 metrov. Njegova največja globina pa je 90 metrov. Gladina vode skozi leto niha. V poletnih mesecih je v jezeru dovolj vode za kopanje in druge vodne športe. Niso pa redka leta, ko se jezero povsem posuši. Glej tudi Dalmacija
Модро језеро (Хрватска)

Модро језеро је крашко језеро у Далмацији (Република Хрватска). Формирано је у једној бунарастој вртачи Имотског поља, западно од Имотског. Опис и димензије Бунараста вртача, у којој се налази језеро, плића је и пространија од оне у којој је Црвено језеро. Издужена је у правцу сјевероисток- југозапад, на дужини од 800 m. Јужни обод је на висини од 385 m, а сјеверни на 508 m. Површина језера у кишној сезони се налази на 345 m надморске висине. Дно језера је на 258 m. Максимална дубина језера износи 87 m. Стране вртаче су прекривене сипарским материјалом, који настаје распадањем стена при великим температурним разликама. Сипари се спуштају до дна језера и полако га затрпавају. Бунараста вртача језера, све више поприма изглед љевкасте. Литература Језера Југославије, др Стеван М. Станковић, Београд, 1977. године.
Blå sjön, Kroatien

Blå sjön (kroatiska: Modro jezero eller Plavo jezero) är en insjö i Kroatien. Den är belägen vid Imotski i Split-Dalmatiens län i landskapet Dalmatien. Sedan år 1964 uppbär sjön skyddsstatus som geomorfologiskt naturminne i Kroatien. Beskrivning Blå sjön är ett geologiskt naturfenomen och turistattraktion. Precis som den närliggande Röda sjön är Blå sjön en karstsjö som ligger i ett djupt slukhål som uppkommit då en underjordisk grotta kollapsat. Slukhålets totala djup från den omgivande kanten är cirka 220 meter medan sjöns vattendjup beroende på säsong varierar mellan 0 och 147 meter. Blå sjön har inga till- eller utflöden utan förses med vatten från ett system av underjordiska sprickor i sjöns botten. Det hydrostatiska trycket i dessa sprickor får sjöns vattennivå att stiga. Vattendjupet varierar efter säsong och påverkas bland annat av regnmängd och på våren även snösmältning från de omgivande bergen. År 1907 anlades en väg till sjön och år 1942 orsakade en jordbävning en utökning av vattenavledande sprickor vilket lett till att sjön sedan dess periodvis allt oftare torkar ut. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Blå sjön, Kroatien.