NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Комижа

Комижа (на хърватски: Komiža) е град в Хърватия на остров Вис, Сплитско-далматинска жупания. Общи сведения Комижа е разположен в широк залив на западното крайбрежие на остров Вис. Намира се в подножието на хълма Хум (587 м). Комижа е вторият по големина град на острова след едноименния град Вис, намиращ се на противоположния край на острова. Двата града са свързани с шосеен път. История За първи път селището е споменато през XII в. През XIII в. недалеч от него е основан бенедиктинският манастир Св. Никола, който претърпява няколко реконструкции през вековете. Между XIV и XVIII в. е изградена голяма петкорабна църква. От оригиналните манастирски укрепления са запазени две високи квадратни кули, а кулата над църковната фасада е превърната през 1770 г. в камбанария, която се вижда добре от морето. През XVI в. Комижа се превръща във важно пристанище и за да го защитят откъм морето, венецианците построяват тук през 1585 г. крепост. От нея до наши дни е съхранена единствено кулата, известна днес като „венецианска“, в която сега се помещава музеят по риболов. Население Според преброяването от 2011 г. населението на града е 1397 жители, а на цялата община 1526 души. Основните отрасли са риболов и рибопреработка, земеделие, туризъм. В селското стопанство се отглеждат предимно лозя и розмарин. През последните години заради хубавите си плажове, тишината и спокойствието, свързани с отдалечеността на града от конгломератите на континента, и красивите околности, Комижа е предпочитано място за почивка. За развитието на туризма допринася и намиращата се наблизо Синя пещера, разположена на остров Бишево, отстояща само на около 5 морски мили или около 9 км от Комижа. Риболовът В исторически план Комижа е известна като рибарско селище и в миналото е прочута със своите рибари. В началото на XX в. много от тях емигрират в САЩ и по-конкретно в щата Вашингтон, където са сред първите, въвели модерни методи за риболов, и спомогнали за развитието на индустрията за риболов на сьомга в Северния Тихи океан. Източници
Komiža

Komiža [kɔ̌miʒa] és una població costanera croata situada a la costa occidental de l'illa de Vis, a la part central del mar Adriàtic. L'any 2011, el nucli de Komiža tenia 1.397 habitants mentre que tot el municipi comptava amb 1.526 residents. Komiža es troba al peu del turó Hum (587 m). La ciutat té un clima mediterrani. L'economia es basa en l'agricultura, l'elaboració del vi, la pesca i la processament del peix, la mar i, en els darrers temps, el turisme. Els pescadors són coneguts pels seus vaixells Falkuša. Komiža té dues carreteres que la connecten amb la ciutat de Vis, l'única ciutat que està connectada amb Split per línia de ferri. Són la carretera estatal D117 i una carretera regional. Referències
Komiža

Komiža (italsky Comisa) je chorvatské přístavní město a sídlo občiny ležící na západním pobřeží ostrova Vis v Jaderském moři. V roce 2021 zde žilo 1261 obyvatel a v celé městské části i s ostatními obcemi 1394 obyvatel. Komiža je situována na úpatí kopce Hum (587 m). Průměrná lednová teplota vzduchu se zde pohybuje okolo 8.9 °C. Hospodářství je založeno na farmaření, vinařství, rybolovu a zpracování ryb, mořeplavectví a na cestovním ruchu. Na východním pobřeží se nacházejí rozlehlé písčité a oblázkové pláže, jako například Kamenica, Gusarica, Nova Posta či Velo Zalo. Komiža je dvěma silnicemi (D117 a 6212) propojena s městem Vis na druhé straně ostrova. Pod opčinu Komiža dále patří vnitrozemské vesnice a osady Borovik, Duboka, Oključna, Podhumlje, Podšpilje, Sveti Andrija a Žena Glava (vše na Visu) a okolní ostrůvky Biševo, Svetac a 70 km jižně vzdálené souostroví Palagruža. Historie a památky První zmínky o trvalém osídlení pocházejí z 12. století. Přístavní kostel byl vystavěn roku 1585. Ve 13. století zde byl na vyvýšenině nad sídlem založen benediktinský klášter svatého Mikuláše (tzv. Muster). Nejstarší jádro kláštera tvoří jednolodní románský kostel s půlkruhovou apsidou ze 13. století. V období od 14. do 17. století byl vystavěn rozsáhlý pětilodní kostel, jehož centrální loď pochází z počátku 16. století, velká barokní svatyně je datována do roku 1652. Z původního klášterního opevnění se dochovaly dvě velké věže postavené v románském slohu; věž kostela byla roku 1770 přestavěna na zvonici. Kostel Panny Marie Gusarické se skládá ze tří stejně velkých jednolodních kostelů, jež jsou uvnitř propojeny oblouky. Uvnitř se nachází barokní oltáře, varhany z roku 1670 a skvostný stříbrný reliéf Panny Marie Rosarijské ze 17. století. Opevněný kostel svatého Roka byl postaven roku 1763, o sedm let starší je kostel Panny Marie Sedmibolestné. Budova Veřejného centra z počátku 20. století je dílem architekta A. Beziće; Pamětní dům (Spomen dom) byl navržen S. Planićem, autorem reliéfů a mozaik je Boris Mardesić. Roku 1966 byla v Komiži otevřena galerie Duro Ti-ljaka, v roce 1984 pak galerie B. Mardesiće. V červenci 2017 byla v přístavu umístěna socha sv. Jana Nepomuckého. Byl to dar Svatojánského spolku městu Komiža. Autorem sochy je Petr Váňa a osobně ji v rámci své dovolené v Chorvatsku požehnal Dominik kardinál Duka. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Komiža na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Komiža na Wikimedia Commons Turistické informace Další info o Komiže http://www.dominikduka.cz/ze-zivota-dominika-duky/sv-jan-nepomucky-na-ostrove-vis/
Komiža

Komiža (ital. Comisa) ist eine kroatische Kleinstadt mit Hafen an der Westküste der Insel Vis im Adriatischen Meer. Sie gehört zur Gespanschaft Split-Dalmatien und befindet sich in etwa 10 Kilometer Entfernung von der Stadt Vis. Die Siedlung wurde im 12. Jahrhundert zum ersten Mal urkundlich erwähnt. Die Hafenzitadelle wurde 1585 erbaut. Komiža befindet sich am Fuße des Berges Hum (587 m). Komiža hat eine regelmäßige Katamaranverbindung mit Split und zwei Straßenverbindungen mit der Stadt Vis. Die Wirtschaft basiert auf Weinbau, Fischerei und Tourismus. Zum Gemeindegebiet Komižas gehört auch die Insel Biševo. Bekannte Personen Ranko Marinković (1913–2001), Schriftsteller Weblinks Webseite der Stadt Komiža
Komiža

Komiža (it. Comisa) est une ville et une municipalité située sur la côte ouest de l'île de Vis (it. Lissa), dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 677 habitants, dont 97,32 % de Croates et la ville seule comptait 1 523 habitants. Histoire Localités La municipalité de Komiža compte 10 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Ville de Croatie Liens externes Site officiel Site officiel du tourisme à Komiža Portail de la géographie Portail de la Croatie
Komiža

Komiža (Italiaans: Comisa) is een stadje en gemeente op het Dalmatische eiland Vis, gelegen in de Adriatische Zee en behorend tot de Kroatische provincie Split-Dalmatië. De plaats ligt aan een brede baai aan de westkant van het eiland Vis. De stad heeft 1677 inwoners (2001). Komiža is het centrum voor visserij van het eiland en heeft tevens een visserijmuseum.
Komiža

Komiža (wł. Comisa) – miasto w Chorwacji, w żupanii splicko-dalmatyńskiej, siedziba miasta Komiža. Leży na zachodnim wybrzeżu wyspy Vis na Adriatyku. W 2011 roku liczyła 1397 mieszkańców. Nazwa miasta pochodzi od łacińskiej nazwy wyspy, z połączenia słów come (lub com) i Issa. W Komižy znajduje się wiele najważniejszych zabytków wyspy Vis, takich jak klasztor benedyktynów z X lub XI wieku, trójnawowy kościół Matki Boskiej Pirackiej o bardzo charakterystycznym planie z XVI w., czy cytadela w porcie. Pierwsze zapiski o miejscowości (zwanej wtedy Val Comesa) pochodzą z 1145 roku. Przypisy
Komiža

Komiža é uma comuna que fica na ilha de Vis no mar Adriático, Croácia. A população de Komiza cedo se dedicou à pesca, nomeadamente à pesca da sardinha, e no século XIX desenvolveu um tipo de barco espeficico; a Gajeta falkusa, no qual iam até à ilha de Palagruza em busca das sardinhas.
Komiža

Komiža este un oraș în cantonul Split-Dalmația, Croația, având o populație de 1.526 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, orașul Komiža avea 1.526 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,26%) erau croați, cu o minoritate de albanezi (1,38%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,2% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (88,07%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (5,77%) și musulmani (1,57%). Pentru 2,69% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note Vezi și Ranko Marinković
Комижа

Ко́мижа (хорв. Komiža) — город в Хорватии, в Сплитско-Далматинской жупании. Второй по величине город острова Вис после города Вис. Общие сведения Комижа расположена в глубине широкой бухты на западном побережье острова. Город находится у подножья холма Хум (высота 587 метров). Население — 1523 человека в самом городе и 1677 человек в общине с центром в Комиже. Город связан автомобильной дорогой, идущей через весь остров, с городом Вис, расположенным на другой стороне острова. Город Вис — единственное место на острове, связанное с материком паромной переправой, в Комижу паромы не заходят. Поскольку Вис — наиболее удалённый от побережья остров Далмации, Комижа является самым удалённым от материка хорватским островным городом. Самым удаленным участком хорватской территории является принадлежащий коммуне архипелаг Палагружа, в 73 км на юг. Экономика Экономика города базируется на сельском хозяйстве, рыбной ловле и рыбопереработке. Исторически Комижа считалась в Хорватии городом рыбаков. Главные отрасли сельского хозяйства — виноградарство и разведение ценного лекарственного растения — розмарина. В последние годы[когда?] получил развитие туризм. Туристов привлекают хорошие пляжи, тихая и спокойная атмосфера, связанная с удалённостью Комижи от больших городов. Около 10 000 человек в год посещают «Голубую пещеру», расположенную на небольшом острове Бишево, находящемся рядом с Комижей. История Поселение на месте Комижи впервые упомянуто в XII столетии. В XIII веке на небольшом возвышении рядом с поселением основан бенедиктинский монастырь. Монастырская церковь святого Николая неоднократно перестраивалась в XIV—XVII веках. Высокая колокольня, хорошо заметная с моря, пристроена к церкви в 1770 году. В XVI веке Комижа стала важным портом, венецианцами в 1585 году здесь была построена крепость, прикрывавшая порт со стороны берега. До наших дней от крепости сохранилась лишь башня, известная как «Венецианская». В настоящее время в ней находится музей рыболовства. Достопримечательности Голубая пещера. Расположена на острове Бишево рядом с Комижей. Благодаря оригинальному оптическому эффекту, связанному с преломлением света в воде, все предметы в пещере кажутся залитыми голубым светом. Церковь св. Николая. Монастырская церковь. Заложена в XIII веке, многократно перестраивалась. Церковь Пресвятой Девы Марии. построена в XVI веке, впоследствии расширена. Алтари в стиле барокко. Венецианская башня. Осталась от венецианской крепости XVI века. Литература Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997 Примечания Ссылки Официальный сайт города Комижа (хорв.) Туристическая страница города Комижа (хорв.) (англ.)
Komiža

Komiža je manjše pristanišče in ribiško naselje, ki leži na zahodni strani otoka Visa na Hrvaškem. Tam živi približno 1500 ljudi. Je tudi sedež občine s statusom mesta (hrv. Grad Komiža); ta zavzema zahodni del otoka, ki si ga deli z mestom Vis in spada v Splitsko-dalmatinsko županijo. Geografija Komiža, ki leži na zahodni strani otoka ob severnozahodni obali Komiškega zaliva pod hribom Hum (587 mnm), ki varuje mestece pred hladnimi severnimi vetrovi je z asfaltirano cesto povezano z največjim naseljem na otoku, mestom Vis. Komiški zaliv, v katerem je naselje, ima na vzhodni strani veliko peščenih in prodnatih plaž - enajst jih je samo od naselja do rta Stupište - in vsaka od njih ima, kar je za otoke nenavadno, svoj izvir pitne vode. Pristanišče varuje pred zahodnimi vetrovi okoli 200 metrov dolg valobran, na koncu katerega stoji svetilnik. Globina morja pri valobranu je do 6 metrov. Ob njem je najzaneslivejši privez za plovila. Pristan je odprt južnim vetrovom, tedaj je morja vzvalovano. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal Z Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 4 milje. Demografija Gospodarstvo Prebivalci Komiže se ukvarjajo z vinogradništvom, ribolovom, predelavo rib in turizmom. Zgodovina Iz zgodovine tega mesteca, ki ga prvič omenjajo v 12. stol., so se ohranili beneška utrdba iz 16. stol., renesančna cerkev Gospa od Gusarice - zavetnica ribičev -, ter zanimiva renesančna Zametova hiša, samostan s cerkvijo in obrambnim stolpom iz 17. stoletja, ki stoji jugovzhodno nad mestom. Samostan s cerkvijo sv. Nikole so postavili benediktinci, ki so prišli z otoka Biševa že v drugi polovici 13. stol., današnjo podobo pa je samostan dobil 1645, ko je bila zgrajena cerkev imenovana Mustar. Ob pristanišču je kaštel z zanimivim majhnim muzejem iz leta 1585 in Zonkotovo hišo iz 16. stoletja. Ob novi cesti proti Visu stoji na 310 mnm visokem sedlu cerkvica sv. Mihovila postavljena v 12. stoletju. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Predstavnosti o temi Komiža v Wikimedijini zbirki
Комижа

Комижа је град у Хрватској у Сплитско-далматинској жупанији. Географски положај Град Комижа обухвата подручје западног дела острва Виса, са још неколико мањих острва. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу старе општине Вис. Становништво На попису становништва 2011. године, град Комижа је имао 1.526 становника, од чега у самој Комижи 1.397. Град Комижа Напомена: Настао из старих општина Вис и Ластово. Комижа (насељено место) Напомена: У 1857. и 1869. садржи податке за насеља Окључна и Свети Андрија, за насеље Бишево у 1869, за насеља Боровик, Палагружа, Подхумље, Подшпиље и Жена Глава у 1857, 1869. и 1921. те податке насеља Дубока од 1857. до 1880. и у 1921. У 1991. смањено издвајањем дела насеља у самостално насеље Палагружа. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Комижа је имало 2.032 становника, следећег националног састава: Види још Списак градова у Хрватској Списак градова у Хрватској по жупанијама Референце Литература Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Novalja

Novalja és una ciutat de Croàcia que es troba al Comtat de Lika-Senj. Història Els primers pobladors de l'illa van ser una tribu il·lírica que va arribar a la regió a l'edat del bronze; encara es poden veure traces del seu assentament al voltant de Pag. Al segle i aC, els romans van prendre possessió i han deixat nombrosos artefactes arqueològics i culturals. Novalja és el successor d'una ciutat romana anomenada Cissa, considerada per molts erudits com la seu d'un antic bisbat cristià d'aquest nom. Altres prefereixen identificar la seu amb una ciutat insular del mateix nom a Istria, a prop de l'actual Rovinj. Un bisbe de Cissa anomenat Vindemius va participar algun any entre 571 i 577 en un sínode cismàtic a Grado convocat pel patriarca Elias d'Aquileia. Detingut per l'exarca de Ravenna, es va veure obligat a abjurar les seves opinions sobre la Qüestió dels Tres Capítols, però un cop lliure del control de l'Imperi Romà d'Orient va reafirmar la seva posició i va participar en un altre sínode cismàtic el 590. Un bisbe de Cissa anomenat Ursinus va participar a un sínode a Roma el 680 i signà els actes. Poc després, Cissa va deixar d'existir, potser a causa d'un terratrèmol. Ja no és un bisbat residencial, Cissa és avui catalogada per l'Església catòlica com a seu titular. Demografia Al cens del 2011 la ciutat tenia 3.663 habitants distribuïts en les localitats següents: Caska - 25 Gajac - 84 Kustići - 139 Lun - 307 Metajna - 236 Novalja - 2 358 Potočnica - 11 Stara Novalja - 286 Vidalići - 22 Zubovići - 195 Referències
Novalja

Novalja (italsky Novaglia) je město a přímořské letovisko v Chorvatsku v Licko-senjské župě. Nachází se na severozápadě ostrova Pag a po městě Pag je druhým největším městem na ostrově. Je též největším městem na části Pagu připadající Licko-senjské župě. V roce 2001 žilo ve městě 2 078 obyvatel, v celé opčině pak 3 335 obyvatel. Kromě hlavního města Novalja připadají k opčině i vesnice Caska, Gajac, Kustići, Lun, Metajna, Potočnica, Stara Novalja, Vidalići a Zubovići. Novalja je známá především díky své pláži Zrće, která získala modrou vlajku a je známá po celé Evropě díky diskotékám, které se zde často pořádají. Mezi sporty zde patří vodní lyžování, wakeboarding, bungee jumping či jízda na vodním skútru. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Novalja na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Novalja na Wikimedia Commons
Novalja

Novalja [ˈnɔʋâʎâ] (dt. veraltet: Navala) ist die zweitgrößte Stadt auf der Insel Pag, die zwischen Rijeka und Zadar in der kroatischen Adria liegt. Die Stadt hat 3680 Einwohner (Volkszählung 2021) und gehört zur Gespanschaft Lika-Senj. Sie bezeichnet sich selbst als touristisches Zentrum der Insel. Sehenswürdigkeiten Zu den historischen Besonderheiten dieser kleinen Inselstadt gehört der römische Aquädukt aus dem 1. Jh., der über 1 Kilometer Länge misst. Zudem befinden sich Reste von drei frühchristlichen Basiliken aus dem 4. Jahrhundert in der Stadt. Für den nach Erholung suchenden Menschen sind sicherlich auch die zahlreichen Kieselstrände des Ortes von Interesse. Im Jahr 1999 wurde ca. 5 km östlich von Novalja eine besondere Gesteinsformation in Form eines Dreiecks mit Seitenlängen von 22 bzw. 32 m wiederentdeckt. Dieses „Pager Dreieck“ (kroatisch: „Paški trokut“) wird als Landeplatz eines UFOs bezeichnet. Lokale Fischer hingegen berichten von einem alten Versammlungsplatz, der wegen seines atemberaubenden Blicks auf die Insel, den Pager Kanal sowie das nahe Velebit-Gebirge, exponiert gewählt wurde. Circa 2 km nördlich von Novalja liegt Stara Novalja [auf Deutsch „Altes Novalja“] in einer langgestreckten, nach Nordwesten offenen Bucht, die Richtung Rab weist. Bis 1970 lebten hier ausschließlich Fischer und Weinbauern. Seitdem nahm der Tourismus stetig zu. Am nördlichen Ende der Bucht liegt der Ort Drljanda mit einem Fährhafen, der jedoch nur bei starker Bora genutzt wird. Am Meeresboden finden sich hier mehrere Süßwasserquellen. Novaljas Stadtstrand heißt „Lokunje“. Am östlich gelegenen Strand „Caska“ befinden sich unter Wasser die Ruinen einer einstigen römischen Siedlung, die im 4. Jahrhundert bei einem Erdbeben zerstört wurde und untergegangen ist. Der bekannteste und beliebteste Strand auf Pag ist der ca. 3 km südöstlich von Novalja gelegene Kiesstrand „Zrće“, der in den Sommermonaten aufgrund seiner attraktiven Open Air Clubs etliche tausend feierfreudige Jugendliche aus ganz Europa anzieht. Zrće ist während der Saison mit öffentlichen Verkehrsmitteln angebunden. Darüber hinaus gibt es zahlreiche weitere Buchten und Strände in der Umgebung von Novalja, darunter der Strand „Ručica“ in Metajna, der Strand „Veli Žal“ in Zubovići, der Strand „Straško“ südlich von Novalja. Weblinks Offizielle Website der Stadt Novalja deutschsprachige Website mit vielen Infos zu Novalja
Novalja

Novalja es una ciudad de Croacia en el condado de Lika-Senj. Geografía Se encuentra a una altitud de 9 m s. n. m. a 234 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la ciudad fue de 3 663 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Caska - 25 Gajac - 84 Kustići - 139 Lun - 307 Metajna - 236 Novalja - 2 358 Potočnica - 11 Stara Novalja - 286 Vidalići - 22 Zubovići - 195 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Novalja

Novalja est une ville et une municipalité située au nord de l'île de Pag, dans le comitat de Lika-Senj, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 335 habitants, dont 96,35 % de Croates et la ville seule comptait 2 078 habitants. Histoire Zrče Zrče (prononcez zeurtchè) est le nom d'une plage qui se trouve à côté de Novalja (prononcez novalia), et qui vaut à Novalja d'être qualifié de l'Ibiza croate. Novalja est une destination très prisée en Croatie pour faire la fête. En juin la plage accueille de nombreux jeunes pour l'un des plus gros spring break d'Europe. Localités La municipalité de Novalja compte 10 localités : Jumelages La ville de Novalja est jumelée avec : Bjelovar (Croatie) Maribor (Slovénie) Abenberg (Allemagne) Notes et références Voir aussi Articles connexes Ville de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Novaglia

Novaglia (in croato Novalja, già Novaglia Nuova) è una città della regione della Lika e di Segna in Croazia, situata nella porzione settentrionale dell'isola di Pago. Storia Sia il nome italiano che quello croato derivano direttamente dall'antico toponimo latino Navalia, ossia "cantiere, squero navale". Durante il periodo asburgico fu frazione del comune di Pago. Economia Turismo La città di Novaglia è nota al pubblico per essere una meta per il turismo giovanile, sulla spiaggia di Zrće a pochi passi dalla città sorgono molte famose discoteche frequentate anche da DJ famosi. Il tipico aperitivo Novaglino consiste di San Daniele, pecorino di Pago e Pinot grigio. Suddivisioni Il comune di Novaglia è diviso in 10 insediamenti (naselja). Tra parentesi il nome in lingua italiana, generalmente desueto. Caska (Zasca o Cissa) Gajac (Gaja o Porto Castello) Kustići (Villa di Barbato) Lun (Punta Loni) Metajna (Barbato Inferiore) Novalja - Novaglia, sede comunale Potočnica (Potosnizza) Stara Novalja (Novaglia Vecchia) Vidalići (Vidalici) Zubovići (Barbato Superiore) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Novaglia Collegamenti esterni Sito ufficiale, su novalja.hr.
Novalja

Novalja – miasto w Chorwacji, w żupanii licko-seńskiej, siedziba miasta Novalja. W 2011 roku liczyła 2358 mieszkańców. Leży na południowo-zachodnim wybrzeżu wyspy Pag, na Novaljskim polju, nad zatoką Kvarnerić. Miejscowa gospodarka oparta jest na rolnictwie (uprawa owoców, hodowla owiec), rybołówstwie i turystyce. W mieście znajduje się plaża Zrće, przy której funkcjonują kluby i dyskoteki. W czasie wakacji organizowane są tutaj koncerty i festiwale muzyczne, a także zabawy na tzw. boat party. Z tego powodu Novalja bywa nazywana „Chorwacką Ibizą”. W starożytności funkcjonował tu port Navalia, położony nieopodal rzymskiej osady Cissa. Pozostałościami tego okresu są: nekropolia, kamieniołom i akwedukt. W Novalji znajdują się również ruiny trzech wczesnochrześcijańskich świątyń. Przypisy
Novalja

Novalja este un oraș în cantonul Lika-Senj, Croația, având o populație de 3.663 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, orașul Novalja avea 3.663 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,18%) erau croați, cu o minoritate de albanezi (1,12%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,11% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (94,19%) erau catolici, existând și minorități de musulmani (1,83%) și persoane fără religie și atei (1,28%). Pentru 1,39% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Новаля

Новаля (хорв. Novalja) — город в Хорватии в Лицко-Сеньской жупании, расположенный на острове Паг. Население — 2 078 человека (2001). Новалья, наряду с Пагом, один из двух городов острова. Новаля расположена в северной части острова, на западном побережье. Город связан с материком автомобильной дорогой, проходящей через весь остров. В местечке Жиглен недалеко от Новали работает паромная переправа Призна—Жиглен. В последнее время город приобрёл известность как место клубного и дискотечного отдыха — знаменитый пляж Зрчэ (хорв. Zrće). История Новаля один из старейших населённых пунктов острова, в XI веке король Петар Крешимир IV передал город диоцезу Раба. В XII—XIV веках Новаля, как и всё далматинское побережье, была предметом ожесточённых споров между Венецией и Венгерско-хорватским королевством. С XV века до наполеоновских войн город принадлежал Венеции, затем Австрии, Югославии и наконец с 1991 года в составе независимой Хорватии. Население Динамика и состав населения Новальи приведены в таблице: Примечания Ссылки и источники Официальная страница города Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997