NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Park-šuma Mirogoj

Park-šuma Mirogoj, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se na Mirogoju. Površina iznosi 126,54 ha, od čega na šumu odpada 46,94 ha. Proteže se s istočne strane groblja na Mirogoju, u predjelima Črleni jarek i Fučkov jarek, na nadmorskoj visini od 164 m n.m. do 238 m n.m. Karakteriziraju je sastojine hrasta kitnjaka srednje dobi, približno 60 godina. Na južnoj polovici raste 65-godišnja sastojina hrasta kitnjaka s pojedinačno primiješanim stablima bukve, graba, klena, lipe, bagrema, četinjača, divlje trešnje i drugih vrsta. U sjeverozapadnoj polovici odsjeka, gdje je i veći udio kitnjaka, kakvoća je sastojine bolja: stabla su dugih i ravnih debala, srednje razvijenih ili uskih krošanja. Idući prema jugoistoku sastojina postaje sve lošije kakvoće, stabla su niža, kraćih debala i razvijenije krošnje. Na sjevernoj polovici ove park-šume raste mješovita kitnjakovo-grabova sastojina s primjesama već spomenutih vrsta drveća. Prosječna drvna zaliha iznosi 298,72 m3/ha, a prirast 7,56 mVha. Nužno je obavljati njege proredom, a u starim sastojinama radove na pomlađivanju. Državnih šuma je 29,95 ha, privatnih 16,99 ha, ostalih površina 79,60 ha. Prosječna drvna zaliha je 298,72 prostorna metra po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 7,56 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 234. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Novoselec

Park-šuma Novoselec, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se na padinama Medvednice. Ukupna površina ove park-šume iznosi 4,29 ha, što je i površina šume u državnom vlasništvu. Sastojina hrasta kitnjaka u dobi od oko 50 godina, visokog uzgojnog oblika, suvislo obrasla i normalnog obrasta. Prosječna drvna zaliha iznosi 228,00 m3/ha, a prirast 11,30 m3/ha. S obzirom daje sastojina vrlo blizu normalnoj, nužno je provoditi njege proredom. Državnih šuma je 4,29 ha, privatnih 0,00 ha, ostalih površina 0,00 ha. Prosječna drvna zaliha je 228,00 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 11,30 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 235. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Oporovec

Park-šuma Oporovec, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se na padinama Medvednice kod Oporovca. Ukupna površina iznosi 147,20 ha, od čega na šume odpada 136,00 ha, od čega na privatne šume odpada 126,94 ha, a na državne 9,06 ha. Prosječna drvna zaliha iznosi 236,91 m3/ha s prirastom od 10,10 m3/ha. Državne šume su šume hrasta kitnjaka, visokog uzgojnog oblika, normalnog obrasta u dobi od 50 godina. U njima se preporuča proreda s uobičajenim intezitetom i načinom. Privatne su šume po strukturi i uzgojnom obliku slične Dankovačkoj šumi, Miroševčini, Remetama i ostlaim, te su u njima istovjetni i radovi koje treba obavljati. Državnih šuma je 9,06 ha, privatnih 126,94 ha, ostalih površina 11,20 ha. Prosječna drvna zaliha je 236,91 prostorni metar po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 10,10 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 235. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Remete

Park-šuma Remete, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se u Remetama, na padinama Medvednice. Obuhvaća šumske sastojine koje se prostiru uzduž ulica Remete, Bukovačka cesta te zapadno od potoka Bliznec, prema Remetskomu kamenjaku. Nalazi se na nadmorskoj visini između 158 m n.m. i 300 m n.m. Većinu šumskih sastojina tvori hrast kitnjak s primjesama običnoga graba, bukve, bagrema, pitomog kestena i ostalih vrsta drveća. Uz potoke mjestimice rastu stabla crne johe. Sastojine su generativnog i vegetativnog postanka. U sastojinama generativnog postanka stabla su izrasla iz sjemena. Zato takve sastojine nazivamo sjemenjače. U sastojini vegetativnog postanka stabla su nastala rastom izbojaka nakon sječe prethodne sastojine. Takve se sastojine još nazivaju panjačama. Ukupna površina iznosi 107,70 ha od čega na šume odpada 49,60 ha. Sve su šume privatne, stoje i vidljivo i iz strukturnih podataka niske drvne mase koja iznosi 115,00 m3/ha i prirasta od 4,00 m3/ha. Sastojine hrasta kitnjaka, bukve i ostalih pripadajućih vrsta poremećene strukture nastale su kao posljedice neurednog gospodarenja. U njima treba provoditi obimne zahvate njege radi formiranja kvalitetnije strukture te radove prirodne i umjetne obnove. Državnih šuma je 0,00 ha, privatnih 49,60 ha, ostalih površina 58,10 ha. Prosječna drvna zaliha je 115,00 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 4,00 prostorna metra po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 234. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Savska opatovina

Park-šuma Savska opatovina, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se uz rijeka Savu. Ukupna površina iznosi 68,80 ha, od čega je 33,47 ha u državnom, a 14,33 ha u privatnom vlasništvu. Prosječna drvna zaliha iznosi 290 m3/ha, a prirast 8,00 m3/ha. To su topolove sastojine u dobi od 30-60 godina vrlo slabog obrasta (0,1-0,4). Osim toga postoji i jedna kultura običnog bora u dobi od 30 godina. Sastojinu je nužno njegovati i istovremeno obnavljati unoseći bijelu i crnu topolu, bijelu vrbu i euroameričke topole. Na boljim staništima pod zastorom starije sastojine moguće je unositi hrast lužnjak, a na čistinama poljski jasen i crnu johu. S obzirom na to da je ovo jedina ritska šuma topola i vrba od preostalih 16 park-šuma, a imajući u vidu europski trend čuvanja i širenja istih, trebalo bi uložiti dosta stručnog rada da se revitalizira. Državnih šuma je 33,47 ha, privatnih 14,33 ha, ostalih površina 21,00 ha. Prosječna drvna zaliha je 290,00 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 8,00 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 235. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Evangelička crkva u Osijeku

Evangelička crkva u Osijeku je jedina evangelička crkva u Osijeku. Povijest Zgradu crkve je započela gradnja u 1904. godine u Jägerovoj ulici, i završili su u 1908. godine. Harmonij je izradila tvrtka Ernst Hinkel iz Ulma koja je osnovana 1880. godine. Ima dva manuala i klasično izrađenu pedalnu klavijaturu. Izvori Vanjske poveznice
Levanić

Levanić hrid u Medulinskom otočju, koje se nalazi u Medulinskom zaljevu, na jugu Istre. Nalazi se oko 550 metara južno od otočića Levana i 1.1 km južno od istarskog kopna, kod uvale Žive vode. Pripada općini Ližnjan. Površina hridi je 6172 m2, duljina obalne crte 319 m, a visina 3 metra. Izvori
Spomen-crkva Našašća Sv. Križa u Zrinu

Spomen-crkva Našašća Sv. Križa u Zrinu je rimokatolička spomen-crkva u selu Zrinu, Hrvatska. Podignuta je na mjestu stare crkve koja je imala istog zaštitnika, a koja je srušena u četničko-partizanskom pohodu na Malu Gospu 1943. godine (9. i 10. rujna). Svečani blagoslov crkve bio je 14. rujna 2019. godine. Crkveno je zvono tad prvi put zazvonilo nakon više od 76 godina, od 8. rujna 1943. godine. Misno slavlje i blagoslov crkve predvodio je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić u zajedništvu s domaćim biskupom Vladom Košićem, krčkim biskupom Ivicom Petanjkom (podrijetlom iz ovog kraja), bjelovarsko-križevačkim biskupom Vjekoslavom Huzjakom, pomoćnim zagrebačkim biskupima Ivanom Šaškom i Mijom Gorskim, ravnateljem Zaklade za gradnju crkve u Zrinu mons. Markom Cvitkušićem te tridesetak svećenika. Tom prigodom ploče s imenima 291 ubijenog Zrinjanina, na pročelju crkve, otkrili su svjedoci tih događaja Stjepan Petanjak i Andrija Feketić. Ova obljetnica okupila je i nekoliko tisuća hodočasnika pristiglih iz cijele Hrvatske, a ponajviše prognanih Zrinjana i njihovih potomaka. Slavlju su nazočili i brojne osobe iz političkog i kulturnog života Republike Hrvatske i Sisačko-moslavačke županije. Nova spomen-crkva je sagrađena u suvremenom stilu i nije ista kao stara crkva na čijem je mjestu podignuta. Izvori
Crkva Blažene Djevice Marije od Milosrđa u Visu

Crkva Blažene Djevice Marije od Milosrđa (Gospe od Spilica) je katolička crkva u gradu Visu. Opis Župna crkva Gospe od Spilica sagrađena je u prvoj polovini 16. stoljeća na obali zmeđu Kuta i Luke u Visu. Izvorno jednobrodna, u 18.st. postala je trobrodna povezivanjem prigrađenih kapela. Ističe se visokom dvokatnom preslicom na glavnom, zapadnom pročelju. Na crkvi se prepleću gotički, renesansni i barokni elementi. Građena je od izvrsno klesanih kamenih kvadera povezanih vrlo uskim sljubnicama. U unutrašnjosti se ističu slika mletačkog slikara Girolama di Santa Croce, barokni oltari, drveni kor iz 18. stoljeća s orguljama, oltari iz 19. stoljeća, te nadgrobne ploče s natpisima iz 17. – 18.st. Zaštita Pod oznakom Z-5470 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva Domino u Dubrovniku

Crkva Domino (Svi sveti) nalazi se u Dubrovniku. Opis Smještena je u središnjem dijelu povijesne jezgre, inkorporirana u pravokutni stambeni blok. Posvećena Svima svetima, u narodu zvana Domino. Pisani je dokumenti navode 1272. godine i to u kodifikaciji Statuta, a polazna je točka regulacije ovog predjela i planirano križište glavnih komunikacija srednjovjekovnog grada. Crkva je porušena u potresu 1667., a obnovljena 1675. – 1709. Unutrašnjost je barokizirana. Bila je sjedištem bratovština zidara i cipelara.Longitudinalna, kamena jednobrodna građevina pravilne orijentacije, kamenom opločene podnice ispod koje je veliki prostor kripte. Jednostavnog oblikovanja, s portalom u osi, rozetom i kamenom preslicom sa zvonom. Crkva je u kultu. Zaštita Pod oznakom Z-6170 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao sakralna graditeljska baština. Izvori
Crkva Gospe Karmelske u Donjem Humcu

Crkva Gospe Karmelske se nalazi na groblju u Donjem Humcu, općina Nerežišća, otok Brač. Opis Crkva Gospe Karmelske smještena je na mjesnom groblju u Donjem Humcu. Jednobrodna građevina s pačetvorinastom apsidom pokrivena je dvostrešnim krovom od kamenih ploča. Građena je pravilnim četvrtastim kamenom u redovima s jednostavnom rozetom na pročelju i kamenom preslicom za zvono vrh zabata. Crkva je građena u oblicima lokalnog baroka u 17. st. U inventaru se ističu drveni kip sv. Ane na tronu s malom Marijom, koji se ranije nosio u procesiji na blagdan sv. Ane te velika slika na platnu Gospe od Ružarija s dominikanskim svecima iz 17. st. prenesena iz župne crkve. Zaštita Pod oznakom Z-4456 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva Gospe Karmelske u Nerežišćima

Crkva Gospe Karmelske nalazi se u Nerežišćima na Braču. Opis Župna crkva Gospe Karmelske u Nerežišćima podignuta oko 1750. godine najmonumentalnija je bračka barokna crkva. Građena je kamenim klesancima s polukružno izdignutim srednjim brodom s profiliranim vijencem. Trobrodna građevina s prostranim pačetvorinastim prezbiterijem presvođena je bačvastim svodom s jedrima nad bazilikalnim prozorima. Bočni brodovi i svetište presvođeni su križnim svodovima. Crkva i monumentalni četverokatni zvonik građeni su po projektu Ignacija Macanovića. Unutrašnjost crkve resi sedam oltara s palama F. Zanibertija, C. Ridolfija i A. Grapinellija. Zaštita Pod oznakom Z-4454 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva Gospe kraj mora u Trogiru

Crkva Gospe kraj mora je katolička crkva u Trogiru, na adresi Put Gospe kraj mora. Opis Gospe kraj mora na sjevernoj obali Čiova jednobrodna je predromanička crkvica s kvadratnom apsidom, nastala u periodu od 10. do 13. stoljeća, kasnije dograđena na zapadnoj strani jednobrodnom prostorijom pravokutnog tlocrta. Građena je od kamena s dvoslivnim krovom pokrivenim kamenom pločom, a na vanjskim zidovima i apsidi ukrašena je plitkim lezenama. Inventar U unutrašnjosti se nalaze dva drvena oltara bez slika i recentni drveni kor. Inventar crkve upisan je u Registar kulturnih dobara RH pod brojem Z-4343. Zaštita Pod oznakom Z-5166 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva Gospe od Blagovijesti u Milni

Crkva Gospe od Blagovijesti nalazi se u Milni na Braču. Opis Župna crkva Gospe od Blagovijesti sagrađena je na sjevernoj strani milnarske luke ispod utvrđene kuće obitelji Cerineo. Na vrhu kamene skalinade ističe se vitkim kamenim pročeljem sa zabatom ukrašenim profiliranim volutama. Istočno od crkve je kasnorenesansni zvonik s dvostrukom ložom s maskeronima i izduženom piramidom, rad obitelji Bokanić s kraja 16. stoljeća. Crkva se pripisuje graditeljsko-klesarskoj obitelji Macanović iz druge polovice 18. stoljeća i istaknuto je ostvarenja kasnog baroka u Dalmaciji. Unutrašnjost je razdijeljena kamenim stupovima na tri broda, a svodovi su ukrašeni štukaturama, rad švicarske obitelji Somazzi s kraja 18. i početka 19. stoljeća. Zaštita Pod oznakom Z-4572 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice Crkva Gospe od Blagovijesti (TZ Milna) Crkva u crkvi (TZ Milna)
Crkva Gospe od Karmela u Selcima

Crkva Gospe od Karmela nalazi se u Selcima na otoku Braču. Opis Crkva Gospe od Karmela ili stara župna crkva Selaca vrijedan je primjer sakralne arhitekture druge polovice 19. stoljeća s jednostavnim neobaroknim odlikama. U unutrašnjosti se ističu drveni oltari izražajna kolorita. Crkva Gospe od Karmela prva je župna crkva Selaca podignuta u 18. stoljeću na jugozapadu mjesnoga trga na mjestu starije crkve koja se spominje 1633. kao „Gospa na Selcih“. Crkva je dovršena 1871., kada je sagrađen zvonik na preslicu s tri otvora. Trobrodna građevina s polukružnom apsidom i sakristijom na sjeveru građena je većim klesancima u pravilnim redovima. Bazilikalno pročelje ima tri portala s ugaonim štapom i profiliranim vijencima. Nad središnjim je portalom rozeta, a nad bočnim ploča s otvorom u obliku četverolista. Kamena arkatura u unutrašnjosti na klesanim je kamenim pilonima zaobljenih uglova s profiliranim kapitelima, a na isti je način izrađen i trijumfalni luk. Zrcalni ravni strop odijeljen je kamenim vijencem od zidova broda i sa strane je zasječen jedrima s polukružnim prozorima. Bočni brodovi presvođeni su križnim svodovima, a traveji odijeljeni kamenim pojasnim lukovima. Zaštita Pod oznakom Z-5876 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori
Kostel Panny Marie Růžencové (Kaštel Stari)

Kostel Panny Marie Růžencové v Kašteli Starém (chorvatsky Crkva Gospe od Ružarija u Kaštel Starom) je římskokatolický farní kostel v chorvatské obci v Kaštel Stari. Novobarokní kostel dokončený na konci 20. století se nachází v malém parku v ulici Ivana Danila. Je chráněn jako kulturní památka. Popis Kostel zasvěcený Panně Marii Růžencové v Kašteli Starém je jednolodní novobarokní stavba s obdélníkovým půdorysem a polygonální apsidou. Je orientován ve směru sever-jih a nachází se severozápadně od historického jádra. Historie Kostel se nachází nedaleko staršího kostelíka sv. Jana Křtitele z 18. století. Byl postaven v několika fázích v letech 1871 až 1939 podle projektu Vicko Danila v novobarokním stylu. V poslední fázi výstavby byl zvýšen do výšky římsy. Ta byla dokončena v roce 1971. Na východě je na apsidě zvonice a na západě sakristie s obdélníkovým půdorysem. Kostel byl postaven z pravidelných bloků namodralého kamene. Fasáda je členěna čtyřmi kamennými pilastry. Interiér je rozdělen symetricky na jednu hlavní a dvě boční lodě. Ochrana Kostel je chráněn je zapsán jako nemovitý kulturní statek, klasifikovaný jako „církevní architektonické dědictví“ pod označením Z -3581. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Panny Marie Růžencové ve Starém Kašteli na Wikimedia Commons Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Crkva Gospe od Ružarija u Kaštel Starom na chorvatské Wikipedii.
Crkva Gospe od Ružarija u Kaštel Starom

Crkva Gospe od Ružarija u Kaštel Starome, ul. Ivana Danila, zaštićeno kulturno dobro Opis Crkva Gospe od Ružarija u Kaštel Starom jednobrodna je građevina pravokutnog tlocrta s poligonalnom apsidom. Orijentirana je u smjeru sjever-jug, a smještena je sjeverozapadno od povijesne jezgre mjesta. Građena je u fazama od 1871. do 1939. kada je bila podignuta do visine vijenca. Dovršena je 1971. godine. Započeta je po projektu Vicka Danila u neobaroknom stilu. Istočno se na apsidu naslanja zvonik, a zapadno sakristija pravokutnog tlocrta. Crkva je građena pravilno klesanim kamenom plavkaste boje. Pročelje je artikulirano kamenim pilastrima. Unutrašnjost je podijeljena u tri lađe. Zaštita Pod oznakom Z-3581 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva Gospe od Utjehe u Pučišćima

Crkva Gospe od Utjehe, crkva na groblju u Pučišćima, zaštićeno kulturno dobro Opis dobra Nastala u 6. stoljeću. Crkva Gospe od Utjehe izvorno je bila posvećena sv. Stjepanu. Ranokršćanska apsida sačuvana je gotovo u cijeloj visini s tri prozora s kamenim tranzenama. Predromaničkom adaptacijom crkva je skraćena, te su pridodani slijepi lukovi za poduporu svoda. U 18. st. augustinci proširuju crkvu gradnjom prostranog broda na zapadu. Južno od današnje crkve sačuvana je ranokršćanska krstionica s križnom piscinom. Zaštita Pod oznakom Z-3826 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva Krista Kralja u Selcima

Crkva Krista Kralja je katolička crkva u Selcima na otoku Braču. Opis Župna crkva Krista Kralja sagrađena je 1919. na mjesnom trgu prema projektu austrijskog inženjera Adolfa Schlaufa, a uz sudjelovanje lokalnih graditelja i klesara. Monumentalna trobrodna građevina sa zvonikom na pročelju građena je u oblicima neoromanike s kapitelima po uzoru na ranokršćanske. U crkvi je brončani kip Krista Kralja, rad Ivana Meštrovića iz 1956. god. Zaštita Pod oznakom P-6445 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori Vanjske poveznice
Crkva Stomorica na Braču

Crkva Stomorica nalazi se na Braču, između Ložišća, Sutivana i Supetra. Opis Crkva sv. Marije (Stomorica) je smještena u polju sjeveroistočnoo od sela Ložišća na starom putu prema Supetru, na lokaciji nekadašnje Villae rusticae. Jednobrodna građevina s polukružnom apsidom građena je priklesanim kamenom i ožbukana. Pokrivena je dvostrešnim krovom s pokrovom od kamenih ploča. Građena je u ranoromaničkom stilu koji prevladava kod bračkih sakralnih građevina 10. stoljeća. Nad glavnim ulazom je viseći luk, koji je sačuvan u izvornom obliku unatoč mnogobrojnim obnavljanjima crkve. Uz južnu stranu je prizidan kontrafor koji je nekad nosio zvonik na preslicu. Crkva je zasvođena bačvastim svodom s pojasnim lukom na paru pilastara. Svetište je odijeljeno zidanom oltarnom pregradom od crkvene lađe, a na apsidi je prozorčić s kamenom tranzenom prošupljenom u obliku križa. Na drvenom oltariću je slika “Uznesenje Bl. Dj. Marije”, Bartola Bossija, mletačkog slikara s konca 17. stoljeća. Crkvu u vrijeme svetkovine Velike Gospe posječuju brojni hodočasnici. Zaštita Pod oznakom Z-5226 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori
Crkva sv. Ante u Sućurju

Crkva sv. Ante nalazi se u Sućurju na Hvaru. Opis U predjelu Donja Banda sagrađena je 1663. godine crkva sv. Ante, na položaju gdje su ranije postojale dvije kapele posvećene sv. Križu, odnosno Gospi od Ruzarija. Jednobrodna crkva ima prelomljeni svod i apsidu kvadratičnog tlocrta. Crkva je građena manjim, priklesanim kamenjem, a krov je pokriven kamenom pločom. Na glavnom pročelju je portal na čijem je nadvratniku uklesan natpis s godinom izgradnje i mala rozeta obrubljena motivom ovula, koju datiramo u 15-16. stoljeće, pa je mogla pripadati ranijoj crkvi. U zabatu je kamena trodijelna preslica baroknog oblikovanja, izgrađena na prijelazu iz 17-18. stoljeće. Zaštita Pod oznakom Z-4996 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Barbare u Velikoj Mlaki

Crkva sv. Barbare u Velikoj Mlaki, rimokatolička crkva u mjestu Velika Mlaka, i gradu Velika Gorica, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Drvena crkva sv. Barbare smještena je u zapadnom dijelu naselja Velika Mlaka. Njezina gradnja započela je 1642., a nakon brojnih dogradnji tijekom idućih stoljeća konačan oblik dobiva 1912. godine prigradnjom pristašeka ispred južnog ulaza. To je jednobrodna drvena građevina s trostrano završenim svetištem te pravokutnim zvonikom iznad glavnog pročelja. Njezina unutrašnjost u potpunosti je oslikana baroknim vegetabilnim i figurativnim motivima među kojima se ističe ikonografski prikaz sv. Kümmernisse, vrlo rijedak na hrvatskom području. Predstavlja reprezentativni primjerak turopoljske pučke graditeljske baštine. Zaštita Pod oznakom Z-2439 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Roka u Dubrovniku

Crkva sv. Roka nalazi se u Dubrovniku. Opis Crkva sv. Roka smještena je u zapadnome dijelu povijesne jezgre, u ulici Sv. Roka. Građena je polovicom 16.st., kamenim pravilnim klesancima kao jednobrodna građevina s kvadratičnom apsidom, bačvasto svođena s portalom u osi i preslicom. Građena je stilom zrele renesanse, s vrlo naglašenom plastikom glavnog portala, što se nastavlja i u elevaciji sve do postolja s trostrukom preslicom. Nakon francuske okupacije pretvorena je u skladište. Po obnovi početkom ovog stoljeća ponovno je privedena kultu a nakon potresa 1979. pretvorena je u crkveni depo. Zaštita Pod oznakom Z-7252 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao sakralna graditeljska baština. Izvori