NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rotondo (Curzola)

Rotondo, Obiak o Obiach (in croato Obljak) è un isolotto della Dalmazia meridionale, in Croazia, adiacente all'isola di Curzola. Amministrativamente appartiene al comune della città di Blatta, nella regione raguseo-narentana. Geografia L'isolotto, di forma arrotondata, si trova vicino alla costa meridionale della parte ovest di Curzola ed è situato a sud-est del tratto di mare racchiuso tra la costa di Curzola e l'isoletta La Lima detto porto Carboni (luka Karbuni), nome che gli deriva dall'estrazione e l'imbarco del carbone. Porto Carboni è protetto da tutti i venti settentrionali, mentre l'isolotto Rotondo e lo scoglio Gobesso lo difendono dallo scirocco. Rotondo si trova a circa a 330 m dalla costa; ha una superficie di 0,031 km², una costa lunga 0,65 km e un'altezza di 42,9 m. Isolotti adiacenti La Lima (Zvirinovik), a ovest a 720 m circa. Scoglio Gobesso, Gubisa, Gubessa o Gubessia (hrid Gubeša), arrotondato, circa 170 m a est di La Lima e 570 m a nord-ovest di Rotondo; ha un'area di 9595 m² e una costa lunga 359 m 42°54′28″N 16°44′32″E42°54′28″N, 16°44′32″E. Scoglio Dubrovnjak (hrid Dubrovnjak), a est, tra Rotondo e Cossor; ha un'area di 726 m² 42°54′15″N 16°45′19.23″E42°54′15″N, 16°45′19.23″E. Cossor, Cesto, Rosor, Cossod o Kossor (Kosor), isolotto di forma allungata 700 m circa a est di Rotondo e a sud-ovest di porto Secco o valle Gherschizza (luka Velika Gršćica); ha una superficie di 0,051 km², una costa lunga 1,24 km e un'altezza di 13,1 m 42°54′10″N 16°45′43″E42°54′10″N, 16°45′43″E. Un piccolo scoglio senza nome si trova 60 m a nord di Cossor; ha un'area di 974 m² 42°54′13.72″N 16°45′43.95″E42°54′13.72″N, 16°45′43.95″E. Un altro scoglio si trova più a nord, sotto costa (hrid Bad) 42°54′20.51″N 16°45′49.3″E42°54′20.51″N, 16°45′49.3″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-88-6268-060-8. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 1º settembre 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 1º settembre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 11, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Obljak (Korčula)

Obljak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Obljak leži južno od otoka Korčula in vzhodno od otočka Zvirinovik, od katerega je oddaljen okoli 1 km. Njegova površina meri 0,031 km². Dolžina obalnega pasu je 0,65 km. Najvišji vrh je visok 43 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Обљак (Корчула)

Обљак је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Обљак се налази јужно од острва Корчуле, источно од острва Звириновик, од којег је удаљено око 1 км. Површина острвца износи 0,031 км². Дужина обалске линије је 0,63 км.. Највиша тачка на острву је висока 43 м. Референце
Svršata Vela

Svršata Vela je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora visok 32 metra. Nalazi se u Žutskom kanalu, u sklopu Nacionalnog parka Kornati. Na otoku su otkriveni ostaci antičkog ribnjaka. Zidovi su građeni usporedno u razmaku od 30 metara, a danas su 3 metra ispod morske razine. Njegova površina iznosi 0,269 km². Dužina obalne crte iznosi 3,1 km. Izvori Vanjske poveznice [neaktivna poveznica]
Sversciata Grande

Sversciata Grande, Sursata o Sversciata (in croato: Svršata Velika) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale, in Croazia, situato tra Zut e l'Incoronata, nel mar Adriatico; fa parte delle isole Incoronate. Amministrativamente appartiene al comune Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Sversciata Grande e l'adiacente scoglio Sversciata Piccola sono indicati anche come scogli Sversciata o scogli Sversata. Geografia Sversciata Grande si trova nella parte settentrionale del canale di Zut (Žutski kanal), a est di valle Luigia, l'insenatura che si apre sulla costa nord-orientale dell'Incoronata. Valle Luigia è divisa in due parti: valle Luigia Grande (uvala Statival Gornji) e valle Luigia Piccola (uvala Statival Donji); Sversciata si trova a 200 m di distanza dal promontorio (rt Statival Gornji) che chiude a est valle Luigia Grande. L'isola, di forma irregolare, ha una superficie di 0,269 km², uno sviluppo costiero di 3,1 km e l'altezza massima di 31 m 43°51′43″N 15°16′26″E43°51′43″N, 15°16′26″E. Sversciata Piccola (Svršata Mala), si trova a est di Sversciata Grande, a 400 m; è uno scoglio con una superficie di 0,015 km², uno sviluppo costiero di 0,47 km e un'altezza massima di 17,5 m 43°51′30″N 15°17′10″E43°51′30″N, 15°17′10″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 28 giugno 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 2, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 17 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sversciata Grande
Svršata Velika

Svršata Velika je nenaseljen otoček v Narodnem parku Kornati. Pripada Hrvaški. Otoček leži med otokoma Žut in Kornat pred vstopom v zaliv Statival na otoku Kornatu. Površina otočka meri 0,269 km², dolžina njegove obale je 3,10 km. Najvišji vrh je visok 31 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Свршата Велика

Свршата Велика је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу између острва Жут и Корнат пред улазом у залив Стативал на острву Корнат. Њена површина износи 0,269 km², док дужина обалске линије износи 3,1 km. Највиши врх је висок 31 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Oliveto (Sabbioncello)

Oliveto, Maslinovaz o Masnovaz (in croato Maslinovac) è un isolotto della Dalmazia meridionale, in Croazia, adiacente alla penisola di Sabbioncello. Amministrativamente appartiene al comune della città di Stagno, nella regione raguseo-narentana. Oliveto fa parte del gruppo di isolotti chiamati scogli di Briesta, dal nome del villaggio (Brijesta) che si trova a sud-est nella valle omonima. Geografia Oliveto si trova sul lato nord-est della penisola di Sabbioncello, nell'ampia baia di Bratcovizza chiamata anche mar Piccolo (Malo More) che è racchiusa tra punta Rat (rt Rat), detta anche punta della Madonna, e punta Blazza (rt Blaca o Blace). L'isolotto è situato a nord-ovest di valle Brista o Briesta (uvala Brijesta), una valle interna della baia di Bratcovizza; si trova a nord di valle Blaso o Stignivaz (uvala Stinjevac) e 790 m a est di punta Sagodista (Jagodište). Oliveto ha una forma arrotondata, una superficie di 0,049 km², uno sviluppo costiero di 0,82 km e un'altezza di 30 m. Isole adiacenti Dubovaz (Dubovac), a nord-ovest. Lovoricovaz, Lovucovaz o Zavoriscovaz (Lovorikovac), a nord-ovest, a circa 580 m; ha una superficie di 0,061 km², lo sviluppo costiero è di 1,08 km, l'altezza di 21,9 m 42°55′41″N 17°29′06″E42°55′41″N, 17°29′06″E. Pucegna, Pucegnac' o Pucegnak (Pučenjak), isolotto arrotondato 860 m a nord-nord-est; ha una superficie di 0,033 km², lo sviluppo costiero è di 0,67 km, l'altezza di 25 m 42°55′13″N 17°29′29″E42°55′13″N, 17°29′29″E. Taian (Tajan), a est. Gubbovaz (Gubavac), scoglio a sud, davanti a valle Blaso; ha un'area di 3476 m², una costa lunga 217 m e un'altezza di 11,1 m 42°54′52″N 17°29′30″E42°54′52″N, 17°29′30″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 20 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 12, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 2 agosto 2020 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Maslinovac (Pelješac)

Maslinovac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Maslinovac leži med otočkoma Tajan in Dubovac, od katerega je oddaljen okoli 1 km. Površina otočka meri 0,049 km². Dolžina obalnega pasu je 0,82 km. Najvišji vrh je visok 30 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Маслиновац (Пељешац)

Маслиновац је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Маслиновац се налази између острва Тајана и Дубовца од којег је удаљеноко 1 км. Површина острва износи 0,049 км². Дужина обалске линије је 0,82 км.. Највиши врх на острву је висок 30 метара. Референце
Planjak (Korčula)

Planjak je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić. Pripada Korčulanskom otočjuu Pelješkom kanalu, a nalazi se oko 700 metara istočno od obale Korčule, odnosno 200 metara južno od Badije, najvećeg otoka u otočju. Njegova površina iznosi 0,232 km². Dužina obalne crte iznosi 1,97 km. Izvori Vanjske poveznice
Plagna

Plagna, Plagnac o Planiak (in croato: Planjak) è un isolotto disabitato della Dalmazia meridionale, in Croazia che fa parte dell'arcipelago di Curzola (Korčulansko otočje). Amministrativamente appartiene al comune della città di Curzola, nella regione raguseo-narentana. Geografia Plagna è situato circa 650 m a est dell'isola di Curzola e 180 m a sud di Badia. Assieme a Badia e a Petrara racchiude il tratto di mare chiamato Porto Badia (kanal Ježevica), mentre a est si affaccia sul canale di Sabbioncello. L'isolotto ha una superficie di 0,232 km², uno sviluppo costiero di 1,97 km, la sua altezza è di 51,9 m. A nord e a ovest di Plagna, nel Porto Badia, sono presenti diversi scogli, i maggiori sono: scoglio Berretta o Beretta (Baretica), 130 m a nord-est, con un'area di 2259 m² 42°56′52″N 17°09′45″E42°56′52″N, 17°09′45″E. secca Oplovita o Oplovis, rocce affioranti a ovest di Plagna indicate da una colonnetta 42°56′37.6″N 17°09′47.84″E42°56′37.6″N, 17°09′47.84″E.. Camegnago, Carmignago, Carmignac, Carmignach o Kamegnak (Kamenjak), isolotto con un'area di 0,021 km² e la costa lunga 0,55 m, situato 230 m circa a sud-ovest 42°56′30″N 17°09′48″E42°56′30″N, 17°09′48″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, pp. 391-392. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1602. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, p. 358. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 16 febbraio 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 16 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 17 dicembre 2021). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 11, 1839. Voci correlate Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Plagna
Planjak

Planjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Planjak leži vzhodno od Korčule, od katere je oddaljen okoli 1 km. Njegova površina meri 0,232 km. Dolžina obalmega pasu je 1,97 km. Najvišji vrh je visok 52 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Плањак

Плањак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Корчуланском архипелагу. Плањак се налази западно од Корчуле, удаљен око 1 км. Површина острва износи 0,232 км². Дужина обалске линије је 1,97 км.. Највиши врх на острву је висок 52 метра. Референце
Čavlin

Čavlin je majhen nenaseljen hrvaški otoček v srednjem delu Jadranskega morja. Čavlin leži okoli 7 km jugozahodno od otoka Murter in okoli 6 km severno od Otoka Žirje. Njegova površina meri 0,102 km², dolžina obalnega pasu je 1,25 km. Najvišji vrh na otočku je visok 33 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Чавлин

Чавлин је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Острвце се налазо 9 км југозападно од острва Муртер и око 6 км северно од острва Жирја. Површина му износи 0,102 км². Дужина обалске линије је 1,25 км.. Највиши врх на острву је висок 33 метра. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića
Borovnjak Veli

Borovnjak Veli je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić u Kakanskom kanalu, sjeverno od otoka Kakana. U neposrednom susjedstvu su otoci Kakan, prema jugozapadu, udaljen oko 100 metara i Borovnjak Mali, oko 100 metara jugoistočno. Njegova površina iznosi 0,234 km². Dužina obalne crte iznosi 1,81 km. Izvori
Borovnjak Veliki

Borovnjak Veliki je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Borovnjak Veliki, v nekaterih zemljevidih imenovan tudi Borovnjak Veli, leži v Kakanskem kanalu med otokoma Kakan in Kaprije. Njegova površina meri 0,234 km². Dolžina obalnega pasu je 1,81 km. Najvišji vrh otočka je visok 26 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Боровњак Велики

Боровњак Велики (на неким поморским картама је обележен као Боровњак Вели) је ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, у акваторији Града Шибеника око острва Каприја. Налази и Каканском каналу између острва Какан и Каприје. Површина острва износи 0,234 км². Дужина обалске линије је 1,81 км.. Највиши врх на острву је висок 26 метара. Референце
Scoglio Santa Marina

Lo scoglio Santa Marina o scoglio Trombon (in croato Bodulaš) è un isolotto disabitato della Croazia, situato all'estremità meridionale dell'Istria, a sudest di Pola. Amministrativamente appartiene alla città di Medolino, nella regione istriana. Geografia Santa Marina si trova nella parte centrale del golfo di Medolino, circa 3,2 km a nordest di capo Promontore. Nel punto più ravvicinato dista 970 m da punta Casella (rt St. Paljež) e poco più di 770 m dall'isolotto di Cielo. Santa Marina è un isolotto di forma ovoidale, più stretto a nord e largo a sud, che misura 500 m di lunghezza e 345 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,125 km² e uno sviluppo costiero di 1,42 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 6 m s.l.m. Isole adiacenti Cielo (Ceja), l'isolotto maggiore nel golfo di Medolino, a sudovest di Santa Marina. Scoglio Sorzer (Šekovac), scoglio ovale a sudovest di Cielo. Scoglio Trombolo (Trumbuja), isolotto a nordest di Cielo. Fenera (Fenera), altro isolotto a sud di Santa Marina. Levan Grande (Levan), isolotto a nordest di Santa Marina, nella parte orientale del golfo. Levan Piccolo (Levanić), scoglio poco a sud del precedente. Note Bibliografia Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-8190-015-2. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 4. URL consultato il 25 gennaio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia
Bodulaš

Bodulaš je majhen nenaseljen otoček v Medulinskem zalivu v hrvaškem delu Istre. Otoček leži okoli 1 km severovzhodno od Ceje, odnosno okoli 2 km južno od rta Kašteja na polotočku Kaštel pri Medulinu. Površina Bodulaša meri 0,125 km², dolžina njegovega obalnega pasu je 1,42 km. Najvišja točka otočka doseže višino 7 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Бодулаш

Бодулаш је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у акваторији општине Медулин. Острво је једно од 7 острва која се налазе пред односно у Медулинском заливу 1 км североистично од острва Цеје и око 2 км јужно од рта Каштеја на полуостврву Каштел код Медулина. Површина Бодулаша износиоси 0,125 км². Дужина обалске линије је 1,42 км.. Највиши врх на острву је висок 7 метара. Види још Списак острва у Хрватској Референце
Kraljak

Kraljak je majhen nenaseljen otoček šibeniškega arhipelaga v srednji Dalmaciji. Kraljak leži v trikotniku med otoki Kaprije, Zmajan in Mišjak Veli. Njegova površina meri 0,058 km², dolžina obalnega pasu je 0,95 km. Najvišji vrh je visok 14 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Краљак

Краљак је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Острвце лежи у шибенском архипелагу. Налази се троугле између острва Каприје, Змајан и Мишјак Вели. Површина му износи 0,058 км². Дужина обалске линије је 0,95 км.. Референце Спољашње везе
Tajan (Pelješac)

Tajan je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju (Hrvaška). Otoček leži okoli 1 km zahodno od rta Blaca v srednjem delu polotoka Pelješac. Njegova površina meri 0,251 km². Dolžina obalnega pasu je 2,23 km. Najvišji vrh je visok 61 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Тајан (Пељешац)

Тајан је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Тајан се налази 1 км западно од рта Блаце у средњем делу полуострва Пељешца. Површина острва износи 0,251 км². Дужина обалске линије је 2,23 км.. Највиши врх на острву је висок 61 метар. Референце
Pučenjak

Pučenjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Pučenjak leži okoli 1,5 km severozahodno od rta Blace na polotoku Pelješac. Površina otočka meri 0,033 km². Dolžina obalnega pasu je 0,69 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Пучењак

Пучењак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Пучењак се налази 1,5 км северозападно од рта. Блаце на полуострву Пељешцу. Површина острва износи 0,0333 км². Дужина обалске линије је 0,67 км.. Референце
Pučenjak

Pučenjak är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den sydöstra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Terrängen på Pučenjak är varierad. Öns högsta punkt är 15 meter över havet. I omgivningarna runt Pučenjak växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor
Dvorana Mladosti

Dvorana Mladosti (English: Hall of Youth) is a sports hall in Rijeka, with sporting, cultural, business and entertainment events. The capacity of the hall is 2,960 seats and 1,000 standing places. History The hall was built in Trsat in 1973. The size of the hall is 5,458 m2, and the surface of outer space is 10,486 m2. The main part of the hall consists of the main arena, two small halls for heating, a hall for judo, karate, weightlifting and billiards hall, and in the halls there are 4 dressing rooms, 2 fitness centres, office spaces and sports associations, press centre and catering facilities and retail spaces. Major events 1987 IHF Men's Junior World Championship 2000 European Men's Handball Championship 2003 World Women's Handball Championship External links The hall at Rijeka.hr
Dvorana Mladosti

Dvorana mladosti naziv za višenamjensku sportsku dvoranu s pratećim sadržajima, predviđenu za održavanje sportskih, kulturnih, poslovnih i zabavnih manifestacija. Nalazi se na Trsatu, a dvorana je izgrađena 1973. godine. Površina dvorane je 5.458 m2, a površina vanjskog prostora je 10.486 m2. Glavni dio dvorane čine glavno borilište, dvije male dvorane za zagrijavanje, dvorana za judo, karate, dizanje utega i sala za biljar, a u sklopu dvorane nalaze se i 4 svlačionice, 2 fitness centra, uredski prostori Rijeka sporta i sportskih udruga, press-centar te ugostiteljski sadržaji i prodajni prostori. Kapacitet dvorane je 2.850 sjedećih i 1.000 stajaćih mjesta. Vanjske poveznice Stranica na Rijeka.hr
Дворана Младости

Дворана Младости је вишенаменска спортска дворана на Трсату у Ријеци, Хрватска. Дворана је отворена 1973, а има капацитет од 2.960 седећих и 1.000 стајаћих места. У склопу дворане се налази главна хала, две мање дворане за загревање, дворана за џудо, карате, дизање тегова и сала за билијар, ту су још 4 свлачионице, 2 фитнес центра, канцеларијски простор Ријека спорта и спортских удружења, прес центар, као и угоститељски садржаји и продајни простори. Референце Спољашње везе Информације о дворани