NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Руєвіца (стадіон)

Стадіон «Руєвіца» або Стадіон ФК «Рієка» (хорв. «Stadion Rujevica», «Stadion HNK Rijeka») — футбольний стадіон у місті Рієка, Хорватія, домашня арена ФК «Рієка». Історія Стадіон побудований протягом 2014—2015 років та відкритий 2 серпня 2015 року. У зв'язку із капітальною реконструкцією стадіону «Кантріда», стадіон із часу відкриття є тимчасовою домашньою ареною ФК «Рієка». Арена є складовою тренувальної бази «Рієки» і використовується молодіжною академією клубу, у розпорядженні якої чотири тренувальних поля. Після відкриття оновленого стадіону «Кантріда», основна команда там прийматиме домашні матчі, а «Руєвіцу» планується використовувати як тренувальну базу. У 2017 році планується розширення арени. Роботи будуть виконані після повернення «Рієки» на «Кантріду». Примітки Посилання Stadion Rujevica на stadiumdb.com [Архівовано 31 травня 2017 у Wayback Machine.] (англ.) Rujevica Stadium на croatiaweek.com [Архівовано 28 вересня 2020 у Wayback Machine.] (хор.) Stadion Rujevica на transfermarkt.com [Архівовано 27 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (англ.) Stadion Rujevica на ostadium.com [Архівовано 1 серпня 2021 у Wayback Machine.] (фр.)
Starigrad (pevnost)

Starigrad (Fortica) je pevnost nad městem Omiš ve Splitsko-dalmátské župě v chorvatské Dalmácii. Historie Pevnost byla postavena v 15. století během benátské nadvlády za účelem obrany proti osmanským Turkům. Její zdi kopírují hřeben hory. V případě obsazení města Omiš nepřáteli, mohla pevnost jeho obyvatelům poskytnout bezpečné útočiště, kde by se mohli útočníkům účinně bránit. K takové situaci však nikdy nedošlo. Stavba Pevnost byla vystavěna z místního vápence, její zdi jsou až 1 m silné. Uvnitř pevnosti se nacházejí dvě malá nádvoří, která končí dvoupatrovou čtverhrannou věží, jež sloužila jako hlavní tvrz. Vstup do pevnosti vede přes vnější barbakan, který byl chráněn baštou. Další informace Přímo pod pevnosti je proražen 1471 m dlouhý silniční tunel, který je součástí obchvatu města. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Starigrad Fortress (Fortica) na anglické Wikipedii. Související články Omiš Mirabella (pevnost) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starigrad na Wikimedia Commons
Starigrad Fortress

Starigrad Fortress is a 15th-century fortress located near Omiš in Split-Dalmatia county, in Dalmatia, Croatia. The fortress or Fortica was built during the Croatian–Ottoman wars as a primary defence against the Ottoman Empire. The precipitous fortification is sited on a 262 m (860 ft) ridge above the town Omiš. In the event of attack, its purpose was to provide refuge for local people and be a stronghold where they could retreat to and resist the Turks. As the stone fort's defensive strength is derived from the elevation at which it was built, it is a rudimentary defensive structure. A two-storey square tower stands at its highest point, serving as both a lookout post and keep. A simple bastion stands at the opposite end of the fort to cover the approach path and the ridge line. It has an outer barbican to defend the fort's narrow entrance gateway and the gorge below the fort. The walls, which are about 1 m (3 ft 3 in) thick, are made from locally quarried limestone. They enclose an inner bailey that is separated into two distinct levels by the difference in the site's natural rock height. Access between the levels is via a small stone stairway that was once protected by a stone wall and gateway. In event of attack, the fortification's design permits the defenders to fall back to higher ground as each level falls. See also Mirabella Fortress (Peovica) References
Stari grad (Omiš)

Stari grad ili Fortica je tvrđava na brdu iznad Borka i Omiša. Povijest Tvrđava Starigrad podignuta je na strateški važnom položaju na vrhu Omiške Dinare kao zaštita grada Omiša. Prvi put se spominje u mletačkim izvorima 1443. godine pod nazivom Starigrad. Opis Ulaz brane trokutasti bastioni zidani masivnim kamenim blokovima s anatirozom podignuti 1571. godine. Južna strana tvrđave s kruništem na vrhu pruža se prema glavnoj kvadratnoj kuli na zapadu. Kasnogotička kvadratna kula presvođena je svodom od sedre s terasom na vrhu. U unutrašnjem dvorištu sačuvani su ostaci zgrada za posadu, cisterne i manje kapelice. Tvrđava Starigrad istaknut je spomenik vojne arhitekture s konca 14. stoljeća s bastionskim dodacima druge polovice 16. stoljeća. Zaštita Pod oznakom Z-5012 zavedena je pod vrstom "nepokretna kulturna baština - pojedinačna", pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "vojne i obrambene građevine". Izvori Vanjske poveznice
Fortica (Omiš)

Fortica (más néven Stari grad Omiš) egy középkori várrom Horvátországban, a Split-Dalmácia megyei Omiš határában. Fekvése Omiš városa felett egy 311 méteres magasságú hegygerincen helyezkedik el. Története A Fortica erődöt a horvát - török háborúk idején építették elsődleges védekezésként az Oszmán Birodalom ellen. Építésének az volt a célja, hogy támadás esetén menedéket biztosítson a helyiek számára, olyan fellegvár legyen, ahova visszavonulhatnak a törökök elől és tartósan ellenállhatnak nekik. Története során sohasem ostromolták. A török veszély megszűnése után elhagyták, azóta pusztul. A vár mai állapota A kőből épített erődítmény védelmi kvalitásai abból a magasságból származnak, amelyen felépült. Ezért védőfalai nem a legerősebbek és elrendezése sem legkorszerűbb. A legmagasabb ponton egy kétszintes, négyzet alakú torony áll, amely mind kilátónak, mind őrhelynek szolgál. Az erőd túlsó végén egy egyszerű bástya áll, amely a megközelítésére szolgáló utat és a gerincvonalat fedezi. Az erőd külső barbakánja azt a célt szolgálja, hogy megvédje az erőd keskeny bejárati kapuját és az erőd alatti szurdokot. A körülbelül 1 méter vastag falak helyben kőfejtett mészkőből készültek. A falak egy belső udvart zárnak magukba, amelyet a terep természetes magasságkülönbsége két különböző szintre választ el. A szintek között egy kis kő lépcső vezet keresztül, amelyet egykor kőfal és átjáró védett. Támadás esetén az erődítmény kialakítása lehetővé tette a védők számára, hogy az egyes szintek elfoglalásakor visszavonuljanak a magasabb szintekre. A város központjából jól megjelölt ösvény halad az erődig, ahonnan az egyik legnagyszerűbb kilátás nyílik Dalmáciának erre a részére, Brač, Hvar és Šolta szigeteire, a Cetina szurdokára és Poljica nagy részére. A Fortica amellett hogy őrhely volt menedékhelyül is szolgált a támadó ellenséggel szemben. Erről a helyről már idejekorán észlelték a közeledő ellenséget és nagyban hozzájárult ahhoz, hogy Omišt története során sohasem tudták elfoglalni. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Starigrad fortress című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Flugplatz Grobnik/Grobničko Polje

Der Sportflugplatz Grobnik/Grobničko Polje (kroat. Zračna luka Grobnik/Grobničko Polje, ICAO-Code: LDRG) ist 11 km nordöstlich von Rijeka entfernt. Verkehrsanbindung Der Flughafen ist von Rijeka aus mit dem Auto über die Autobahn A6 zu erreichen. Des Weiteren gibt es eine Busverbindung nach Rijeka. Siehe auch Infrastruktur, Verkehr und Telekommunikation in Kroatien
Zračno pristanište Grobnik

Zračno pristanište Grobnik bio je riječki aerodrom u vrijeme letenja elisnih aviona u javnom zračnom prometu. Nakon toga je ostao u funkciji sportskog aerodroma, a naknadno je dograđen sadržajima za održavanje auto-moto utrka. U vlasništvu je MORH-a. Uzletno-sletna staza je od asfaltnog kolnika dužine 1.600 m i širine 30 m. Prema klasifikaciji ICAO-a ima kodnu oznaku 3C. Staza je neinstrumentalna, predviđena za dnevno letenje. Na aerodromu je stacioniran aeroklub i tu se odvija sportsko-rekreacijsko letenje i školovanje. Projekti i aktivnosti U planu je ulaganje u aerodrom "Grobnik" s ciljem njegovog aktiviranja u ulozi središnjeg aerodroma za razvoj lokalnih zračnih linija na području Primorsko-goranske i susjednih županija koje gravitiraju Rijeci. Preduvjet za realizaciju ovoga projekta je uređenje vlasničkih odnosa, koje sa sadašnjeg vlasnika Ministarstva obrane Republike Hrvatske treba prenijeti na Primorsko-goransku županiju i zainteresirane jedinice lokalne samouprave. Izvor Službene stranice Primorsko-goranske županije Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. rujna 2007. (Wayback Machine) (dozvola za korištenje sadržaja)
Gavanovac

Gavanovac je jezero u Nacionalnom parku Plitvička jezera, pripada u skupinu Donjih jezera. Nalazi se na nadmorskoj visini od 514 metara. Površine je 1 hektar, uz najveću dubinu od 10 metara. Njegova dužina iznosi 100 m, a širina 65 m. Opis Jezero Gavanovac smješteno je neposredno nizvodno Slapa Milke Trnine, te je jedno od manjih Donjih jezera. Također, ovo jezero je omeđeno mnogim strmim liticama. Postoje, nikad dokazane, pretpostavke da s dna ovog jezera voda otječe u nepoznatom smjeru. Voda se iz Gavanovca prelijeva preko sedrenih kaskada što se uz pješačku stazu ruše u niže jezero Kaluđerovac, nazvanih Velike Kaskade. Gavanovac jezero ili Gavanovo — dobilo je svoje ime prema legendi da je u jezeru nestalo Gavanovo blago. Vrela Vanjske poveznice
Temple d'August de Pula

El temple d'August (en croat: Augustov hram) és un temple romà ben conservat a la ciutat de Pula, a Croàcia (conegut en temps dels romans com Pola). Dedicat al primer emperador romà, August, es construïa probablement durant la vida de l'emperador entre el 2 aC i el 14. Era construït en un pòdium amb un porxo amb columnes corínties que mesuren al voltant de 8 m per 17,3 m. El fris, ricament decorat, és similar al de la Maison Carrée de Nimes, França. La dedicatòria del temple originalment consistia en unes lletres de bronze adjuntades al pòrtic. Només en resten els forats i el text s'ha destruït gradualment. Tanmateix, constava d'una dedicatòria estàndard també trobada en altres temples d'August: ROMAE · ET · AUGUSTO · CAESARI · DIVI · F · PATRI · PATRIAE Roma i August Cèsar, fill de la divinitat, pare de la pàtria Referències
Augustus-Tempel (Pula)

Der Augustus-Tempel (kroatisch Augustov Hram) in Pula (lat. Pola) in Kroatien stammt aus dem 1. Jahrhundert n. Chr. Zu finden ist der Tempel auf dem Platz der Republik. Von den Einwohnern Pulas wird dieser Platz auch Forum genannt. Der Augustustempel ist ein wohlproportionierter Bau, der trotz der relativ geringen Dimensionen ausgesprochen monumental wirkt. Er ist ein äußerst wertvolles Beispiel des Tempelbaus im frühesten Kaiserreich. Gebaut wurde der Tempel während der Herrschaft des Kaisers Augustus (27 v. Chr. – 14 n. Chr.). Er war dem Kaiser und der Göttin Roma gewidmet. Das rechteckige Fundament bildet einen erhöhten Unterbau. Die Rückseite des Tempels nimmt eine geschlossene Cella ein, während sich im Vorderteil ein offener aus vier Front- und je einer Seitensäule gebildeter Pronaos befindet. Unter dem Dach verläuft fast um den ganzen Tempel ein dekorativer Relieffries. Nach der Antike diente der Tempel eine Zeitlang als Kirche und danach als Getreidespeicher. Napoleons Marschall Marmont ließ Anfang des 19. Jahrhunderts das erste Lapidarium antiker Steindenkmäler darin errichten. Der Tempel wurde 2 Monate vor dem Ende des Zweiten Weltkriegs von einer US-amerikanischen Fliegerbombe getroffen und weitgehend zerstört. In den Jahren von 1945 bis 1947 wurde er von italienischen Archäologen restauriert. Der kleine Innenraum ist zu besichtigen und enthält einige wenige, aber bedeutende archäologische Funde, die Teil der Antikensammlung des Archäologischen Museums Istriens in Pula sind. Literatur Antun Travirka: Pula, Geschichte – Kultur – Künstlerisches Erbe. Zadar 2002, ISBN 953-179-562-2. Weblinks
Templo de Augusto (Pula)

El templo de Augusto (en croata:Augustov hram) es un templo romano conservado en la ciudad de Pula, en Croacia (conocido en tiempos de los romanos como Pola). Historia Dedicado al primer emperador romano, Augusto, se construyó probablemente durante la vida del emperador, entre el año 2 a. C. y el 14 d. C.​ Se levanta sobre un podio, con un pórtico tetrástilo con columnas corintias que miden alrededor de 8 m por 17,3 m. El friso, ricamente decorado, es similar al de la Maison Carrée en Nimes, Francia.​ La dedicatoria del templo consistía originalmente, en unas letras de bronce adjuntadas al pórtico, de las que sólo quedan los agujeros en la piedra que las sostenían y una parte del texto. Constaba de una dedicatoria estándar encontrada también, en otros templos dedicados a Augusto: ROMAE · ET · AUGUSTO · CAESARI · DIVI · F · PATRI · PATRIAE Roma y Augusto César, hijo de la divinidad, padre de la patria Esto indica que el templo estaba codedicado a la diosa Roma, personificación de la ciudad o estado de Roma.​ A diferencia de otros templos posteriores, como el Templo de Divus Augusto en Roma, este no estaba dedicado a divus (el deificado) Augusto, un título sólo dado al emperador después de su muerte. Este hecho junto al estilo arquitectónico del templo ha permitido a los arqueólogos datarlo en el periodo tardío del gobierno de Augusto, anterior a su muerte en el año 14 d. C.​ El templo formaba parte de una tríada compuesta por tres templos. El de Augusto, se situaba en el lado izquierdo del templo central, y el de la diosa Diana se ubicaba en el otro lado del templo principal. Aunque el templo central, más grande no ha sobrevivido, toda la parte posterior del Templo de Diana es claramente visible debido a que fue incorporada al Palacio Comunal, construido en 1296. Durante el Imperio bizantino el templo fue convertido en iglesia, lo que permitió su supervivencia hasta los tiempos modernos, más tarde fue utilizado como granero. Durante la Segunda Guerra Mundial fue dañado seriamente, durante un bombardeo aéreo de los aliados en el año 1944, siendo reconstruido en 1947. Actualmente es utilizado como lapidario para mostrar elementos de la escultura romana.​​ Galería de imágenes Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Templo de Augusto.
Augustov hram

Augustov hram je dobro očuvani rimski hram u centru Pule (u rimsko doba Pola) na središnjem gradskom trgu Forum. Hram koji je posvećen prvom rimskom caru Augustu sagrađen je za vrijeme careva života između 2. pr. Kr. i njegove smrti 14. godine nove ere. Nalazi se na podiju s tetrastilnim prostilnim trijemom s korintskim stupovima. Građen je u zahtjevnoj tehnici opus isodomum. Dimenzije hrama su 8 m sa 17.3 m. Bogato urešen friz nalik je onome na većem i starijem hramu Maison Carrée u Nîmesu, Francuska. Natpis posvete hrama izvorno se sastojao od brončanih slova pričvršćenih na portiku. Danas su ostale sačuvane samo pričvrsne rupe, a većina natpisa stradala je tijekom vremena. Ipak, natpis se sastojao od standardne posvete koja je također pronađena na ostalim Augustovim hramovima, a glasila je: ROMAE • ET • AUGUSTO • CAESARI • DIVI • F • PATRI • PATRIAE Romi i Augustu Cezaru, božanskom sinu, ocu domovine Ovo pokazuje da je hram izvorno bio posvećen i božici Romi, personifikaciji grada Rima. Za razliku od ostalih hramova kao što je Hram Divusa Augusta u Rimu, hram nije bio posvećen divusu (božanskome) Augustu – što je bila titula dana caru nakon smrti. To je, uz arhitektonski stil hrama, omogućilo arheolozima datiranje hrama u kasni augustejski period prije Augustove smrti 14. godine nove ere. Pod bizantskom upravom hram je pretvoren u crkvu što mu je omogućilo da preživi do modernih vremena, kada je pretvoren u spremište žita da bi početkom 19. stoljeća u njemu bio smješten muzej kamenih spomenika. Tijekom savezničkog zračnog napada 1944. pogođen je bombom i gotovo u potpunosti uništen, pa je 1947. rekonstruiran. Danas služi kao lapidarij u kojem su izložene rimske antičke skulpture od kamena i bronce. Galerija Više informacija Amfiteatar u Puli Izvori Vanjske poveznice
Tempel van Augustus (Pula)

De Tempel van Augustus (Kroatisch: Augustov hram) is een goed bewaard gebleven Romeinse tempel in Pula, Kroatië. Hij is waarschijnlijk gebouwd tussen 2 v.Chr. en 14 n.Chr. en is opgedragen aan Augustus, de eerste keizer van het Romeinse Rijk. Geschiedenis De tempel maakte oorspronkelijk deel uit van een geheel van drie tempels. De tempel van Augustus stond aan de linkerkant van de hoofdtempel. Aan de rechterkant stond een tempel voor de godin Diana. Hoewel de grote centrale tempel reeds verdwenen is, kan men de achterkant van de tempel van Diana nog steeds duidelijk zien. Dit komt doordat de muur nu deel uitmaakt van het stadhuis van Pula, dat gebouwd is in 1296. Onder Byzantijnse heerschappij werd de tempel omgebouwd tot kerk, en later tot graanschuur. In de 19e eeuw was het gebouw gedeeltelijk verborgen door huizen, opdat de bezoeker geen zicht zou krijgen op het gebouw tot deze er dicht bij staat. Tijdens de Tweede Wereldoorlog, in 1944, werd het gebouw getroffen door een bom en bijna helemaal verwoest. In 1947 werd de tempel heropgebouwd. Tegenwoordig wordt de tempel gebruikt als lapidarium om Romeinse beeldhouwkunst tentoon te stellen. Architectuur De prostyl tempel heeft een tetrastyl-porticus (een portiek met vier zuilen aan de voorzijde), en is gebouwd op een podium. Via een trap aan de voorkant is de tempel te bereiken. Het bouwwerk meet ongeveer 8 bij 17,3 meter en is 14 meter hoog. De zuilen zijn in de Korinthische stijl. De rijk versierde fries is vergelijkbaar met de fries van het in dezelfde periode gebouwde Maison Carrée in Nîmes, Frankrijk. Op de tempel staat de volgende tekst: ROMAE · ET · AUGUSTO · CAESARI · DIVI · F · PATRI · PATRIAE Voor Roma en Augustus Caesar, zoon van de goddelijke [Julius Caesar], vader des vaderlands Hierdoor weet men dat de tempel ook gewijd was aan de verpersoonlijking van de stad Rome, Roma, die als godin werd vereerd. In tegenstelling tot latere tempels, zoals de Tempel van Augustus in Rome, was deze niet opgedragen aan de vergoddelijkte Augustus, een titel die alleen werd gegeven na de dood van een keizer.
Храм Августа (Пула)

Храм Августа в Пуле (хорв. Augustov hram) — сохранившийся древнеримский храм на территории современного хорватского города Пула. Храм, посвященный первому римскому императору Октавиану Августу, был, вероятно, построен при его жизни — в период между 27 годом до н. э. и смертью императора в 14 году н. э. Храм был возведён на подиуме и украшен коринфскими колоннами; он имеет размеры примерно 8 на 17,3 метров при высоте в 14 метров. Является одним из двух древнеримских храмов, наиболее полно сохранившихся за пределами современной Италии — наряду с Мезон Карре. Проект воссоздания Храма Августа разрабатывал австрийский архитектор Петер фон Нобиле. Примечания Литература Antun Travirka: Pula, Geschichte — Kultur — Künstlerisches Erbe. Zadar 2002, ISBN 953-179-562-2. Radovan Radovinovic: The Croatian Adriatic, pp. 48-49. Naklada Naprijed, 1999, ISBN 953-178-097-8. Ссылки Cristina Vojić Krajcar. Augustus Temple and the Forum in Pula (англ.). istria-culture.com. Istria Culture / Turistička zajednica Istarske županije (2019). Дата обращения: 4 февраля 2020.
Августов храм у Пули

Августов храм у Пули је добро очувани римски храм у центру Пуле на средшњем градском тргу Форум. Саграђен је у 1. веку нове ере у за време владавине цара Веспазијана. Посвећен је беатификованом цару Августу. Храм је смештен на подијуму с тетрастилним простилним тремом с коринтским стубовима. Грађен је у захтевној техници opus isodomum. Димензије храма су 8 × 17,3 метара. Има богато украшен фриз који је сличан фризу на већем и старијем храму Мезон Каре у Ниму, Француска. Храм је првобитно био посвећен богињи Роми, персонификацији града Рима. За разлику од осталих храмова, где спада и храм Дивуса Августа, овај храм није био посвећен дивусу (божанском) Августу — што је била титула дата цару након његове смрти. Ово је, заједно са архитектонским стилом храма, омогућило археолозима да датирају храм у касни августовски период пре Августове смрти 14. године нове ере. Под византијском управом, храм је претворен у цркву, што му је омогућило да преживи до модерних времена, када је претворен у спремиште жита, да би у 19. веку у њему био смештен музеј камених споменика. Током бомбардовања Пуле у Другом светском рату храм је погођен бомбом и готово у потпуности уништен, али је 1947. године реконструисан. Данас служи као лапидаријум у ком су изложене римске античке скулптуре од камена и бронзе. Референце Спољашње везе
Augustus tempel, Pula

Augustus tempel (kroatiska: Augustov hram) är ett kulturmärkt antikt romerskt tempel i Pula i Kroatien. Det är tillägnat den romerska gudinnan Roma och Roms förste kejsare Augustus. Templet uppfördes troligtvis någon gång under Augustus regeringstid 2 f.Kr.-14 e.Kr. Det ligger vid den nordvästra delen av Pulas centrala torg Forum och är en av stadens turistattraktioner. Historik Augustus tempel var ursprungligen en del av en triad bestående av tre tempel. Augustustemplet stod till vänster om det centrala templet. Till höger om det centrala templet stod ett tempel tillägnat gudinnan Diana. Dianas tempel tros ha varit identiskt med Augustus tempel och dess baksida är integrerad i Kommunpalatset, uppfört 1296. Det tidigare centrala palatset finns inte längre. Från att ha varit ett hedniskt tempel tillägnat Roma och Augustus kom Augustus tempel under den bysantinska tiden att tjäna som kyrka. Senare kom det att tjäna som spannmålsförråd och i början av 1800-talet var ett museum för minnesmärken i sten inrättat i templet. Under andra världskriget och de allierades bombräder mot Pula 1944 träffades templet av en bomb och raserades. Det återbyggdes 1945-1947 och rymmer idag ett lapidarium med antika sten- och bronsskulpturer. Arkitektur Templet är uppfört på ett podium och är en tetrastyl med en prostyl bestående av fyra korintiska kolonner. Byggnaden är cirka 8 meter bred och 17,3 meter lång. Dess rikligt dekorerade friser liknar de som finns på det större och äldre templet Maison Carrée i Nîmes i Frankrike. Ovanför portiken finns en inskription, ursprungligen i brons, som lyder: ROMAE · ET · AUGUSTO · CAESARI · DIVI · F · PATRI · PATRIAE För Roma och kejsaren Augustus, den gudomliga sonen, faderlandets fader Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Augustus tempel, Pula. Referenser Noter
Faculty of Political Science, University of Zagreb

The Faculty of Political Science in Zagreb (Croatian: Fakultet političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, abbreviated FPZG) is one of the constituent institutions of the University of Zagreb. History The Faculty was founded by the Parliament of the People's Republic of Croatia on 23 February 1962 as part of the University of Zagreb. Classes began in November of that year. In 1971 the Faculty launched a journalism school that later evolved into a separate study program. Since 2005, with the introduction of the comprehensive university reform based on Bologna Declaration, political science and journalism programs offer bachelor and master programs. Postgraduate specialist programs and a three-year doctoral program in political science are also available. During the 2020 Zagreb earthquake the building of the faculty had been severely damaged and had to subsequently undergo a full reconstruction that was successfully completed in 2025. Organization Research and teaching at the Faculty is organized into nine academic departments: Department of Croatian Politics Department of Media and Communication Department of Comparative Politics Department of Public Policy, Management and Development Department of International Relations and Security Studies Department of Political and Social Theory Department of Foreign Languages, Pedagogical and Physical Education Department of Strategic Communication Department of Journalism and Media Production References External links Official website of the Faculty Official website of the University of Zagreb