NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dugoino

Dugoino, Duga o Dugo (in croato: Dugo) è un isolotto della Croazia, situato in mare aperto a sud-ovest di Sebenico, che fa parte dell'arcipelago omonimo. Amministrativamente appartiene al comune di Sebenico, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isolotto si trova 7,1 km a nord-est di punta Rassoghe o Rassoche (rt Rashoe), la punta sud-orientale di Zuri, 5 km a sud-est di punta Sira (rt Sir), l'estremità sud-est di Smolan, e 4,3 km a sud-ovest di punta Rat (Rat), l'estremità sud-orientale di Zlarino. Dugoino ha una superficie di 0,11 km², uno sviluppo costiero di 1,5 km e un'altezza massima di 24 m 43°38′42″N 15°49′10″E43°38′42″N, 15°49′10″E. Isole adiacenti Zoccolo, Zoccol, Socol o Zocol (Sokol), scoglio situato 2,8 km a nord-ovest e 1,6 km a ovest di Sorella Piccola; misura circa 200 m di lunghezza, ha un'area di 0,018 km², una costa lunga 535 m ed è alto 11 m 43°40′04″N 15°48′38″E43°40′04″N, 15°48′38″E. Sorella Piccola (Sestrica Mala), 1 M a nord. Gorgo, Vertigliaco, Vertlaize o Verdez grande (Vrtljača o Vrkljača), scoglio 1,5 km a nord-est; ha un'area di 8698 m², una costa lunga 342 m ed è alto 8 m 43°39′30″N 15°49′38″E43°39′30″N, 15°49′38″E. Camicia, Caminac, Comicaz o Verclez piccolo (Kamičac), scoglio a nord-ovest, a circa 1,2 km. Ha un'area di 2263 m² e un'altezza di 3 m 43°39′01″N 15°49′59″E43°39′01″N, 15°49′59″E. Comorisco (Komorica), piccolo isolotto situato a est, a circa 1,6 km. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 27 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 27 ottobre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Sebenico Isole della Croazia
Dugo

Dugo je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 4 km jugozahodno od otoka Zlarina. Njegova površina meri 0,11 km². Dolžina obalnega pasu je 1,5 km. Najvišji vrh na otočku je visok 24 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Дуго

Дуго је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, у акваторији града Шибеника у групи од 15 острва и острваца око Зларина. Дуго се налази 4 км југозападно од острва Зларина. Површина острва износи 0,11 км². Дужина обалске линије је 1,5 км.. Највиши врх на острву је висок 24 метра. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. јун 2013) стр. 26.
Tramerka

Tramerka je nenaseljeni otočić zapadno od Molata. Od obale Molata je udaljen oko 2,3 km, a najbliži otok mu je Obljak, oko 700 metara sjeveroistočno. Površina otoka je 745.407 2, duljina obalne crte 4263 m, a visina oko 51 metar. Izvori
Tramerca

Tramerca o Tramerca grande (in croato Tramerka) è un isolotto disabitato della Croazia situato a sud dell'isola di Isto e a ovest di Melada. Amministrativamente appartiene alla città di Zara, nella regione zaratina. Geografia Tramerca si trova 2,28 km a ovest di Melada, a ovest della punta Kamenjev rt, e 3,1 km a sud di punta Benussi (rt Benuš) sull'isola di Isto. Nel punto più ravvicinato, punta Darchio (Artić) nel comune di Brevilacqua, dista dalla terraferma 26,7 km. Tramerca è un grande isolotto di forma irregolare, con dei piccoli promontori che si allungano a nordovest e a sudest. Misura 1,37 km di lunghezza (da nordovest a sudest) e 900 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,745 km² e uno sviluppo costiero di 4,263 km. A est, raggiunge un'elevazione massima di 50 m s.l.m.. Isole adiacenti Rotondo (Obljak), isolotto tondeggiante situato 720 m a nordest di Tramerca. Tramerca Piccolo (Tramerčica), isolotto trapezoidale situato 880 m a est di Tramerca. La Botticella (greben Bačvica), roccia affiorante situata 660 m a sud-sudovest di Tramerca Piccolo, 940 m a sudest di Tramerca e 2,1 km a ovest di Melada. (44°12′50″N 14°47′23.9″E44°12′50″N, 14°47′23.9″E) Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 15. URL consultato il 7 aprile 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio V, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 28 aprile 2017 (archiviato dall'url originale il 23 agosto 2021). Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Tramerka

Tramerka je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Tramerka leži okoli 3 km zahodno od otoka Molat. Njegova površina meri 0,745 km². Dolžina obalnega pasu je 4,26 km. Najvišji vrh je visok 50 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Трамерка

Трамерка је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Припада акваторији Града Задра у подручју око острва Молат. Налази се око 3 км западно од острва Молат. Површина острва износи 0,0745 км². Дужина обалске линије је 4,26 км.. Највиши врх на острву је висок 50 метара. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića стр. 15.
Ploče-Tor

Das Ploče-Tor [ˈplɔtʃɛ-Tor] in der kroatischen Stadt Dubrovnik war nach dem Pile-Tor das zweite Haupteingangstor in die durch die Stadtmauer eingeschlossene Altstadt Dubrovnik. Das Ploče-Tor, früher nach einer Kirche in der Nähe „St.-Luka-Tor“ genannt, wurde im heutigen Aussehen 1450 durch Simeon della Cava gebaut. In dieses Tor mündeten die Handelswege für die Karawanen aus dem Orient. Sowohl die Ausgestaltung der beiden inneren Tore wie auch die Brücken (erbaut 1449–1450) erinnern an das Pile-Tor im Westen der Altstadt, das als Vorbild diente. Neben dem Pile-Tor war das Ploče-Tor einer der beiden Haupteingänge in die Altstadt. Im 19. Jahrhundert wurde das Tor erweitert und breiter gemacht. Das äußere Tor erbaute Mihajlo Hranjac 1628. Den Schutz dieses Eingangstores in die Altstadt gewährte die mächtige, 1462 im Nordosten der Stadt errichtete Festung Revelin. Mit dem Ploče-Tor war sie durch eine Brücke verbunden. Einzelnachweise Weblinks www.dubrovnikcity.com, eine interaktive Karte der Altstadt
Vrata od Ploča

Vrata od Ploča su istočni ulaz u dubrovački stari grad, a nalaze se u dijelu Ploče, po kojem su i dobila ime. Vrata od Ploča su podignuta na istom načelu kao i Vrata od Pila tj. s vanjskim i unutarnjim vratima, s kamenim mostom preko opkopa i drvenim mostom na podizanje. Vanjska su vrata izgrađena 1450. godine, izgradio ih je Simon della Cava, a most s jednim lukom podignut je godinu dana ranije po uzoru na stari most pred Vratima od Pila. Unutarnja su vrata izgrađena u romaničkom stilu, kao i lik sv. Vlaha nad njima. Do unutarnjih su vrata, za vrijeme austrijske okupacije u 19. stoljeću, probijena još jedna, mnogo šira, vrata. Vanjske poveznice Društvo prijatelja dubrovačke starine Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. lipnja 2012. (Wayback Machine)
Brama Ploče

Brama Ploče (chorw. Vrata od Ploča, dawniej Vrata sv. Luke - "Brama św. Łukasza") – brama miejska w północno-wschodnim narożniku murów miejskich Dubrownika, w sąsiedztwie baszty św. Łukasza. Prowadziła do przedmieścia Ploče (dziś część dzielnicy Dubrownika Ploče-Iza Grada). Brama Ploče składa się z bramy zewnętrznej i wewnętrznej. Brama wewnętrzna została zbudowana w stylu romańskim, na jej tympanonie zachowało się romańskie popiersie św. Błażeja. Brama wewnętrzna miała niecałe 2 m szerokości i była najwęższa z bram Dubrownika; pod koniec XIX wieku Austriacy poszerzyli ją poprzez przebicie dodatkowego przejścia. Stoi nad nią baszta Asimon. Bramę zewnętrzną zbudowano w 1450 według projektu Simona della Cava. Rok wcześniej przerzucono przez fosę jednoprzęsłowy most wzorowany na dawnym moście sprzed bramy Pile, ale częściowo zwodzony. Przejście z bramy zewnętrznej do wewnętrznej biegnie wzdłuż ściany fortu Revelin, obok niewielkiego placu Trg Oružja. Bibliografia Sławomir Adamczak, Katarzyna Firlej Chorwacja i Czarnogóra. Praktyczny przewodnik, wydanie pierwsze, Wydawnictwo Pascal, Bielsko-Biała 2003, ISBN 83-7304-154-0, s.234-252 Zuzanna Brusić, Salomea Pamuła Chorwacja. W kraju lawendy i wina. Przewodnik, wydanie III zaktualizowane, Wydawnictwo Bezdroża, Kraków 2006, ISBN 83-60506-45-0, s.260-282 Piers Letcher Chorwacja. Przewodnik turystyczny National Geographic, wydanie polskie, Wydawnictwo G+J RBA, b.m.w., 2008, ISBN 978-83-60006-70-2, s.343-381 Robert Župan Dubrovnik. Plan grada - city map - Stadtplan - pianta della citta, TRSAT d.o.o., Zagreb 2006, ISBN 978-953-6107-35-3 Dubrovnik. Gradske utvrde i vrata od Grada (chorw.)
Vrata s Ploč, Dubrovnik

Vrata s Ploč so mestna vrata, ki branijo vzhodni dostop v mesto Dubrovnik. Vzhodni dostop v mesto varuje cel labirint zidov, stolpov in utrdb. Ker pa je pred mestnim obzidjem še samostojno stoječa trdnjava Revelin vzhodni vhod v mesto sestoji iz zunanjih in notranjih vrat. Notranja vrata so manjša, sezidana v romanskem slogu, nahajajo pa se v pasu obrambnega zida ter jih varuje visok stolp Asimomon, pozidali pa so jih v 14. stoletju. Zunanja vrata so ob jugozahodnem oglu trdnjave Revelin, sezidal pa jih je sredi 15. stol. Simeone della Cava. Vrata so v 19. stol. razširili. Kamniti most nad obrambnim jarkom, ki vodi do vrat je bil zgrajen sredi 15. stoletja.
Врата од Плоча

Врата од Плоча су источни улаз у дубровачко старо градско језгро, а налазе се у делу Плоче, по којем су и добила име. Врата од Плоча су подигнута на истом принципу као и Врата од Пила, са спољним и унутрашњим вратима, са каменим мостом преко опкопа и дрвеним мостом на подизање. Спољна врата су саграђена 1450. године, а саградио их је Симон дела Кава. Мост са једним луком подигнут је годину дана раније по узору на стари мост пред Вратима од Пила. Унутрашња врата су саграђена у романичком стилу, као и лик светог Влаха (Власија) над њима. До унутрашњих врата су, за време аустријске окупације у 19. веку, пробијена још једна, много шира врата. Референце Спољашње везе Друштво пријатеља дубровачке старине
Pločeporten

Pločeporten (kroatiska: Vrata od Ploča) är en stadsport i Dubrovnik i Kroatien. Stadsporten är belägen i den östra delen av Gamla stan och dess yttre port uppfördes 1450. Pločeporten var näst efter Pileporten den viktigaste porten som ledde in till det medeltida Dubrovnik. Historik och beskrivning Pločeporten har liksom Pileporten en inre och en yttre port. Den yttre porten uppfördes 1450 enligt ritningar av Simeon della Cava och vidgades i slutet av 1800-talet. En valvbro i sten över en djup vallgrav förbinder porten med Revelinfästningen. Bron uppfördes 1449 med valvbron vid Pileporten som förebild. Vid den yttre porten finns en vindbrygga i trä som under medeltiden hissades upp nattetid. Den inre porten är uppförd i romansk stil. Den har en bredd på två meter och är därmed betydligt smalare än den yttre porten. Ovanför porten som har en skulptur föreställande stadens skyddshelgon sankt Blasius reser sig Asimontornet. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pločeporten. Referenser Noter
Vanga

Vanga, Krasnica, nekad i Titov otok je nenaseljeni otočić u Brijunskom otočju, uz zapadnu obalu Istre. Otok leži 2 km zapadno od Velog Brijuna. Površina otoka je 193.806 m2, duljina obalne crte 2695 m, a visina 9 metara. Sastoji se od dva dijela spojena prevlakom širokom oko 25 metara. Povijest Bio je naseljen već u rimsko doba. U 1. stoljeću bilo je na istočnoj obali otoka izgrađeno rimsko naselje. Otokom danas upravlja hrvatska vlada. Izvori
Vanga (Brioni)

Vanga o scoglio Levanghe (in croato Krasnica o Vanga) è un isolotto disabitato della Croazia e fa parte dell'arcipelago delle isole Brioni, lungo la costa istriana. Amministrativamente appartiene all'istituzione pubblica del Parco nazionale di Brioni del comune di Pola, nella regione istriana. Geografia Vanga si trova nella parte centrale dell'arcipelago delle isole Brioni, 1,7 km a ovest di Brioni Maggiore, 1 km a ovest di Madonna del deserto, 375 m a sud di Gallia, 470 m a sud-est di Gronghera e 715 m a nord-ovest di Orsera. Nel punto più ravvicinato, punta Cristo (rt Proština)), dista dalla terraferma 5,2 km. Vanga è un isolotto composto da due parti collegate tra loro da una breve lingua di terra. Orientato in direzione nordovest-sudest, misura 910 m di lunghezza e 390 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,194 km² e uno sviluppo costiero di 2,695 km. A nord, raggiunge un'elevazione massima di 8,7 m s.l.m. Note Bibliografia Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-8190-015-2. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 3. URL consultato il 23 febbraio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia
Ванга (остров)

Ванга (хорв. Vanga) или Красница (хорв. Krasnica) — необитаемый остров в хорватской части Адриатического моря. Находится у западного побережья полуострова Истрия. Лежит в двух километрах западнее острова Вели-Бриюн и вместе с другими островами архипелага входит в состав национального парка Бриони, открытого в 1983 году. География Имеет площадь 0,194 км² и является третьим по величине островом архипелага Бриони. Протяжённость береговой линии острова составляет 2,7 километра. История Остров был заселён со времён римлян, которые в I веке нашей эры основали поселение на восточном побережье. Примечания
Krasnica (Vanga)

Krasnica je majhen otoček v skupini Brionskih otokov ob jugozahodni obali Istre severozahodno od Pule. Krasnica, na nekaterih zemljevidih imenovana tudi Vanga, ki leži okoli 2 km zahodno ob Velikega Brijuna, je bila naseljena že v rimski dobi. V 1. stoletju je bilo na vzhodni obali otočka zgrajeno rimsko naselje. Površina otočka meri 0,194 km². Dolžina obalnega pasu je 2,7 km. Po obliki spominja na številko 8. Na Vangi je dal Tito urediti svojo zasebno vilo s sadovnjaki (znane so predvsem tukajšnje mandarine, ki jih je daroval jugoslovanskim otrokom) in vinogradi. Sprva je bila na otoku postavljena le senčnica. Del otoka za otokom Madono je viden iz Bele vile. Glej tudi Seznam otokov na Hrvaškem
Otočić Krasnica

Otočić Krasnica är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Istrien, i den västra delen av landet, 200 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,28 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Krasnica är mycket platt. Öns högsta punkt är 9 meter över havet. Den sträcker sig 0,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Lovorikovac

Lovorikovac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Lovorikovac leži vzhodno od zaliva Sutvid na Pelješčcu. Njegova površina meri 0,061 km². Dolžina obalnega pasu je 1,08 km. Najvišji vrh na otočku doseže višino 22 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Ловориковац

Ловориковац је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Ловориковац се налази источно од залива Сутвид на полуострву Пељешцу. Површина острвца износи 0,061 км². Дужина обалске линије је 1,08 км.. Највиша тачка на острву је висока 22 м. Референце
Lovorikovac

Lovorikovac är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den sydöstra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Terrängen på Lovorikovac är varierad. Öns högsta punkt är 16 meter över havet. I omgivningarna runt Lovorikovac växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor
Ceja

Ceja je nenaseljeni otočić u Medulinskom otočju, koje se nalazi u Medulinskom zaljevu, na jugu Istre. Otočić leži oko 2 km sjeverno od rta Franina, na vrhu rta Kamenjak. Površina otoka je 183 396 m2, duljina obalne crte 1643 m, a visina 22 metra. Izvori
Cielo (Croazia)

Cielo (in croato Ceja) è un isolotto disabitato della Croazia, situato all'estremità meridionale dell'Istria, a sudest di Pola. Amministrativamente appartiene alla città di Medolino, nella regione istriana. Geografia Cielo si trova nella parte centro-occidentale del golfo di Medolino, circa 2 km a nordest di capo Promontore. Nel punto più ravvicinato dista 840 m dalla terraferma (Prestanišin rt). Cielo è un isolotto, il maggiore per area nel golfo di Medolino, dalla forma ovale che si restringe leggermente nella parte settentrionale. Orientato in direzione nordest-sudovest, misura 600 m di lunghezza e 430 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,183 km² e uno sviluppo costiero di 1,64 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 22,3 m s.l.m. Isole adiacenti Scoglio Sorzer (Šekovac), scoglio ovale a sudovest di Cielo. Fenera (Fenera), isolotto a sud-sudest di Cielo. Scoglio Santa Marina (Bodulaš), altro isolotto a nordest di Cielo. Scoglio Trombolo (Trumbuja), scoglio rotondo a nordovest di Cielo. Levan Grande (Levan), isolotto a nordest di Cielo, nella parte orientale del golfo. Levan Piccolo (Levanić), scoglio poco a sud del precedente. Note Bibliografia (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 4. URL consultato il 19 gennaio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia
Ceja

Ceja je majhen nenaseljen otoček v Medulinskem zalivu v hrvaškem delu Istre. Otoček je oddaljen okoli 2 km severno od rta Franina, ki leži na koncu polotoka Kamenjak. Površina otočka je 0,183 km², dolžina obalnega pasu meri 1,64 km. Najvišji vrh je visok 22 mnm. Poleti na otoku deluje manjša restavracija, iz Medulina do Ceje turistične ladjice vozijo kopalce. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Цеја

Цеја је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у акваторији општине Медулин. Острво је једно од 7 острва која се налазе пред односно у Медулинском заливу око 2 км северно од рта Франина на полуостврву Камењак. Површина Цеје износиоси 0,183 км². Дужина обалске линије је 1,64 км.. Највиши врх на острву је висок 22 метара. Види још Списак острва у Хрватској Референце
Otočic Ceja

Otočic Ceja är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Istrien, i den västra delen av landet, 200 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,18 kvadratkilometer. Terrängen på Otočic Ceja är platt. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,5 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Kručica (otok)

Kručica je nenaseljeni otočić u otočju Lastovci, istočno od Lastova. Otok je od Lastova udaljen oko 1700 metara, a najbliži otok mu je Petrovac, oko 200 m prema zapadu. Površina otoka je 474.289 m2, duljina obalne crte 3,208 km, a visina 69 metara. Izvori
Kručica

Kručica je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Kručica leži jugozahodno od otočka Češvinica in zahodno od Lastova, od katerega je oddaljena okoli 2 km. Njegova površina meri 0,474 km². Dolžina obalnega pasu je 3,21 km. Najvišji vrh je visok 69 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Кручица (острво)

} Кручица је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се југозападно од острва Чешвиница и западно од Ластово од којег је удаљен око 2 км. Површина острва износи 0,474 км². Дужина обалске линије је 3,21 км.. Највиши врх на острву је висок 69 метара. Референце
Otočić Kručica

Otočić Kručica är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den södra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,58 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Kručica är platt. Öns högsta punkt är 60 meter över havet. Den sträcker sig 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,1 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor