NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Flughafen Rijeka

Der Flughafen Rijeka (kroat.: Zračna luka Rijeka, IATA-Code: RJK, ICAO-Code: LDRI) ist der internationale Flughafen von Rijeka in Kroatien. Seine Landebahn ist 2500 m lang und 45 m breit. Lage und Verkehrsanbindung Der Flughafen Rijeka liegt auf der kroatischen Insel Krk, 16 km südöstlich von Rijeka. Der Flughafen ist von Rijeka aus mit dem Auto über die Europastraße 65, die auch Magistrale genannte Nationalstraße 8 und dann über die Nationalstraße 102, die Krk-Brücke überquerend zu erreichen. Des Weiteren fährt unmittelbar nach Ankunft jedes Linienfluges ein Shuttlebus der Firma Autotrolej nach Rijeka. Ebenso fährt der Bus, angepasst den Abflugzeiten, vom Zentrum zum Flughafen. Fluggesellschaften und Ziele Seit der Aufnahme erster Linienverbindungen durch Hapag-Lloyd Express und später durch TUIfly war das Passagieraufkommen in den ersten Jahren kontinuierlich gestiegen. Zu den Verbindungen zählen im deutschsprachigen Raum Lufthansa mit Frankfurt und Eurowings mit Düsseldorf, Hamburg, Köln/Bonn sowie Stuttgart. Croatia Airlines verbindet Rijeka mit München. Zudem fliegt Ryanair nach Hahn und Wien. Zudem bietet Trade Air mit einer Saab 340A subventionierte Inlandsflüge nach Split, Dubrovnik und Osijek an. Im Jahr 2006 lag das Passagieraufkommen bei etwa 210.000 Passagieren. Umschlagplatz für Waffenlieferungen in den Nahen Osten Das Balkan Investigative Reporting Network (BIRN) veröffentlichte im Oktober 2017 einen Artikel, wonach der Flughafen Rijeka im laufenden Jahr zu einem wichtigen Umschlagplatz für Waffen, Munition und andere Waffentechnik geworden ist. Demnach wird vor allem altes Arsenal aus den ehemaligen Ländern der Sowjetunion mit durch das Pentagon durchgeführten Flügen nach Rijeka gebracht und dann weiter nach Katar zur Al Udeid Air Base geflogen. Verkehrszahlen Zwischenfälle Am 23. Mai 1971 verunglückte eine Tupolew Tu-134A (Luftfahrzeugkennzeichen YU-AHZ) der Aviogenex im Anflug auf den Flughafen Rijeka auf der Insel Krk. Bei der überharten Landung, vermutlich verursacht durch eine optische Täuschung aufgrund starken Regens, brach die rechte Tragfläche ab. Die Maschine legte sich auf den Rücken und fing Feuer, 78 Menschen starben. Nur fünf Personen konnten die Maschine lebend verlassen. Unter den Opfern war der bekannte kroatische Dichter Josip Pupačić mit seiner Frau und Tochter (siehe auch Aviogenex-Flug 130). Siehe auch Infrastruktur, Verkehr und Telekommunikation in Kroatien Weblinks Homepage des Flughafens Rijeka (deutsch, englisch und kroatisch) Einzelnachweise
Aeropuerto de Rijeka

El Aeropuerto de Rijeka (en croata: Zračna luka Rijeka) (IATA: RJK, OACI: LDRI) es un aeropuerto que sirve a la ciudad de Rijeka, en Croacia. Está localizado en la isla de Krk, a 27 km de la estación ferroviaria de Rijeka. Es operado en su mayoría por aerolíneas europeas de bajo coste, que realizan viajes turísticos a través del norte de la costa croata. El aeropuerto tuvo 210.000 pasajeros en 2006. Aerolíneas y destinos Estadísticas Incidentes y accidentes El 23 de mayo de 1971, el vuelo 130 de Aviogenex se estrelló al aproximarse al aeropuerto de Rijeka debido a un aterrizaje brusco en malas condiciones meteorológicas,​​ muriendo 78 personas y dejando cinco sobrevivientes. Entre las víctimas se encontraba el famoso poeta croata Josip Pupačić, su esposa y su hija. Véase también Anexo:Aeropuertos de Croacia Anexo:Aeropuertos de Europa Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aeropuerto de Rijeka. Sitio web del aeropuerto (en croata)(en inglés) Información meteorológica y de navegación aérea sobre Aeropuerto de Rijeka en FallingRain.com Referencias
Aéroport de Rijeka

L’aéroport de Rijeka (en croate : Zračna luka Rijeka) (code IATA : RJK • code OACI : LDRI), est un aéroport desservant la ville de Rijeka (Croatie) et sa région. Il est situé sur l’île de Krk à 17 km de la ville de Rijeka. La majorité du trafic aérien se fait par l’intermédiaire des compagnies low cost en provenance et à destination des pays de l’union européenne. Situation Statistiques Le trafic a atteint 210 000 passagers en 2006. Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies et destinations Édité le 19/05/2019 Actualisé le 15/02/2023 Notes et références Références Lien externe Site internet de l'aéroport de Rijeka (en croate, anglais et allemand) Portail de l’aéronautique Portail de la Croatie
Zračna luka Rijeka

Zračna luka Rijeka (ili Rijeka/Krk I.) je zračna luka civilnog zrakoplovstva. Nalazi se na otoku Krku, oko 1 km istočno od Omišlja. Od centra Rijeke, za čije je potrebe izgrađena, udaljena je oko 17 km zračnom linijom, odnosno oko 25 km cestom. Pored sezonskih međunarodnih letova, s riječke zračne luke omogućeni su i letovi u domaćem zračnom prometu koje obavlja Trade Air i to za Osijek, Split i Dubrovnik. Osnovni podaci Uzletno-sletna staza je dužine 2488 m i širine 45 m. Orijentirana je pravcem sjeverozapad-jugoistok (143°/323°, oznaka staze 14-32). Nadmorska visina je 85 m. Rulnice su širine 20 m. Podloga piste i rulnica je asfaltna. Platforma dimenzija 300×115 m je betonska i može istovremeno prihvatiti 5 zrakoplova. Zračna luka Rijeka otvorena je za promet 2. svibnja 1970. godine. Registrirana je za prihvat i otpremu zrakoplova, putnika i robe u komercijalnom zračnom prijevozu i školovanje letačkog osoblja. Opremljena je za prihvat svih veličina zrakoplova. Zračna luka je predviđena za dnevno i noćno slijetanje, jer je opremljena sustavom za precizni prilaz i slijetanje I. kategorije. Zbog kratkih rulnica koje ne vode do početka/kraja piste, zračna luka ne može postići veliki satni kapacitet. Statistika prometa Pogledajte izvor upita Wikidata i izvori. Zrakoplovne tvrtke i odredišta Sve su linije sezonskog karaktera osim ako nije drukčije navedeno. Redovne linije Croatia Airlines (München), Germanwings (Stuttgart), (Berlin), (Köln - cjelogodišnja), (Düsseldorf), (Hamburg), (Hannover), Air Baltic (Riga), Nordica (Tallinn), Norwegian (Oslo), Ryanair (Stockholm-Skavsta), (Frankfurt od 28. ožujka 2018.), Trade Air (Osijek, Split, Dubrovnik - cjelogodišnja), Condor (Frankfurt od 6. svibnja 2018.), Transavia (Eindhoven od 5. srpnja 2018.) Izvanredne (»čarter«) linije Arkia Israel Airlines (Tel Aviv), Small planet Airlines (Varšava), (Wroclav), Primera Air (Gothenburg), Germania (Dresden), Czech Airlines (Košice), Bulgaria Air (Sofia), (Varna). Vidi još Dodatak:Popis zračnih luka u Hrvatskoj Izvori Vanjske poveznice Službena stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. kolovoza 2007. (Wayback Machine)
Fiumei repülőtér

A Fiumei repülőtér (IATA: RJK, ICAO: LDRI) Horvátország egyik nemzetközi repülőtere, ami Fiumét szolgálja ki. Krk szigetén, Omišalj közelében található. Éves utasforgalma 164 086 (2022) fő. Futópályák A repülőtér futópályái: 14/32 (2500 m, 45 m, aszfalt) Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Légitársaságok és úticélok Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (horvát, angol, német) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában Repülőtér-információ a World Aero Data adatbázisában
Aeroporto di Fiume

L'aeroporto di Fiume, in croato Zračna luka Rijeka, è un aeroporto civile che serve la città di Fiume (in croato Rijeka) nella Regione litoraneo-montana in Croazia. Posto vicino al paese di Castelmuschio (in croato Omišalj), sull'isola di Veglia (in croato Krk), a 17 km dalla stazione ferroviaria di Fiume, è interessato da un traffico di voli di compagnie low cost europee in particolare durante la stagione estiva. L'aeroporto ha una pista da 2500 m e nel 2017 ha visto transitare 142.111 passeggeri. Storia L'aeroporto di Fiume è stato inaugurato nel maggio 1970. Il primo aereo in partenza trasportò Tito e sua moglie. Prima della seconda guerra mondiale Fiume era divisa tra la Jugoslavia e l'Italia. La parte jugoslava della città era servita dall'aerodromo di Sussak. La compagnia aerea nazionale Aeroput aprì una rotta che collega Sussak a Zagabria nel 1930, e un anno dopo fu aperta una rotta che collega Zagabria a Belgrado via Sussak, Spalato e Sarajevo. Nel 1936 Aeroput collegò la città a Belgrado, Borovo, Lubiana, Sarajevo, Spalato e Zagabria. La parte italiana della città era collegata a molte città italiane con voli regolari forniti dalla compagnia italiana Ala Littoria. In seguito, con la necessità di ospitare aerei più grandi, fu deciso di creare un nuovo aeroporto e venne scelta l'isola di Veglia. Dal 1980 l'aeroporto è collegato alla città di fiume e alla terraferma attraverso il ponte di Veglia. Statistiche PasseggeriAnno030.00060.00090.000120.000150.000180.000210.00020012004200720102013201620192022PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-64624e00748e22d79ea98aba1c62a5dd8f7f89319ff60e1ad5b7b23c2a031e1bdccfcbcc17ff2d4e9a12108f757d84211a8fbabf95058a00d394929cc1574a20__zr5413080-cls-28443626:hover{pointer-events:none}.mw-chart-64624e00748e22d79ea98aba1c62a5dd8f7f89319ff60e1ad5b7b23c2a031e1bdccfcbcc17ff2d4e9a12108f757d84211a8fbabf95058a00d394929cc1574a20__zr5413080-cls-28443627:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-64624e00748e22d79ea98aba1c62a5dd8f7f89319ff60e1ad5b7b23c2a031e1bdccfcbcc17ff2d4e9a12108f757d84211a8fbabf95058a00d394929cc1574a20__zr5413080-cls-28443628:hover{cursor:pointer}.mw-chart-64624e00748e22d79ea98aba1c62a5dd8f7f89319ff60e1ad5b7b23c2a031e1bdccfcbcc17ff2d4e9a12108f757d84211a8fbabf95058a00d394929cc1574a20__zr5413080-cls-28443629:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-64624e00748e22d79ea98aba1c62a5dd8f7f89319ff60e1ad5b7b23c2a031e1bdccfcbcc17ff2d4e9a12108f757d84211a8fbabf95058a00d394929cc1574a20__zr5413080-cls-28443630:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Note Voci correlate Aeroporti in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Fiume Collegamenti esterni (HR, EN, DE) Sito ufficiale, su rijeka-airport.hr.
Luchthaven Rijeka

Luchthaven Rijeka (IATA: RJK, ICAO: LDRI) is een luchthaven bij Rijeka, Kroatië. De luchthaven ligt in Omišalj op het eiland Krk. De afstand naar het station van Rijeka bedraagt 17 km. De luchthaven richt zich met name op toeristen naar Noord-Kroatië. Zie ook Lijst van vliegvelden in Kroatië
Aeroportul Rijeka

Aeroportul Rijeka (IATA: RJK, ICAO: LDRI) este un aeroport din Comuna Omišalj, Primorje-Gorski kotar, Primorje-Gorski Kotar, Croația ce deservește zona Rijeka. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 164.086 de pasageri. A fost deschis în 2 mai 1970 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 85 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 14/32 are suprafața de asfalt și dimensiunile 2.500 m × 45 m. Terminale Note Vezi și
Риека (аэропорт)

Аэропорт «Риека» (хорв. Zračna luka Rijeka) (ИАТА: RJK, ИКАО: LDRI) — аэропорт, находящийся в Риеке, Хорватия. Он расположен на острове Крк, в 27 км от железнодорожной станции Риека. Соединён с городом Крским мостом. Большая часть пассажиропотока аэропорта состоит из туристов, прилетающих на северо-хорватское побережье и пользующихся услугами недорогих европейских авиакомпаний. Пассажиропоток на 2019 год составлял 200 841 пассажиров. Авиакомпании и направления Примечания Ссылки Сайт на английском Информация об аэропорте LDRI с сайта World Aero Data.
Аеродром Ријека

Аеродром Ријека (IATA: RJK, ICAO: LDRI) (хрв. Zračna luka Rijeka) је аеродром хрватског града Ријеке, смештен 17 километара јужно од града, поред градића Омишља на острву Крк. Највећу корист аеродром има од европских нискотарифних авио-компанија, које доводе туристе до северне Хрватске. Године 2018. кроз ријечки аеродром је прошло преко 180 хиљада путника, по чему је то шести аеродром у држави. Историја Аеродром Ријека отворен је у мају 1970. Први авион који је полетео превозио је Тита и Јованку Броз. Пре Другог светског рата, Ријека је била подељена између Југославије и Италије. Југословенски део града опслуживао је аеродром на Сушаку. Домаћа авио-компанија Аеропут отворила је линију која повезује Сушак са Загребом 1930., а годину дана касније отворена је линија која повезује Загреб са Београдом преко Сушака, Сплита и Сарајева. До 1936. Аеропут је повезао град са Београдом, Боровом, Љубљаном, Сарајевом, Сплитом и Загребом. Италијански део града био је повезан са многим италијанским градовима. Аеродром Гробник је имао потешкоћа са већим авионима, јер су му писте биле близу брда источно од града. Са доласком већих авиона, планери су се одлучили за локацију на Крку након што су размотрили локације близу Опатије и близу Уриња, што би захтевало померање неких брда. Авио-компаније и дестинације Статистика Референце Спољашње везе Интернет страница Аеродрома Ријека Слике
Rijekas flygplats

Rijekas flygplats är belägen vid staden Omišalj på ön Krk, 17 km från Rijekas järnvägsstation, i nordvästra Kroatien. Trafik Flygplatsen trafikeras till största del av lågprisflygbolag som transporter turister till olika turistorter, däribland Krk, Opatija, Cres och Lošinj vid Kvarnerbukten. Trafiken är i hög grad säsongsbetonad med högre trafik från april till september. Från flygplatsen går inrikesflyg till bland annat Zagreb. Flygbolag och destinationer Förbindelser till Rijeka Vid flygplatsens entré finns flygbussar till Rijekas järnvägsstation. Resan tar cirka 30 minuter med buss. Slutdestinationen för bussarna är den centrala busstationen Žabica i Rijeka. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rijekas flygplats. Rijeka Airport Officiell webbplats
Рієка (аеропорт)

Аеропорт Рієка (хорв. Zračna luka Rijeka) (IATA: RJK, ICAO: LDRI) — міжнародний аеропорт міста Рієка, Хорватія. Розташований неподалік від міста Омішаль на острові Крк, за 17 км від залізничного вокзалу Рієки. Велика частина трафіку в/з аеропорту відбувається в літні місяці, коли він використовується декількома європейськими бюджетними авіакомпаніями, що перевозять туристів у північну частину узбережжя Хорватії. Авіакомпанії та напрямки на січень 2018 Статистика Примітки Посилання Офіційний сайт
Kroatische Nationalbank

Die Kroatische Nationalbank (kroatisch Hrvatska narodna banka), kurz HNB, ist die Zentralbank der Republik Kroatien mit Sitz in der kroatischen Hauptstadt Zagreb. Sie ist Mitglied im Europäischen System der Zentralbanken. Die Nationalbank wurde 1990 durch das Gesetz über die Kroatische Nationalbank und das kroatische Parlament gebildet. Sie wird vom Gouverneur (guverner) der Bank geleitet. Im Juli 2000 wurde Željko Rohatinski Gouverneur der HNB. Seit 2012 ist der Gouverneur Boris Vujčić. Die wichtigsten Ziele der Bank sind die Wahrung der Preisstabilität und die Unterstützung der Wirtschaftspolitik der kroatischen Regierung. Des Weiteren hält diese die nationalen Währungsreserven. Währungspolitik Die kroatische Nationalbank ist ermächtigt, die untergeordnete Gesetzgebung und andere Erlasse für Devisengeschäfte von juristischen und natürlichen Personen zu regeln und Devisengeschäfte in der Republik Kroatien durchzuführen. Die HNB kann eigene Wertpapiere in inländischer oder ausländischer Währung ausgeben, das Einverständnis über den Kauf, Verkauf und den Tausch von Wertpapieren erklären sowie über andere marktfähige Finanzinstrumente und Rechte und Pflichten, die im Zusammenhang mit ihnen stehen, entscheiden. Sie darf Kredite an solvente Banken, die ihren Sitz in der Republik Kroatien haben, für die Dauer von höchstens sechs Monaten gewähren. Um sicherzustellen, die Darlehen wieder zurückfordern zu können, verwendet man Finanzinstrumente im Sinne des Gesetzes der HNB. Schuldverschreibungen, die von der kroatischen Nationalbank oder der Republik Kroatien ausgestellt wurden und in der Republik Kroatien zu zahlen sind, sind Bestandteil einer öffentlichen Anleihe, die durch das HNB-Gesetz festgelegt wird. Die Zinssätze für Guthaben und Kredite bei der kroatischen Nationalbank sind in einer gesonderten Entscheidung der kroatischen Nationalbank bestimmt worden. Die kroatische Nationalbank ist verpflichtet, den Banken die Mindestreserve beiseitelegen zu lassen. Die Mindestreserve wird definiert als Prozentsatz in Bezug auf die Art, Laufzeit, Größe sowie den Anstieg der Einlagen und sonstigen Verbindlichkeiten. Die HNB kann beschließen, Banken für ihr Zurücklegen der Mindestreserve zu entlohnen. Der Betrag der bezahlten Vergütung wird von der HNB festgelegt. Seit 2024 kann die ehemalige Landeswährung Kuna nur noch bei der Nationalbank zum festgesetzten Kurs von 1 Euro = 7,53450 Kuna umgetauscht werden. Siehe auch Liste der Zentralbanken Eurozone Weblinks Offizielle Website der Kroatischen Nationalbank Einzelnachweise
Banco Nacional de Croacia

El Banco Nacional de Croacia (en croata: Hrvatska narodna banka, HNB) es el banco central de Croacia, Forma parte del Sistema Europeo de Bancos Centrales. Posteriormente, emitió el dinar croata hasta 1994 y posteriormente la kuna croata hasta que Croacia adoptó el euro el 1 de enero de 2023.​ Historia Originalmente establecido en 1972 como parte de la descentralización del Banco Nacional de Yugoslavia, se convirtió en un banco central plenamente independiente a finales de 1991, con la independencia de Croacia.​ El 21 de diciembre de 1990, la Constitución croata, según se define en el artículo 53,​ designó al Banco Nacional como banco central de Croacia y definió sus responsabilidades: «El Banco Nacional es el banco central de la República de Croacia. Es responsable, en el marco de sus derechos y obligaciones, de la estabilidad de la moneda y la liquidez de los pagos, tanto dentro como fuera del país. Es independiente en sus operaciones y rinde cuentas al Parlamento croata. Sus beneficios se ingresan en el presupuesto estatal croata. El estatuto del Banco Nacional se determina por ley». De conformidad con esta disposición, el Banco Nacional se estableció bajo la legislación croata mediante el Reglamento Gubernamental del 23 de diciembre de 1991, una ley provisional que se convirtió en permanente mediante la Ley de noviembre de 1992.​ En junio de 1995, incluso antes del final de la Guerra de Independencia de Croacia, el Banco Nacional organizó la primera Conferencia Económica de Dubrovnik (CED), un evento anual que se ha celebrado ininterrumpidamente desde entonces, incluso en 2020 durante la pandemia de COVID-19.​ Mediante la reforma de la Constitución croata en 1997, el antiguo nombre del Banco, Banco Nacional de Croacia (en croata: Narodna banka Hrvatske), se cambió a Banco Nacional Croata (en croata: Hrvatska narodna banka). También en 1997, el CNB se convirtió en miembro de pleno derecho del Banco para Asuntos Internacionales. Reglamento: 10. La reestructuración del sector bancario se llevó a cabo a lo largo de la década de 1990, y culminó con la dimisión de todos los miembros del Consejo del CNB, encabezado por el gobernador Marko Škreb, en julio de 2000, en respuesta a la negativa del Parlamento croata a aceptar su informe correspondiente a 1998 y el primer semestre de 1999.​ Lista de Gobernadores Referencias Enlaces externos Página oficial del Banco Nacional de Croacia (en inglés)
Banque nationale de Croatie

La Banque nationale de Croatie (en croate : Hrvatska narodna banka, HNB) est la banque centrale de la République de Croatie et fait partie du Système européen de banques centrales. Fut ensuite la banque centrale croate jusqu'en 2022, émettant le dinar croate jusqu'en 1994, puis la kuna croate jusqu'à l'adoption de l'euro par la Croatie le 1er janvier 2023. Histoire Créée à l'origine en 1972 dans le cadre de la décentralisation de la Banque nationale de Yougoslavie, elle est devenue une banque centrale à part entière fin 1991 avec l'indépendance de la Croatie. Le 21 décembre 1990, la Constitution croate, définie à l'article 53, a désigné la Banque nationale comme banque centrale de la Croatie et a défini ses responsabilités : « La Banque nationale est la banque centrale de la République de Croatie. Elle est responsable, dans le cadre de ses droits et devoirs, de la stabilité de la monnaie et de la liquidité des paiements, tant à l'intérieur qu'à l'extérieur du pays. Elle est indépendante dans ses activités et responsable devant le Parlement croate. Ses bénéfices sont versés au budget de l'État croate. La situation de la Banque nationale est fixée par la loi. » Conformément à cette disposition, la Banque nationale a été créée en vertu du droit croate par le règlement gouvernemental du 23 décembre 1991, une loi provisoire rendue permanente par la loi de novembre 1992. En juin 1995, avant même la fin de la guerre d'indépendance croate, la Banque nationale a organisé la première Conférence économique de Dubrovnik (DEC), un événement annuel qui s'est tenu sans interruption depuis lors, y compris en 2020 pendant la pandémie de COVID-19. Par des amendements à la Constitution croate en 1997, l'ancien nom de la Banque, Banque nationale de Croatie (en croate: Narodna banka Hrvatske), a été changé en Banque nationale croate (en croate : Hrvatska narodna banka). Également en 1997, la CNB est devenue membre à part entière de la Banque pour les affaires internationales. Règlements: 10 La restructuration du secteur bancaire s'est produite tout au long des années 1990, aboutissant à la démission de tous les membres du Conseil de la CNB dirigé par le gouverneur Marko Škreb en juillet 2000 en réponse au refus du Parlement croate d'accepter son rapport pour 1998 et le premier semestre 1999. Fonctions La HNB a pour principaux objectifs de maintenir la stabilité des prix et soutenir la politique économique du gouvernement croate. Elle gère la monnaie nationale (l'euro), les billets et les pièces de monnaie, et détient les réserves monétaires nationales. La Banque nationale de Croatie devient membre de l’Eurosystème le 1er janvier 2023, lors de l'entrée de la Croatie dans la zone euro. Gouverneurs Notes et références Notes Références Voir aussi Articles connexes Zone euro Banque centrale européenne Système européen de banques centrales Euro en Croatie Liens externes (hr + en) Site officiel Portail de l’Union européenne Portail de la Croatie Portail de l’économie Portail de la finance Portail de la numismatique