NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sali

Sali je naselje ter manjše pristanišče na Dugem otoku (Hrvaška), ki je središče občine Sali Zadrske županije. Geografija Sali leži na severozahodni obali istoimenskega zaliva na otoku. Kraj je s cesto preko Žmana povezan z ostalimi naselji na otoku. Na koncu zaliva je pristan. Vstop v pristan varujeta dva valobrana: na prvem okoli 70 metrov dolgem stoji svetilnik. Tu so tudi privezi za ribiške ladje, ob drugem manjšem pa so privezana plovila domačinov. Zaliv je odprt južnim vetrovom. Demografija Gospodarstvo Sali je gospodarsko središče, ribiško pristanišče in pomembena turistična destinacija otoka. Tu je potapljaška baza, kjer tudi polnijo potapljaške jeklenke. V kraju obratuje »Tovarna ribjih konzerv«. Prebivalci pa se ukvarjajo še s poljedelstvom, predvsem s pridelavo oljk. V kraju je hotel Sali. Zgodovina Naselje Sali je dobilo ime po solinah, ki so bile zgrajene v plitvem zalivu. Prvotno naselje je bilo postavljeno sicer malo bolj odmaknjeno od morja, kot zdajšnje, ki je na obali. V vasi stoji gotska cerkev Uzašašća Marijina, postavljena na temeljih starejše cerkve iz zgodnjega srednjega veka. Okoli cerkve je lapidarij z nagrobnimi ploščami napisanimi v glagolici. Druga cerkev v vasi je cerkvica sv. Nikole, ki se prvič omenja leta 1644. Med primerki hišne arhitekture so zanimive gotsko-renesančna hiša družine Rančić, dve renesančni hiši družine Gverini, ki ju obdaja park, in baročna hiša Petricioli iz 17. stoletja. Ljudje, povezani s krajem Božidar Finka (1925–1999), hrvaški jezikoslovec Sklici Glej tudi Telašćica seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Dugi otok
Сали

Сали је највеће насеље на Дугом отоку и сједиште истоимене општине. Припада Задарској жупанији, Република Хрватска. Географија Налази се на јужном крају Дугог отока. Познато је по фабрици за прераду рибе. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Сали је имала 1.698 становника, од чега у самом Салију 740. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Сали је имало 1.190 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Sali

Sali är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Sali ligger 33 meter över havet och antalet invånare är 1 820. Den ligger på ön Dugi otok. Terrängen runt Sali är huvudsakligen platt, men åt nordväst är den kuperad. Havet är nära Sali österut. Närmaste större samhälle är Bibinje, 17,8 km nordost om Sali. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sali.
Сали (Хорватія)

Сали (хорв. Sali) — населений пункт і громада в Задарській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 698 осіб. Населення самого поселення становило 740 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Сали, до громади також входять: Божава Брбинь Драгове Лука Савар Солине Велий Рат Верунич Заглав Зверинаць Жман Клімат Середня річна температура становить 15,60 °C, середня максимальна – 26,60 °C, а середня мінімальна – 4,73 °C. Середня річна кількість опадів – 789 мм. Примітки
Marina (Chorvatsko)

Marina je vesnice a opčina v Chorvatsku, ležící na pobřeží Jaderského moře. V roce 2001 zde žilo 4 771 obyvatel. Sídla Kromě vlastní vesnice pod opčinu spadají sídla Blizna Donja, Blizna Gornja, Dograde, Gustirna, Mitlo, Najevi, Poljica, Pozorac, Rastovac, Sevid, Svinca, Vinišće, Vinovac a Vrsine. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Marina na Wikimedia Commons
Marina (Kroatien)

Marina ist eine Verbandsgemeinde (Općina) in Dalmatien mit 4273 Einwohnern (2021). Der gleichnamige Hauptort liegt an der kroatischen Küste, etwa 12 Kilometer westlich von Trogir, dessen Altstadt zum UNESCO-Welterbe gehört. Lage und Einwohner Marina liegt zwischen Rogoznica und Trogir. Sie ist die westlichste Gemeinde der Gespanschaft Split-Dalmatien und grenzt an die Gespanschaft Šibenik-Knin. Die Gemeinde liegt an der Državna cesta D8, dem längsten Teil der Adriatischen Küstenstraße und gliedert sich in 16 Ortschaften, unter anderem Poljica, Sevid und Vinišće. Wie an vielen Orten in der Region, ist auch in Marina der Tourismus ein wichtiger Faktor, begünstigt durch die Lage mit vielen Stränden. Der Yachthafen Marina Agana hat 134 Wasser-Liegeplätze. Sehenswürdigkeiten und Bilder Direkt am Hafen von Marina befindet sich ein historischer Turm. Dieser Wehrturm ist das Wahrzeichen des Ortes und wurde um 1500 erbaut. Persönlichkeiten Giovanni Dalmata (um 1440–1514), dalmatinischer Bildhauer Weblinks Offizielle Website Website des Tourismusverbands Einzelnachweise
Marina, Croatia

Marina is a village and a municipality in Split-Dalmatia County, Croatia. Marina is a tourist resort and a small harbor near the old Dalmatian town of Trogir. The town is dominated by a Venetian picturesque fort (tower), a former summer house of Trogir bishops from the 15th century, restored and adapted into an hotel. Place was mentioned in 1070 AC as Bosiljina. History The settlement was planned in the 16th century. In the period 1495-1500 the bishops of Trogir built a quadrangular tower on the islet in the bay. The tower has console battlements. The channel between the mainland and the tower was filled up and levelled at the beginning of the 20th century. The structure was repaired during the Cretan war in 1657 and 1717 and reconstructed in 1971 to 1972. The church of St John has Gothic and Renaissance elements. In a field close to the village there is a small Gothic church of St. Luke with the coat of arms of the Sobota family. Geography It is the most western municipality in Split-Dalmatia County and is bordering Šibenik-Knin County. Marina is located on the Adriatic Highway (D8). It is a tourist village with a pebble beach shaded by olive and pine trees. Tourism Tourist also enjoy the atmosphere of ancient Dalmatian wine cellars, fresh fish and quality local wines, a blend of the ancient and the modern. Yachting, diving and fishing are practiced. Small yachts may dock within the small harbour and larger ones at the end of the bay, southeast of the chapel and south of the Plokata hill. Population In the 2011 census, it had a total municipality population of 4,595, in the following settlements. In the 2011 census, 97.6% of the population were Croats. Notable people Jakov Jerković (1607 – 1657), anti-Ottoman fighter and captain of Bosiljina (now Marina) in the Cretan War (1645–1669) References External links Official website
Marina (Split-Dalmatie)

Marina est un village et une municipalité située en Dalmatie, dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 4 771 habitants, dont 97,40 % de Croates et le village seul comptait 1 085 habitants. Histoire Localités La municipalité de Marina compte 15 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Bossoglina

Bossoglina (in croato Marina; in italiano anche Bossiglina, desueto, menzionato col nome di Bosiolina dal XIII secolo) è un comune di 4 597 abitanti nella Regione spalatino-dalmata, in Croazia. Il villaggio di Bossoglina è circondato da mura del XV-XVI secolo con una torre rinascimentale, che prima dell'interramento del canale, avvenuto agli inizi del XX secolo, si trovava su una piccola isola. La torre, assieme ad una porta con lo stemma, sono i resti visibili del castello del predio Drid, antico feudo del vescovado di Traù. Località Il comune di Bossoglina è suddiviso in 15 frazioni (naselja) di seguito elencate. Tra parentesi il nome in lingua italiana, generalmente desueto. Blizna Donja (Blisna inferiore) Blizna Gornja (Blisna superiore) Bossoglina - Marina Dograde Gustirna (Cisterna) Mitlo Najevi Poljica (Poglizza) Pozorac (Posoraz) Rastovac (Rastovaz) Sevid Svinca (Svinzi) Vinišće (Mandoler) Vinovac (Vinovaz) Vrsine (Verscine) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bossoglina Collegamenti esterni Sito ufficiale, su marina.hr.
Marina (Kroatië)

Marina (Italiaans: Bossoglina of Bossiglina, in de 13e eeuw aangeduid als Bosiolina) is een gemeente in de Kroatische provincie Split-Dalmatië. Marina telt 4771 inwoners. De oppervlakte bedraagt 108,8 km², de bevolkingsdichtheid is 43,9 inwoners per km². Geschiedenis De nederzetting werd gepland in de 16e eeuw. In de periode 1495-1500 bouwden de bisschoppen van Trogir een vierkante toren op het eilandje in de baai. De toren heeft uitstekende kantelen. Het kanaal tussen het vasteland en de toren werd begin 20e eeuw opgevuld en geëgaliseerd. De structuur werd hersteld tijdens de Kretenzische oorlog in 1657 en 1717, en opnieuw gerestaureerd in 1971-1972. De kerk van Sint Jan bevat gotische en renaissance-elementen.
Gmina Marina

Gmina Marina (chorw. Općina Marina) – gmina w Chorwacji, w żupanii splicko-dalmatyńskiej. W 2011 roku liczyła 4595 mieszkańców. Miejscowości Gmina składa się z następujących miejscowości: Blizna Donja Blizna Gornja Dograde Gustirna Marina Mitlo Najevi Poljica Pozorac Rastovac Sevid Svinca Vinišće Vinovac Vrsine Przypisy
Comuna Marina, Split-Dalmația

Marina este o comună în cantonul Split-Dalmația, Croația, având o populație de 4.595 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Marina avea 4.595 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (97,61%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,28% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (95,56%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (1,18%). Pentru 1,04% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Марина (општина)

Марина је насељено место и седиште општине у Сплитско-далматинској жупанији, Република Хрватска. Назив Шимун Милиновић наводи податак да место Марина носи име по цркви свете Марине. Та црква је некада била уз обалу у дну залива. Италијански назив је био Bossolina. (Хрватске успомене из Далмације, pp. 216.) Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу старе општине Трогир. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Марина је имала 4.595 становника, од чега у самој Марини 1.117. Општина Марина Напомена: Настала из старе општине Трогир. Од 1857. до 1971. садржи део података за општину Сегет. У 1869. део података садржан је у граду Трогиру. Марина (насељено место) Напомена: У 1869, 1921. и 1931. садржи податке за насеља Густирна и Врсине, а у 1857, 1869, 1921. и 1931. за насеља Дограде и Свинца. У 1991. смањено је издвајањем дела насеља у нова насеља Пољица и Свинца. У 2001. смањено је издвајањем дела насеља у ново насеље Позорац за које садржи податке у 1857, 1869, 1921, 1931, 1981. и 1991. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Марина је имало 879 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Марина (Хорватія)

Марина (хорв. Marina) — населений пункт і громада в Сплітсько-Далматинській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 4595 осіб. Населення самого поселення становило 1117 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Марина, до громади також входять: Близна Доня Близна Горня Дограде Густирна Митло Наєви Поліця Позораць Растоваць Севид Свинця Винище Виноваць Врсине Клімат Середня річна температура становить 15,39 °C, середня максимальна – 28,58 °C, а середня мінімальна – 2,70 °C. Середня річна кількість опадів – 719 мм. Примітки
Modro oko (jezero)

Modro oko je jezerce u Dalmaciji koje je dio djelomično potopljene krške depresije na desnoj obali rijeke Neretve između mjesta Desne, Banja i Komin. Leži u ponikvi, na morskoj razini; duboko do 18,3 m. Oko 350 m dugim i 3,5 m širokim kanalom povezano je s jezerom Desne (Jezero). Zbog bijeloga vapnenca ponikve jezerska bočata do slana voda izrazito je modre boje. Vode Modrog oka i Desanskog jezera odvodi rječica Desanka i ulijeva se u Crnu riku kod mjesta Banja, samo 200-tinjak metara od ulijevanja Crne rike u Neretvu. Posebni ornitološki rezervat Uredbom Vlade Republike Hrvatske od 20. kolovoza 2020. Modro oko i jezero Desne proglašeni zaštićenim područjem, kao posebni ornitološki rezervat. Rezervat obuhvaća djelomično potopljenu kršku depresiju na desnoj obali Neretve s jezerima Modro oko i Desne s okolnim tršćacima. Posebni ornitološki rezervat »Modro oko i jezero Desne« jedno je od reprezentativnih močvarnih ekosustava na području delte Neretve osobito značajnom zbog očuvanja staništa i raznolikosti ptica močvarica. Izvori
Modro oko

A Modro oko (magyarul: Kék szem) egy karszttó Horvátországban, Dalmáciában Leírása A Modro oko egy Dalmáciában található tó, amely egy részlegesen lesüllyedt karszt mélyedés része a Neretva-folyó jobb partján Desne, Banja és Komin települések között. A tó egy a tengerszint magasságában fekvő forrástó. Körülbelül 350 m hosszú és 3,5 m széles csatorna kapcsolja össze a Desansko-tóval. Fehér mészköve miatt a sós vízzel telt tó kifejezetten kék színű. A Modro oko és a Desansko-tó vize a Desanka-patakon át ürül, és Banja közelében folyik a Crna-patakba, a Crna és a Neretva összefolyásától mindössze 200 méterre. A Horvát Köztársaság kormányának 2020. augusztus 20-i rendeletével a Modro oko-tavat és a Desna-tavat mint különleges ornitológiai rezervátumot védett területnek nyilvánították. A rezervátum magában foglalja a Neretva jobb partján egy részlegesen lesüllyedt karszt mélyedést, a Modro oko és a Desna tavakkal és a környező nádasokkal. A Modro oko és a Desna-tó különleges ornitológiai rezervátum, a Neretva-delta területén található egyik jellegzetes vizes ökoszisztéma, amely különösen fontos az élőhelyek megőrzése és a vizes madarak sokfélesége szempontjából. Források Hrvatska enciklopedija– Modro oko (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Modro oko (jezero) című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Pasjača

Der Strand Pasjača ['pʌsɪ̯ʌʧʌ] ist ein versteckter, künstlich angelegter Badestrand nahe Popovići in der Gemeinde Konavle in Südkroatien. Der Strand liegt unter den riesigen Felshängen und wird als ein Küstenstreifen aus Sand und Kies von wunderbarer und eigenartiger Schönheit bezeichnet. Als Bestimmungsort und Reiseziel wurde Pasjača 2020 für den schönsten Strand Europas ausgewählt. Lage Der Strand befindet sich etwa 30 Kilometer südöstlich von Dubrovnik (Gespanschaft Dubrovnik-Neretva). Gleichzeitig ist er ungefähr 12 Kilometer von Cavtat entfernt. Bis zur Ortschaft Popovići führt eine lokale asphaltierte Straße. In der Nähe von Felshängen gibt es einen Parkplatz für bis zu 50 Personenfahrzeuge. Bis zum Strand führt dann ein schmaler Weg steil nach unten. Beschreibung Der kleine, 80 Meter lange und schwer zugängliche Strand ist ein Paradies für Naturliebhaber, Wanderer und Abenteurer. Zum größten Teil gibt es Sand auf dem Strand, aber an einigen Stellen auch Kies. Die Wellen vom Adriatischen Meer treffen auf den Strand und spülen den Sand zurück ins Meer. Das Wasser ist sehr klar und türkisblau. Am Strand befinden sich keine Strandgebäude (Toiletten, Kiosk, Dusch- oder Umkleidemöglichkeiten usw.), und deshalb muss man alles (Essen, Trinken, Liegestühle…) mitnehmen, bzw. sich auf Robinson-Tourismus vorbereiten. Geschichte Pasjača entstand Mitte des 20. Jahrhunderts. Beim Bau eines Tunnels zum Meer wurde das ausgegrabene Steinmaterial vom Rand einer etwa 200 Meter hohe Klippe der Konavle-Kalkfelsen ins Meer geworfen. In den nächsten Jahren entstand durch Welleneinwirkung feiner Sand unter den steilen Felshängen. Da das Meerwasser den Sand ständig langsam wegtrug, wurde das Steinmaterial später wieder ersetzt und so blieb diese Stätte erhalten. Weblinks Einzelnachweise Fotos
Pasjača Beach

Pasjača Beach (pronounced ['pʌsɪ̯ʌʧʌ]) is a small, hidden sand and gravel beach in Konavle region, southern Croatia. It is situated below the Konavle cliffs where it meets the Adriatic Sea forming a narrow sandy-gravelly coastal strip of unique and wonderful beauty. Location Pasjača is located approximately 30 kilometres far from Dubrovnik, one of the most prominent and most visited tourist destinations in the Mediterranean Sea, a seaport and the centre of Dubrovnik-Neretva County. Cavtat, the seat of Konavle, is about 12 km away. There is an asphalted road from Cavtat to Popovići, a village close to the beach, as well as a parking space for up to 50 cars. A narrow path then leads steeply downwards from the cliffs to the beach. Features The beach is small, narrow, mostly sandy and gravelly, with some rocks in the shallow sea. It is approximately 80 meters long and 10 meters wide on the average. The turquoise sea water is limpid and crystal clear. Remote and difficult to access, Pasjača is a paradise for nature lovers, hikers and adventurers and less appropriate for elderly or disabled people and families with small children. There are no beach facilities or any structures on Pasjača (toilet, kiosk, market stall, shower, changing stall etc.) and therefore guests have to take everything (food, drink, deckchairs...) with them or prepare for Robinson tourism. History Pasjača was formed in the middle of the 20th century. When building a tunnel, the excavated stone material was thrown into the sea from the edge of the 200-meter-high cliff. In only a few years, the waves of the Adriatic Sea transformed the stones into a beach filled with fine sand. As the sea water later slowly carried the sand away, the stone material was replaced and the aesthetic was preserved. See also Nugal Beach Sahara Beach Zlatni Rat List of social nudity places in Europe References Gallery
Pasjača (Konavle)

Pasjača je hrvatska plaža u Konavlima. Smještena je na skrovitom, nepristupačnom mjestu gdje se Konavoske stijene strmo obrušavaju u Jadransko more i gdje se između kopna i mora stvorio uzak pješčano-šljunčani pojas osebujne ljepote. Na portalu „Najbolja odredišta u Europi“ (European Best Destinations) proglašena je najboljom europskom plažom 2020. godine. Zemljopisni položaj Plaža se nalazi južno od naselja Popovići u Konavlima, tridesetak kilometara južno od grada Dubrovnika, sjedišta Dubrovačko-neretvanske županije, a dvanaestak kilometara od općinskog sjedišta Cavtata. Do Popovića postoji lokalna asfaltirana cesta, a dalje prema moru vode uski asfaltirani, betonirani ili makadamski putovi. Najbliže parkiralište za osobne automobile ima kapacitet oko 30 vozila, a od njega do Pasjače udaljenost je nekoliko stotina metara, uključujući veliku visinsku razliku. Opis S ruba Konavoskih stijena uskim puteljkom, pretežno betoniranim i s nizovima stuba i metalnih ograda, do dobro skrivene Pasjače se spušta niz strmu liticu. Mjestimično se prolazi i kroz tunele izdubljene u tvrdoj stijeni. Sama plaža je pretežno pješčana, ali ima i dijelova sa šljunkom nastalim usitnjavanjem komada stijena. Paralelna s linijom obale, okrenuta je prema otvorenom moru, koje ju stalno oplakuje valovima, budući da nema otoka u blizini koji bi amortizirali valove. Hladovine ima samo u pojedinim dijelovima dana, i to od okomitih stijena, jer raslinja nema. Morska voda je na plaži čista i bistra, s tirkizno-plavim odbljeskom. Zbog nepristupačnosti i nedostatka prostora na Pasjači nema nikakvih komercijalnih sadržaja pa je idealna za ljubitelje pustolovnog turizma, mira i tišine, te egzotične prirodne ljepote i ozračja. Nastanak i opstanak Plaža je nastala umjetnim putem i to za vrijeme Drugog svjetskog rata ili nešto kasnije. Lokalni stanovnici navode da su u to vrijeme bile česte poplave pa su se radili kanali radi odvodnje, a višak zemlje i kamenja bacao preko strmih litica u more. Nakon nekog vremena more je usitnilo kamenje i stvorilo tajnovitu plažu osebujne ljepote. More je s vremenom progutalo dijelove plaže, ali su ljudi tijekom izgradnje građevinskih objekata i prometnica ponovno nasipavali kameni materijal na nju. Tako su oživljavali ovu jadransku čaroliju kojoj latentno prijeti nestanak, ali se do danas održala i 2020. godine osvojila naslov najbolje plaže na starom kontinentu. Galerija Vanjske poveznice Pasjača - predivna plaža ispod litica Konavoskih stijena Najbolja plaža Europe u 2020. godini prema ocjeni mrežnog portala Najbolja odredišta u Europi (European Best Destinations) (engl.) Najpopularnija hrvatska plaža na Instagramu Pasjača - plaža koju more s vremena na vrijeme proguta
Пляж Пасяча

Пляж Пасяча (хорв. Pasjača) — невеликий прихований піщано-гальковий пляж у регіоні Конавле, південна Хорватія. Він розташований під скелями Конавле, де зустрічається з Адріатичним морем, утворюючи вузьку піщано-гравійну прибережну смугу унікальної та дивовижної краси. Місцезнаходження Пасяча знаходиться приблизно в 30 кілометрах від Дубровника, одного з найвидатніших і найбільш відвідуваних туристичних напрямків у Середземному морі, морського порту та центру округу Дубровник-Неретва. Цавтат, центр Конавле, розташований приблизно за 12 км. Існує асфальтована дорога від Цавтата до Поповічі, села неподалік від пляжу, а також місце для паркування до 50 автомобілів. Потім вузька стежка веде круто вниз від скель до пляжу. Особливості Пляж невеликий, вузький, переважно піщано-гальковий, з деякими скелями в мілкому морі. Його довжина становить приблизно 80 метрів, а ширина — 10 метрів. Бірюзова морська вода прозора і кришталево чиста. Віддалена і важкодоступна Пасяча є раєм для любителів природи, мандрівників і авантюристів і менш підходить для людей похилого віку або людей з обмеженими можливостями та сімей з маленькими дітьми. На Пасячі немає пляжних приміщень чи будь-яких споруд (туалет, кіоск, кіоск, душ, кабінка для переодягання тощо), тому гості повинні брати все (їжу, напої, шезлонги …) з собою або готуватися до Робінзонського туризму. Історія Як пляж Пасяча утворилася в середині ХХ століття. При будівництві тунелю викопаний кам'яний матеріал викидали в море з краю скелі висотою 200 метрів. Лише за кілька років хвилі Адріатичного моря перетворили каміння на пляж, наповнений дрібним піском. Оскільки пізніше морська вода повільно виносила пісок, кам'яний матеріал було замінено, а естетичний вигляд збережено. Галерея Див. також Пляж Нугал Пляж Сахара Златні Рат Посилання
Betonara (jezero)

Jezero Betonara (točnije, skup jezera/šodrana i bara površine ukupno oko 4 hektara) kojima gospodari ŠRK "Đelekovec", nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji na istočnom dijelu područja općine Đelekovec. Opis Jezero je udaljeno od samog centra općine Đelekovec oko 1 km. Obala jezera (sjevero-zapadna i jugo-zapadna) najvećim je dijelom uređena i pristupačna. To je umjetno jezero nastalo iskapanjem šljunka i pijeska. Sjevero-istočna i istočna obala najvećim dijelom je obrasla visokim i niskim raslinjem, trskom, rogozom, ježincom i šikarom. Pristup vodi koja dolazi podzemno iz rijeke Drave je vrlo lagan na nekoliko desetaka ribičkih mjesta. Oko jezera su poljoprivredne površine i livade. Dno jezera i bara je šljunkovito, mjestimično muljevito i mjestimično više obraslo vodenom travom (krocanj) a ima i žutog i bijelog lopoča. Jezero se poribljava i bogato je skoro svim ribljim vrstama: posebno šaran (divlji/vretenasti i ribnjački/bezljuskaš), amur, obični grgeč i pastrvski grgeč bass, tolstolobik (bijeli/sivi glavaš), smuđ*?, som, štuka, linjak i ostala sitnija riba (unesene-alohtone invazivne vrste patuljasti som-američki som i sunčanica i koje obitavaju u ovom području -autohtonih vrsta crvenperka, žutooka-bodorka, bjelica-uklija i dr.). Zabranjena je uporaba čamaca. Galerija Izvori Popis ribolovnih voda Ribolovne vode podravsko-prigorskog kraja [1][neaktivna poveznica]