NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Župna crkva sv. Franje Ksaverskog u Vugrovcu

Župna crkva sv. Franje Ksaverskog katolička je crkva izgrađena u prvoj polovini 18. stoljeća (oko 1736. godine). Nalazi se u zagrebačkom naselju Vugovec. Godine 1803. postala je sjedište Župe slijedom reformi koje je provodio biskup Maksimilijan Vrhovac. Crkva je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Župnu crkvu sv. Franje Ksaverskog dao je izgraditi zagrebački biskup Juraj Branjug u prvoj polovini 18. stoljeća. Izvorno je bila građena kao kapela na biskupskom posjedu tijekom razdoblja izuzetne graditeljske aktivnosti u Prigorju. Opisana je u kanonskoj vizitaciji iz 1736. godine kada je dobila novog nebeskog zaštitnika sv. Franju Ksaverskog. Glavni oltar crkve je u srpnju 1759. godine posvetio zagrebački biskup Franjo Thauszy. Opremanje sakralnog objekta je trajalo sve do kraja 18. stoljeća, a prema podacima iz kanonskih vizitacija, opremanje crkve završeno je 1797. godine. Nakon što postaje sjediše župe, na crkvi dolazi do graditeljskih zahvata tj. do značajne graditeljske obnove. Godine 1820. gradi se novo pročelje s novim zvonikom u skladu s rano klasicističkim poimanjem arhitekture. Početkom 19. stoljeća crkvi je dograđena i sakristija, te je izgrađen novi župni dvor. Crkva sv. Franje Ksaverskog je jednobrodna građevina, orijentirana je u smjeru jugoistok – sjeverozapad. Karakteriziraju je centralizirani traveji i križno svođeno svetište. Zvonik se nalazi u osi glavnog pročelja, a sakristija je sa zapadne strane. Dvjema plitko uvučenim nišama – kapelama smještenim lijevo i desno od lađe – formiran je križni tlocrt. Krase je značajni oltari lokalnih kiparskih radionica na kojima se vidi prihvaćanje suvremenih motiva kasno barokne ornamentike prilagođenih lokalnom ukusu i kontekstu. Potres u 2020. godini U potresu koji je pogodio Zagreb u 2020. godini oštećeni su zidovi, krov i toranj crkve. Na zidovima je nastao niz pukotina koje su se nakon potresa u prosincu 2020. godine proširile, te su se pojavile i nove pukotine u interijeru i na svim pročeljima. Zidovi su se odvojili od svodova, te su nastale pukotine u tjemenu lukova i oko prozora te na svodovima u lađi i svetištu. Na zvoniku su nastale vertikalne i kose pukotine, najviše oko otvora etaže sa zvonima. Obnovu župne crkve financirala je Europska unija iz Fonda solidarnosti Europske unije, pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i medija Republike Hrvatske. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Šimuna i Jude Tadeja u Zagrebu

Župna crkva sv. Šimuna i Jude Tadeja katolička je crkva koja se nalazi u zagrebačkom naselju Markuševec. Sagrađena je 1476. godine na temeljima crkve koje je već postojala na istom mjestu. Posvećena je 1476. godine. Zajedno s kapelom Majke Božje Anđeoske, župnim dvorom, te gospodarskim objektom čini sakralni kompleks koji je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Župna crkva sv. Šimuna i Jude Tadeja je romaničko-gotičko-barokna crkva. Proširena je 1476. godine dogradnjom gotičkoga svetišta. Oktogonalni je zvonik izgrađen 1702. godine, te je povišen 1760. godine. U 16. je stoljeću radi opasnosti od Turaka oko crkve podignut obrambeni zid. Na sjevernoj strani crkve, 1688. godine dograđena je kapela sv. Antuna Padovanskog. Kasnije je ta kapela uklopljena u sjevernu lađu crkve. U to vrijeme su se u crkvi nalazila tri oltara. Na glavnom se nalazio kip Blažene Djevice Marije. Crkva je umjetnički oblikovana u 18. stoljeću zahvaljujući inicijativi župnika Dumbovića. U potresu koji je pogodio Zagreb 1880. godine crkva je značajno uništena. Obnovljena je do 1883. godine prema idejama Hermana Bolléa. Tada je ponovno proširena sa sjeverne strane, dok je s južne strane dograđena sakristija. Današnji izgled crkve uglavnom potječe s kraja 19. stoljeća. Oba su poligonalna svetišta izvedena s gotičkim križnim svodovima. U apsidi glavne lađe na glavnom drvenom oltaru nalazi se slika s prikazom sv. Šimuna i Jude Tadeja. Oltar s kipom sv. Antuna Padovanskog i s kipovima Male Terezije i sv. Josipa smješten je u apsidu sjeverne lađe. U glavnoj se lađi nalazi propovjedaonica iz 1755. godine. Crkva je i oslikana. Čitav je kompleks (župna crkva, kapela Majke Božje Anđeoske, župni dvor i gospodarski objekt) opasan 1962. godine novim zidom, dok je djelomično sačuvan kameni cinktor oko crkve iz 1754. godine. Crkva je iznutra ožbukana 1996. godine, unutrašnjost je oličena 2013. godine, a djelomična sanacija vlagom oštećenih dijelova izvršena je 2017. godine. Zvonik crkve je obnovljen 2019. godine. Potres 2020. godine U potresu koji je pogodio Zagreb 22. ožujka 2020. godine crkva je teško oštećena, a u potresu koji je pogodio Hrvatsku u prosincu 2020. godine dodatno je oštećena. Liturgijska slavlja se i u 2025. održavaju u montažnom objektu podignutom u blizini crkve, a obnova župne crkve je u tijeku. Izgradnja privremenog montažnog bogoslužnog objekta započela je studenom 2020. godine, te je bilo planirano da se u montažni objekt premjeste oltari, kipovi i namještaj iz stradale crkve. Galerija Izvori
Župna crkva sv. Petra i Pavla u Kašini

Župna crkva sv. Petra i Pavla katolička je crkva koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Sesvete u naselju Kašina. Današnja je crkva građena od 1762. do 1774. godine na mjestu srednjovjekovne crkve, čiji su ostaci ugrađeni u novu crkvu. Crkva je izgrađena na uzvisini u Parku prirode Medvednica,iznad naselja i stare ceste uz potok Kašinu. Župna crkva je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Pisani izvori ukazuju na povijesni kontinuitet postojanja župne crkve sv. Petra i Pavla. Tijekom stoljeća crkva je više puta bila pregrađivana, o čemu svjedoče u južnom zidu pronađeni ostaci rimskog zida, te romaničkog i gotičkog otvora. U kanonskim vizitacijama iz 17. i 18. stoljeća navodi se nekoliko popravaka na zvoniku i na oltarima župne crkve. Današnji oblik crkva je dobila unutarnjim uređenjam koje je završeno 1811. godine. Crkva je bila znatno oštećena u potresu koji je pogodio Zagreb u prosincu 1880. godine. Unutrašnjost crkve oslikao 1932. godine akademski slikar Josip Petanjek. U to vrijeme postavljen je i novi sjeverni oltar Majke Božje Žalosne koji je rad kipara Ivana Robnika. Do 1992. godine crkva je propala i bila je u lošem stanju. Obnovljena je zauzimanjem župljana i Gradskoga zavoda za zaštitu spomenika kulture. Obnavljajnje je trajalo od 1992. do 1996. godine. Godine 2012. uređena je sakristija, a zvonik je obnovljen 2019. godine. U tom su razdoblju obnovljene i stube koje vode do crkve, okoliš, prozori, ograda i rasvjeta. Na glavnom oltaru nalazi se slika titulara, a kipovi sv. Vida i sv. Josipa nalaze se ispred svetišta. Orgulje se nalaze na pjevalištu. Ispred župne kuće postavljen je spomenik sv. Ivanu Pavlu II. U potresu koji je pogodio Zagreb u ožujku 2020. godine župna crkva je teško oštećena. Obnovljena je u lipnju 2020. godine. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije u Soblincu

Župna crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete u zagrebačkom naselju Soblinec. Građena je od 2000. do 2006. godine, a njeno je uređivanje i opremanje trajalo još nekoliko godina nakon izgradnje. U svibnju 2016. godine, posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. U potresu koji je pogodio Zagreb 22. ožujka 2020. godine na crkvi su nastala manja oštećenja. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapela Majke Božje Žalosne u Zagrebu

Kapela Majke Božje Žalosne katolička je kapela smještena u središtu Zagreba, na Novoj Vesi. Kapela se nalazi u neposrednoj blizini župne crkve sv. Ivana Krstitelja. U potresu koji je pogodio Zagreb 22. ožujka 2020. godine kapela je teško oštećene i zbog toga je zatvorena, a njezina je obnova u tijeku. Ova je sakralna građevina zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Kapela je sagrađena 1763. godine. Ima status zaštićenog kulturnog dobra. Kapela Majke Božje Žalosne ili Gospe Novoveške nalazi se u blizini mjesta na kojem je uz potok Medveščak nekada stajao kameni pil s kipom Žalosne Bogorodice. Taj je pil danas smješten u predvorju župne crkve sv. Ivana Krstitelja. Zbog smještaja uz Novovešku cestu kapela je bila orijentirana prema zapadu. Čistim volumenom unatoč tome što nije velika, ova kapela dominirala je prostorom. Nekada su brojni vjernici kapelu pohodili ponajviše zbog Bogorodičinog kipa, koji su smatrali čudotvornim. Prije razornog potresa koji je pogodio Zagreb 2020. kapela je većim dijelom godine bila zatvorena. Na zidovima, apsidi i svodu nalazila se rokoko dekoracija štajerskog slikara druge polovice 18. stoljeća, Antona Jožefa Lerchingera. Lerchinger je u naše krajeve donosio iluzionističko slikarstvo nastalo pod utjecajem štajerskog, tirolskog i bavarskog baroknog slikarstva. Nad malenim kvadratnim prostorom kapele s pravokutnom apsidom zaobljenih uglova, uzdizao se plitki svod koji raskošna arhitektonska dekoracija transformira u kupolu. Cijeli iluzionistički sklop bio je usmjeren prema središnjem medaljonu u kojem lebde dva mala anđela. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Bulgarian Military Cemetery, Vukovar

The Bulgarian Military Cemetery (Croatian: Bugarsko vojno groblje, Bulgarian: Българско военно гробище, Serbian Cyrillic: Бугарско војно гробље) is a military cemetery in Vukovar, a town in eastern Croatia. It commemorates 1,027 Bulgarian soldiers and officers killed during the liberation of the town from fascism in 1944 at the final stage of the World War II in Yugoslavia. The grave contains the remains of soldiers from the 1st Bulgarian Army which held the Syrmia Front line from Sotin to Grabovo, Berak and Orolik in late 1944. It is located southeast of the city, adjacent to the New Cemetery of Dubrava. History The cemetery was first marked in 1965 and suffered damage during the Croatian War of Independence. In 1999, after the end of UNTAES mission in the region, it was commemorated with a plaque, and in 2002, it underwent restoration. Commemorative ceremonies, organized by the Bulgarian Ministry of Defence and the Union of War Veterans of Bulgaria, are held regularly at the site. During his official state visit to Croatia, Bulgarian Defence Minister Nikolay Nenchev visited the cemetery in Vukovar. On that occasion Nenchev highlighted that approximately 10,700 Bulgarian soldiers lost their lives in Croatia, Serbia and North Macedonia while fighting against Nazism far from their homeland. References See also National Memorial Cemetery of The Victims of Homeland War in Vukovar Serbian Military Cemetery, Vukovar Dudik Memorial Park Jewish Cemetery of Vukovar Bulgaria–Croatia relations
Župna crkva Krista Kralja u Trnju

Župna crkva Krista Kralja katolička je crkva čija je izgradnja započela 1940. Radi ratnih i poratnih okolnosti Drugog svjetskog rata izgradnja crkve nije bila dovršena. Do 1942. godine izgrađena je kripta, koja je 1970. godine uređena za bogoslužje. Posljednja obnova crkve iznutra bila je 2016. godine. Nalazi se u zagrebačkoj četvrti Trnje. Povijest i arhitektura Crkva Krista Kralja trebala je biti izgrađena prema projektu kipara Ivana Meštrovića. Prema Regulacionom planu iz 1938. godine crkva je trebala biti središnja tema sklopa građevina na perivojnom potezu. Od ambiciozne vizije izgrađena je samo kripta crkve koja je pretvorena u bogoslužni prostor. Ispred kripte formiran je ulazni trg koji je ogradom odvojen od javnoga gradskog prostora. Liturgijski prostor je centralnog karaktera s longitudinalnim usmjerenjem prema prezbiteriju. Prezbiterij je trima stubama izdignut i odvojen od prostora za vjernike. U središtu se nalazi oltar. Lijevo od oltara je ambon, dok se na desnoj strani oltara nalazi svetohranilište. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Bogoslužni prostor bl. Ivana Merza u Zagrebu

Bogoslužni prostor bl. Ivana Merza je glavni pogloslužni prostor u Župi bl. Ivana Merza Zagreb – Špansko zato što župa nema svoju crkvu. Bogoslužni se prostor nalazi u zagrebačkom naselju Špansko. Izgradnja privremenog objekta bila je dovršena početkom 2024. Prostor je blagoslovio zagrebački nadbiskup Dražen Kutleša. Povijest župe Ova je župa osnovana 2011. godine odvajanjem od župa Zagreb–Špansko-BDM Žalosna i Zagreb–Malešnica-Oranice. Prije izgradnje privremenog Bogoslužnog prostora bl. Ivana Merza duhovni život župe odvijao se u pastoralnom centru s kapelom bl. Ivana Merza u prizemlju stambene zgrade u Ulici Vlade Gotovca 9. Euharistija se nedjeljom i blagdanima do ožujka 2020. godine održavala u prostoru mjesne škole, a od svibnja 2020. godine održavala se na župnom zemljištu na raskrižju Zagrebačke ceste i Zagrebačke avenije tj. na mjestu gdje se sada postavljen privremeni bogoslužni prostor. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Crkva Presvetog Srca Isusova na Šalati

Crkva Presvetog Srca Isusova katolička je crkva izgrađena između 1927. i 1929. godine u zagrebačkom naselju Šalata. Kamen temeljac za njezinu izgradnju postavio je nadbiskup Antun Bauer u lipnju 1927. godine, a crkva je blagoslovljena 1929. godine. U lipnju 1931. godine, crkvu Presvetoga Srca Isusova na katu s kriptom sv. Antuna Padovanskoga u donjem dijelu zgrade, posvetio je nadbiskup Bauer. Nalazi se unutar kompleksa Međubiskupijskog sjemeništa i Nadbiskupske klasične gimnazije, a od početka je bila zamišljena kao duhovno središte za buduće svećenike i učenike. Povijest i arhitektura Na zagrebačkoj Šalati nadbiskup Antun Bauer je 25. lipnja 1927. položio je kamen temeljac za izgradnju kompleksa zgrada Međubiskupijskoga sjemeništa, Nadbiskupske klasične gimnazije i crkve Presvetoga Srca Isusova s crkvom sv. Antuna Padovanskog. Kompleks je građem po građevinskoj zamisi arhitekta Jurja Neidhardta uz određene preinake po preporuci Odbora za izgradnju. Gradnja je ostvarena zahvaljujući donacijama pape Pija XI., nadbiskupa Antuna Bauera, Prvostolnoga kaptola, biskupa, kanonika, župnika i župljana iz cijele Hrvatske. Zgrada crkve nalazi se na južnom dijelu kompleksa. Nalazi se na prvom katu građevine s uzlaznim stubama od donjega predvorja do gornjega trijema koji je zatvoren s četiri monumentalna stupa ispred ulaza u crkvu. Iznad ulaznoga predvorja na pjevalištu postavljene su orgulje Heferer s 22 registra. Orgulje su proizišle kao 243. opus Hefererove radionice, te predstavljaju jedan od najvažnijih instrumenata ne samo na području grada Zagreba nego i cijele Republike Hrvatske. Ove se orgulje svrstavaju među tri najvažnija instrumenta domaćih graditelja sagrađena tijekom 20. stoljeća. Pročelje zgrade završava trokutastom nadogradnjom krovišta sa stilizacijom Božjega oka koje je djelo kipara A. Kosa. U trobrodnoj unutrašnjosti s polukružnim povišenim svetištem postavljen je glavni mramorni oltar s pozlaćenim svetohraništem i slikom Srca Isusova koje je djelo Ljube Babića. Pokraj svetišta nalaze se sakristija i ulazi u sjemeništarske prostorije. U pokrajnjim lađama nalaze se četiri mramorna oltara koja su rad V. Brezaka i Obrtne škole iz Zagreba, sa slikama Ljube Babića koje prikazuju zaštitnike mladežii: sv. Alojzija Gonzagu, sv. Ivana Berchmansa i sv. Stanislava Kostku, te sv. Josipa, Majku Božju prijestolje mudrosti – Gospu sjemenišnu i sv. Malu Tereziju. Drvena kupola nad svetištem pokrivena je bakrom. Izradili su je V. Gott i L. Junc. Vitraji su djelo radionica Marković i Fabry. Potres 2020. godine Crkva je u potresu koji je pogodio Zagreb u ožujku 2020. godine pretrpjela oštećenja te radovi sanacije traju i u 2025. godini. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva Presvetog Trojstva u Moravču

Župna crkva Presvetog Trojstva katolička je crkva koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Sesvete u naselju Moravče. Sagrađena je od 1814. godine. Kapela je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Crkva je posljednji put obnavljana 2013. i 2014. godine. Povijest i arhitektura Gradnja današnje župne crkve započela je 1813. godine, a dovršena je u jesen 1814. Izgrađena je od kamena koji je prenesen iz Gore, a rukom rađena opeka, spajana s blatom i gašenim vapnom. Najvjerojatnije je sagrađena na mjestu gdje se ranije nalazila građevina iz 16. stoljeća. Crkva je jednobrodna, a orijentirana je u smjeru sjever-jug. Apsida svetišta je polukružno zaključena. Sakristija je dograđenom s istočne strane, a zvonik se izdiže u osi glavnog pročelja. Zabatno je pročelje oblikovano u tradiciji baroknog klasicizma. Na ulaznom kamenom portalu uklesana je godina gradnje:1814. U crkvi se nalazi sačuvana propovijedaonica ukrašena rokoko motivima, klasicistička krstionica, tri neoklasična drvena oltara, crkveni inventar iz 19. stoljeća, te orgulje iz 1906. godine Na glavnom se oltaru nalaze kipovi Presvetoga Trojstva i dva bočna kipa svetaca u nišama. Uz svetohranište se nalaze dva anđela. Na bočnim oltarima ispred svetišta nalaze se slike: na desnom Bezgrješnoga začeća, a na lijevom sv. Barbare. Župna crkva čuva spomen na posljednje počivalište ilirca opata Ivana Krizmanića. Ispred crkve nalaze se postaje križnoga puta. Izvori
Palača Erdödy-Patačić u Varaždinu

Palača Erdödy-Patačić u Varaždinu jednokatna je ugaona palača podignuta na zapadnoj strani Kapucinskog trga. Predstavlja reprezentativnu i monumentalnu baroknu palaču, koju su oko 1762. god. izvan tadašnjih gradskih zidina izgradili grofovi Erdödy u marijaterezijanskom stilu. Nakon Erdödyja vlasništvo preuzima obitelj Patačić a iza 1834., prodajom na javnoj dražbi prelazi u ruke vojske, koja je kao vojni objekt (Dom JNA) posjeduje do početka 90-ih godina 20 st. Cjelina ove palače sastoji se od same izvorne zgrade palače L tlocrta i kasnije dograđenih krila kojima zatvara prostrano unutarnje dvorište. Unatoč kasnijim pregradnjama i adaptacijama, ostala je očuvana izvorna kasnobarokna struktura. Glazbena škola u Varaždinu 1994. dobiva pravo korištenja palače, da bi 1997. postala njenim vlasnikom. U zgradi površine 3200 m2 nalaze se: 2 koncertne dvorane, 13 klavirskih soba, 10 soba za puhače, 6 gudačih soba, 5 gitarističkih soba, 3 harmonikaške sobe, 2 sobe za solo-pjevanje, 7 soba za teoretsku nastavu, 4 sobe za općeobrazovnu nastavu te 5 soba za upravu. Zaštita Pod oznakom Z-904 zavedeno je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "stambena građevina". Izvori
Hrvatska starokatolička crkva sv. Križa u Zagrebu

Crkva sv. Križa je starokatolička crkva koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Donji grad u Branimirovoj ulici, u neposrednoj blizini Zagrebačkog Glavnog kolodvora. Crkva je u funkciji starokatoličkog sakralnog objekta od 1924. godine. Povijest Crkva sv. Križa pripada Župi Svetog Križa koje je bila osnovana u srpnju 1922. godine. Prvi župnik bio je Ivan K. Cerovski. Godine 1924. za svoje potrebe župa je preuredila crkvu u Branimirovoj ulici. To nije bila nova građevina nego bivša kapelica kojom se nekoć koristila mađarska škola, a zatim je korištena kao skladište jugoslavenih željeznica. S obzirom na činjenicu da je u to vrijeme starokatolička crkva brojila više od 700 članova (a taj broj do 1937. godine raste na preko 5000 vjernika) crkva u Branimirovoj je bila premala i razmišljalo se o izgradnje veće crkve. Izgradnja nove crkve bila je predviđena na prostoru današnje koncertne dvorane Vatroslava Lisinskog, ali taj se plan nije realizirao. U tridestim godinama 20. stoljeća u Zagrebu su također djelovali Hrvatska starokatolička zadruga za štednju i predujam, Hrvatsko starokatoličko dobrotvorno društvo i Hrvatski starokatolički klub. Galerija Izvori
Kapela sv. Jurja u Jurjevskoj ulici u Zagrebu

Kapela sv. Jurja katolička je kapela smještena u Jurjevskoj ulici koja povezuje Gornji grad s Cmrokom. Jurjevska je ulica ime dobila po kapeli sv. Jurja, čije se ime spominje još od 1377. godine. Današnja zidana kapela izgrađena je 1729. godine. Povijest Prvobitna kapela sv. Jurja s malim kapucinskim samostanom spominje se još od 1377. Kapelica je bila napravljena od drveta, te je radi toga često stradavala od požara. Zidana kapela sv. Jurja s kriptom izgrađena je 1729. godine. Oko kapele se nalazilo i groblje koje je početkom 19. stoljeća prošireno na okolne vinograde, da bi već 1876. postalo napušteno radi otvaranja novog groblja Mirogoj. Po nacrtu arhitekta Bartola Felbingera izgrađen je ulazni trijem u groblje, a kapela je obnovljena. Do 1906. godine prostor je uređen u Jurjevski perivoj. Danas perivoj nosi ime Perivoj srpanjskih žrtava na spomen žrtvama protumađarskih prosvjeda na Markovu trgu 29. srpnja 1845. Kapela sv. Jurja je jednobrodna kapela s polukružnim svetištem, pročelnim zvonikom i pjevalištem. Godinama je bila zapuštena. Do 2015. godine kapela je obnovljena pod nadzorom restauratora, zahvaljujući župniku mons. Franji Prstecu. Tijekom obnove su elektrificirana zvona, izvršena je drenaža terena, obavljeni su zidarski i fasaderski radovi, te je sanirano krovište i krov. Postavljene su i nove klupe koje je po nacrtu Ivana Meštrovića izradio majstor Igor Bešanić. U kapeli se nalazi brojni predmenti koje je izradila majstorska obitelji Gojnik: drveni zlatni retabl lisnatih motiva, na koji je postavljena slika sv. Jurja, oltarna menza, ambon i stolice oko oltara. Prilikom potresa u gradu Zagreba u ožujku 2020. godine, u kapeli su zabilježena manja oštećenja. Povijest Jurjevskog groblja Groblje se prvi put spominje tek 1622. godine. Postoji malo podataka o povijesti groblja tijekom 17. i 18. stoljeća. Godine 1824., zbog manjka prostora, groblje se proširuje. Iako su se u početku na ovom groblju pokapali siromašni građani, ono krajem 18. stoljeća postaje jedno od glavnih zagrebačkih groblja. U to vrijeme na njemu su se pokapali bogati i utjecajni građani, političari, trgovci i članovi plemstva. Groblje se tada nazivalo Nobel Friedhof. Na groblju su sahranjeni i mnogi važni članovi Ilirskog pokreta: Ljudevit Gaj, Stanko Vraz, Vjekoslav Babukić, Fran Kurelac i Dragutin Seljan), te srpanjske žrtve. Otvaranjem zagrebačkog groblja Mirogoj, 1876. godine, Jurjevsko groblje je zatvoreno. Kosturni ostaci pokojnika te dio spomenika preneseni su na Mirogoj. Manji dio spomenika ostavljen u parku kao spomen na nekadašnje groblje, a do danas nije proveden ni jedan projekt kojim bi se to groblje uredilo. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice