NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Predsjednički dvori

Predsjednički dvori su službena rezidencija predsjednika Republike Hrvatske od 1992. godine, a nalaze se u Zagrebu na adresi Pantovčak 241. Opis Prva predsjednička rezidencija bila je smještena u Visokoj ulici na Gornjem gradu u Zagrebu, a nakon toga je preseljena u Banske dvore na Trg sv. Marka, današnju zgradu Vlade Republike Hrvatske. Nakon raketiranja Banskih dvora 7. listopada 1991. godine, rezidencija predsjednika Republike preseljena je na današnju lokaciju na Pantovčaku. Rezidencija u kojoj su smješteni Predsjednički dvori bila je poznatija kao Vila Zagorje, koja je bila građena 1963. – 1964. godine prema projektu arhitekta Vjenceslava Richtera u suradnji s Kazimirom Ostrogovićem za potrebe Josipa Broza Tita. Godine 1990. Vila Zagorje ulazi u razmatranje za smještaj Muzeja suvremene umjetnosti, što je stručno podržano od njezinih graditelja (Vjenceslav Richter). Sabor je bio spreman prihvatiti prijedlog, no kasnije je odlučeno da se njezina namjena prepusti odluci nove Vlade, koja ju je zadržala za svoje potrebe. Glavna zgrada Ureda je primjer sinteze urbanizma, arhitekture i suradnje s likovnim umjetnicima. Stropovi glavne i ostalih dvorana u prizemlju, popločenje u vrtu na južnoj strani objekta, glavna ulazna staklena vrata i strop nadstrešnice pred ulazom odgovaraju novom senziblitetu za plastično oblikovanje Novih tendencija. Objekt je okružen parkom koji se prostire na 100.000 tisuća četvornih metara. Na krajnjem sjeveru park-šume nalazi se i Vila Prekrižje (nekadašnja Vila Weiss). U predvorju Predsjedničkih dvora izložena su, prema kronološkom redoslijedu, poprsja hrvatskih velikana kralja Tomislava, Mažuranića, Strossmayera, Starčevića, Radića, Stepinca i Tuđmana. Za naziv Predsjednički dvori prema nekim izvorima zaslužan je Jure Radić, tadašnji predstojnik Ureda predsjednika Franje Tuđmana. Predsjednik Zoran Milanović početkom ožujka 2020. uklonio je sve biste s Pantovčaka. Izvori Povezani članci Ured predsjednika Republike Hrvatske Vanjske poveznice Kompleks Ureda predsjednice Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. travnja 2019. (Wayback Machine)
Presidentpalatset, Zagreb

Presidentpalatset (kroatiska: Predsjednički dvori, även känt under metonymin Pantovčak) är en byggnad i Zagreb, Kroatien. Sedan 1992 är byggnaden den kroatiska presidentens officiella residens. Byggnaden, som ligger på adressen Pantovčak 241 i stadsdelen Gornji grad-Medveščak, hyser presidentens kansli och används inte som dennes faktiska bostad. Historia Byggnaden, tidigare känd som Villa Zagorje eller Titos villa, stod färdig 1964 enligt ritningar av arkitekterna Vjenceslav Richter och Kazimir Ostrogović. Den uppfördes för det tidigare jugoslaviska statsöverhuvudet Titos räkning. Referenser Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Presidentpalatset, Zagreb.﻿
Prozor (tvrđava u Vrlici)

Prozor (Gradina) je danas djelimice restaurirana utvrda srednjovjekovnog i ranonovovjekovnog grada. Tvrđava Prozor (Gradina) i njezin okoliš predstavljaju zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Tvrđavu Prozor na teško pristupačnoj uzvisini nad Vrličkim poljem sagradio je 1406. g. bosansko - hrvatski herceg Hrvoje Vukčić Hrvatinić. Po svojoj sačuvanosti spada među najznačajnije srednjovjekovne tvrđave. Nepravilnog je pravokutnog tlocrta sa središnjom utvrdom - donžonom. Na zapadnoj strani ima stambeni dio, "providurov stan". S istočne strane je branjena manjom kulom kružnog tlocrta. Ulaz u tvrđavu je bio sa zapadne strane, zaklonjen posebnim zaobljenim zidom. Južnu, nepristupačnu stranu kompleksa štiti niski bedem izgrađen na litici. Naziv utvrde u kasnom srednjem vijeku se gubi, a umjesto njega se sve češće koristi naziv Grad. Nalazi se iznad grada Vrlike, sjeverozapadno od grada, na nestrmoj uzvisini, 1,5 km cestom prema Maovicama i Drnišu, na suprotnom kraju Perućkog jezera gledano iz Potravlja. Prozor se nalazi na strateškom mjestu s kojeg se vide planine na istoku i na zapadu te na Cetinu i Perućko jezero, koje je nekad bilo riječnom dolinom (rijeka Cetina). Nalazi se na 459 m nadmorske visine na 43, 91385° sjeverne zemljopisne širine i 16, 39526' istočne zemljopisne dužine, 300 m zračnim pravcem sjeverozapadno od grada. Usporedbe radi, Vrlika je dijelom na 261 m nadmorske visine. Dali su ju sagraditi hrvatski plemići Hrvatinići ranih 1400-ih. Bila je dijelom malog obrambenog lanca utvrda na jugu Hrvatskog Kraljevstva, a uz Prozor to su bile Potravnik kod Potravlja i utvrda Glavaš (Dinarić) kod Kijeva. U razdoblju turskih osvajanja hrvatskih krajeva, Prozor je došao na udar osmanskih navala na Hrvatsko Kraljevstvo. Turci su ju uspjeli zauzeti 1523. godine. Krajem 17. st. Mletačka Republika istjerala je Osmanlije iz tih krajeva. Zaštita Pod oznakom Z-3921 tvrđava je zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno u Registru kulturnih dobara Ministarstva kulture i medija, pravna statusa zaštićeno kulturno dobro, klasificirano kao "profana graditeljska baština ", javne građevine. Galerija Izvori Castles of Split Dalmatia County. inyourpocket.com. In Your Pocket City Guides. Inačica izvorne stranice arhivirana 10. lipnja 2011. Pristupljeno 25. travnja 2013. Vanjske poveznice http://www.destinacije.com/slika_nav.asp?lang=hr&pg=23&folder=Slike-Wallpapers&cp=1106&s=Next[neaktivna poveznica] Destinacije.com Utvrda Prozor (poveznica neaktivna) Panoramio Arhivirana inačica izvorne stranice od 9. ožujka 2010. (Wayback Machine) Utvrda Prozor Panoramio Arhivirana inačica izvorne stranice od 14. listopada 2016. (Wayback Machine) Gradina iznad grada Destinacije[neaktivna poveznica] Vidikovac nad utvrdom Prozor Panoramio Arhivirana inačica izvorne stranice od 3. ožujka 2014. (Wayback Machine) Pod glavnom kulom Prozora Panoramio Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. listopada 2016. (Wayback Machine) Na zidinama utvrde Prozora Turistička zajednica Splitsko-dalmatinske županije Arhivirana inačica izvorne stranice od 9. ožujka 2018. (Wayback Machine) Vrlika - utvrda Vrlički prozor
Prozor vára (Dalmácia)

Prozor vára (horvátul: Utvrda Prozor), vár Horvátországban, Vrlika területén. Dalmácia legjelentősebb középkori várromjai közé tartozik, mely ma is meghatározza, az alatta fekvő Vrlika látképét. Fekvése Vrlika városától északra, a Svilaja-hegység 575 méter magas sziklaszirtjének tetején található. Története A Vrlika feletti hozzáférhetetlen sziklaszirtre Hrvoje Vukčić Hrvatinić spalatói herceg a 15. század elején építtette fel Prozor várát. Első írásos említése 1406-ból származik. A vár Hrvojának nemcsak nyári rezidenciája volt, hanem a Luxemburgi Zsigmonddal vívott harcok idején egyik legfontosabb erőssége is. A vár alatt fejlődött ki Vrlika, melynek lakossága főként a régió régi központjából Vrh Rikából költözött ide át. Prozor vára ezt követően a Nepilićeké, majd a Frangepánoké lett, de ők már nem élvezhették sokáig birtoklását, mert Zsigmond király hívének, a Vitturi családnak adományozta. 1425-től a megújuló török támadások egyre nagyobb veszély jelentettek a térség lakosságára. Magának Vrlikának nem volt vára és a település sem volt különösebben megerősítve. A közeli Prozor és Glavaš várain kívül csak a természetes vízfolyások védelmére szorítkozhatott. 1492-ben a török elfoglalta Vrh Rikát Sveti Spas templomával együtt, 1522-ben pedig maga Vrlika is török uralom alá került. A török közigazgatásban a település a Klisszai szandzsák egyik náhijének központja lett. Vrlikán dzsámi épült és jelentős muzulmán lakosság települt be a városba. A település csak 1688-ban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól. A vár 1715-ben a Cetina vidéke ellen intézett török támadás idején súlyosan megrongálódott. A török zsoldosok Vlika ekkor lakóit megkímélték, míg a várba menekült lakosság számára nem volt kegyelem. A vár mai állapota Prozor vára a várostól északra emelkedő hegytetőn található. Falai ma is nagy magasságban állnak, emiatt Dalmácia legjelentősebb középkori várromjai közé tartozik. A szabálytalan négyszög alaprajzú vár közepén áll a várpalota, melynek keleti bejáratához rámpa és felvonóhíd vezetett. Nyugati részén volt a várnagy lakosztálya. A vár keleti oldalát egy kisebb hengeres torony védte. A lekerekített falakkal védett várkapu a nyugati oldalon volt, míg a déli oldalon a meredek sziklafal miatt csak alacsonyabb falak álltak. A falak helyreállítása 1988-ban kezdődött, majd a munka a délszláv háború idején szünetelt és csak 2006-ban folytatódott Galéria Források Vrlika város hivatalos oldala (horvátul) Vrlika turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
Pula Communal Palace

The local government of the City of Pula is seated in the Communal Palace (Croatian: Komunalna palača u Puli; Italian: Palazzo Comunale), located on the Forum Square, in the center of the city. History The Communal Palace is situated at the northern end of the main square of the old part of the City of Pula, called the Forum Square. The spot occupied by the Palace has been used for the public buildings since Ancient Rome, when the place was used as a part of a triad of Roman temples, of which today only the Temple of Augustus remains. The eastern of these temples, called the Temple of Diana, was used as a rudimentary city hall from the 9th century. As the city prospered, there was a need to construct a dedicated place which would serve as a city hall, so the construction of the new city hall at the site of the Temple of Diana began near the end of the 13th century, and the new city hall was finished in 1296. The building was constructed in Gothic style using the material of the old Roman temples and other building on the site, retaining their walls when possible. Even today, the whole northern part of the Temple of Diana is clearly visible at the back side of the Communal Palace. Since the construction, the Communal Palace has seen numerous reconstructions. At the end of the 15th century the building was reconstructed in Renaissance style and during the 17th century, the building was again reconstructed, now in Baroque style. The present state of building is due to several reconstructions made during the 19th and 20th centuries, the last of which was finished in 1988. References Istrian Encyclopaedia, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2005, ISBN 953-6036-83-5 The official web page of the City of Pula about the Communal palace (in Croatian) External links Media related to Pula town hall at Wikimedia Commons The site about Communal Palace (in English) Archived 2012-02-24 at the Wayback Machine
Palais communal de Pula

Le gouvernement local de la ville de Pula est situé dans le palais communal (en croate : Komunalna palača u Puli), situé sur la place du Forum, au centre de la ville. Histoire Le palais communal est situé à l'extrémité nord de la place principale de la vieille ville de Pula, appelée place du Forum. L'emplacement occupé par le palais a été utilisé pour les bâtiments publics depuis la Rome antique, lorsque l'endroit était utilisé comme partie d'une triade de temples romains, dont il ne reste aujourd'hui que le temple d'Auguste. L'est de ces temples, appelé temple de Diane, servait d'hôtel de ville rudimentaire à partir du IXesiècle. Alors que la ville prospérait, il était nécessaire de construire un lieu dédié qui servirait d'hôtel de ville, de sorte que la construction du nouvel hôtel de ville sur le site du temple de Diane a commencé vers la fin du XIIIesiècle, et le nouvel hôtel de ville fut achevé en 1296. Le bâtiment a été construit en style gothique en utilisant les matériaux des anciens temples romains et d'autres bâtiments du site, en conservant leurs murs lorsque cela était possible. Aujourd'hui encore, toute la partie nord du temple de Diane est clairement visible à l'arrière du palais communal. Depuis sa construction, le palais Communal a connu de nombreuses reconstructions. A la fin du XVe siècle, le bâtiment a été reconstruit dans le style Renaissance et au XVIIesiècle, le bâtiment a été à nouveau reconstruit, alors en style baroque. L'état actuel du bâtiment est dû à plusieurs reconstructions effectuées au cours des XIXe et XXe siècles visant à lui rendre son aspect initial, dont la dernière a été achevée en 1988. Références Encyclopédie d'Istrie, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2005, (ISBN 953-6036-83-5) La page Web officielle de la ville de Pula sur le palais communal (en croate) Liens externes The site about Communal Palace (en anglais) Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Croatie
Komunalna palača u Puli

44°52′12.9″N 13°50′32″E Komunalna palača je sjedište vijeća i poglavarstva Grada Pule. Nalazi se na Forumu s istočne strane Augustova hrama na mjestu na kojem se prethodno nalazio Dijanin hram. Kontinuitet gradskog života na Forumu u razdoblju nakon pada rimske države potvrđuje sudbina Dijanina hrama, koji je vrlo rano poslužio za smještaj municipalnih institucija već od 9. stoljeća. Komunalna palača, koja u sebi sadrži cijelu povijest Pule sagledivu u arhitektonskoj stratigrafiji od antike, romanike, gotike, renesanse i baroka do danas, kontinuirano je municipalno sjedište što ukazuje na posebno značenje i utjecaj antike na pulsku baštinu. Reprezentativna gotička Komunalna palača nastaje krajem 13. stoljeća u doba prosperiteta grada i njegove samostalnosti, a odraz je mogućnosti i ambicija bogatih pulskih obitelji. Nastala je preoblikovanjem postojećih građevina koje su na toj lokaciji i ranije služile sličnoj namjeni, a dovršena je 1296. kada je na njeno pročelje uklesana sljedeća poruka: "Počinjao je dan dvjestašezdesetoga petoljeća od Marijina poroda i bio podestat Bartolomeus, nasljednik prastarog padovanskog prezimena de'Vitrei, kada je izgrađeno ovo časno sjedište dvaju vijeća i suda. Budu li ove dvije službe podržane od mudrog podestata neće se dogoditi da mir napusti narod. Neka, dakle, sloga grije jednodušne građane da ne bi bolesna utroba pokvarila zdravu pamet." Pored ovog natpisa nalazi se reljef kamenog konjanika kojim je ovjekovječen lik "predsjednika grada" (patriae praeses) iz 13. stoljeća čije ime bijaše Bartholomeus de Vitreo (ili Vitrei). Među ostalim zanimljivim naznakama na zidovima ovog skladnog kompleksa nalazi se, ponad viteške pojave, groteskna pojava telamona (muške potporne figure u graditeljstvu) koji jadan i zgrčen, kao da glavom i plećima podržava čitavu težinu krovišta i dobar dio neba, i nikako da pogledom dohvati romaničku sirenu koja, na sjeveroistočnom uglu zgrade, rukama pridržava vrške svojih kamenih peraja. Ispod konjanika Bartholomeusa, sasvim pri dnu, nalazimo, iz mletačkih vremena, u kamen uklesanu zabranu sječe i ispaše u okolici Pule. Posljednja sanacija Komunalne palače bila je 1988. godine čime je zasjala novom obnovom kojom su dosljedno poštovane njene graditeljske osobitosti. Izvori Vanjske poveznice
Palazzo Comunale (Pola)

Il Palazzo Comunale (Komunalna palača in croato) è un edificio sito in piazza del Foro romano nel centro della città croata di Pola. Storia L'edificio fu costruito nel 1296, come attesta un'iscrizione sulla facciata, e fu danneggiato dai genovesi nel 1379. Restaurato, fu nuovamente ricostruito nel 1651 in seguito ad un crollo. Più volte ristrutturato nel corso del XVIII e XIX secolo, presenta una commistione di stili che vanno dal romanico al gotico al rinascimentale. Descrizione La facciata, in stile tardo-rinascimentale, presenta quattro arcate, delle quali le mediane sono più strette. Sotto la loggia, oltre agli stemmi di podestà veneziani, è raffigurato un leone marciano, sul doppio finestrone del 1502, e a destra della loggia stessa si trova un bassorilievo di Bartolomeo dei Vitrei, podestà di Pola alla fine del XIII secolo. Agli angoli della struttura compaiono i rilievi di una sirena e di Telamone. Nel lato destro dell'edificio sono incorporati i resti di un tempio romano. Note Bibliografia Croazia, Milano, Touring Club Italiano, 2017. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Palazzo Comunale (Pola)
Stadhuis van Pula

Het stadhuis van Pula (Kroatisch: Komunalna palača) is de zetel van het gemeentebestuur van de Kroatische stad Pula. Het is gelegen op het Forum, in het centrum van de stad. Geschiedenis Het stadhuis bevindt zich aan de noordelijke zijde van het plein in de oude stad. Deze plek wordt al voor publieke gebouwen gebruikt sinds de tijd van het Oude Rome. Er bevonden zich oorspronkelijk drie Romeinse tempels, waarvan nu alleen nog de Tempel van Augustus overblijft. De oostelijke van de drie tempels, de tempel van Diana, werd vanaf de 9e eeuw gebruikt als primitief stadhuis. Toen de stad verder opbloeide, was er nood aan een nieuw gebouw dat zou dienen als stadhuis. Men gebruikte de plek van de tempel van Diana om aan het eind van de 13e eeuw het gebouw op te trekken. De bouw duurde tot 1296. Het stadhuis werd oorspronkelijk gebouwd in gotische stijl. De bouwmaterialen haalde men van de overblijfselen van de tempels en andere gebouwen op de site. Waar het mogelijk was werden zelfs volledige muren gebruikt. Zo is aan noordelijke zijde van het huidige stadhuis een muur van de tempel van Diana nog zichtbaar. Sinds de constructie werd het gebouw verschillende keren heropgebouwd. Zo kreeg het gebouw in de 15e eeuw een renaissance uiterlijk, en in de 17e eeuw een barokke uiterlijk. Ook in de eeuwen erna werd er nog herbouwd. De laatste werd beëindigd in 1988 en daarmee kreeg het stadhuis ook zijn huidig voorkomen.
Kommunala palatset, Pula

Kommunala palatset (kroatiska: Komunalna palača, italienska: Il Palazzo municipale) är en kulturmärkt palats och stadshus i Pula i Kroatien. Det uppfördes i slutet av 1200-talet och stod färdigt år 1296. Palatset står bredvid Augustus tempel vid Forums norra sida och rymmer Pulas stadsstyrelse. Det har sedan tillkomsten om- och tillbyggts flera gånger och representerar därmed flera arkitektoniska stilar, däribland romaniken, gotiken, barocken och renässansen. Historik Palatset uppfördes i slutet av 1200-talet på Forums norra sida, en plats som sedan romartiden använts för offentliga byggnader. Under det antika Rom stod här en triad av romerska tempel varav Augustus tempel är det enda kvarvarande av dessa. Det östra av dessa tempel, Dianas tempel som var tillägnat gudinnan Diana, användes från 800-talet som ett rudimentärt stadshus. I samband med stadens tillväxt uppstod behovet av ett nytt stadshus som kom att uppföras på platsen för det tidigare Dianatemplet. Det nya stadshuset uppfördes i gotisk stil, delvis med material från de tidigare templen. Där det var möjligt användes väggarna från de äldre byggnaderna. Således utgör det tidigare Dianatemplets norra sida Kommunala palatsets baksida. Under 1400-talet rekonstruerades palatset i renässansstil. Det renoverades åren 1696–1698 då även ett stadsur tillkom. Den senaste större restaureringen utfördes 1982–1988. Se även Wikimedia Commons har media som rör Kommunala palatset, Pula. Referenser Fotnoter
Pokonji Dol

Pokonji Dol ist eine kleine Insel an der kroatischen Adriaküste. Verwaltungsmäßig gehört die Insel wie ihre Nachbarinseln zur Gespanschaft Split-Dalmatien sowie zum Stadtgebiet der Stadt Hvar. Sie liegt 500 Meter südlich der viel größeren Insel Hvar. Sie gehört zum Paklinski-Archipel und ist die östlichste Insel dieser Gruppe, 1100 Meter östlich der Insel Jerolim. Die Insel misst 160 Meter von Nord nach Süd und ist maximal 130 Meter breit. Ihre Flächenausdehnung beträgt 16.697 Quadratmeter, bei einem Umfang (Küstenlänge) von 470 Metern. Der Leuchtturm im Zentrum der Insel wurde 1872 errichtet. Einzelnachweise Weblinks
Pokonji Dol

Pokonji Dol is an islet in the Croatian part of the Adriatic Sea, which is situated 500 meters south from Hvar. Pokonji Dol is one of the Paklinski Islands. The lighthouse in the middle of the islet was built in 1872. Because Pokonji Dol is the easternmost island of the Paklinski otoci archipelago, the lighthouse ensures the safe navigation of vessels coming from the open sea. See also List of lighthouses in Croatia References External links Media related to Pokonji Dol at Wikimedia Commons
Pokonji Dol

Pokonji Dol est un îlot de Croatie, sur la mer Adriatique. Il fait partie de l'archipel des îles Infernales, au large de l'île de Hvar dans le comitat de Split-Dalmatie. Il en est l'îlot le plus oriental et commande le passage entre l'île de Hvar et les îles Infernales quand on vient de l'est, en direction du port de Hvar. Pour guider les navires qui approchent de ce passage, un phare, construit en 1872, aujourd'hui automatisé, se dresse au centre de l'îlot. Celui-ci a une forme circulaire (130 à 165 m de diamètre) et est aride ; il dispose d'un débarcadère. Le nom « Pokonji Dol » fait référence à l'agréable vallée méridionale du littoral de Hvar. Des familles de gardiens ont vécu dans le phare jusqu'à l'automatisation. Portail des îles Portail de la Croatie Portail de la mer Adriatique
Pokonji dol

Pokonji Dol je otočić u Paklenim otocima pored Hvara, u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Duljina obala iznosi 470 m, dužina i širina otoka je oko 150 metara. Na otočiću nalazi se svjetionik "Otočić Pokonji dol", izgrađen 1872. Izvori Vanjske poveznice
Pocognidol

Pocognidol (in croato: Pokonji Dol) è uno degli isolotti delle isole Spalmadori, un piccolo arcipelago della Croazia situato a sud-ovest dell'isola di Lesina, nel mare Adriatico. Amministrativamente appartiene al comune di Lesina, nella regione spalatino-dalmata. Geografia Pocognidol è l'isolotto più orientale del gruppo delle Spalmadori, si trova a est dell'isolotto di San Girolamo, a sud-est del porto di Lesina e di fronte alla piccola valle Pocognidol (Pokonji Dol). Ha una forma arrotondata con un diametro di circa 140 m; la sua superficie è di 0,0166 km², lo sviluppo costiero è di 466 m, l'altezza è di 9,4 m. Sull'isoletto c'è un faro costruito nel 1872. Note Bibliografia Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, p. 324. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, pp. 1350-1351. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, p. 313. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 26 gennaio 2017. Voci correlate Croazia Regione raguseo-narentana Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pocognidol
Pokonji Dol

Pokonji Dol – chorwacka wysepka znajdująca się ok. 2 km na południe od miasta Hvar. Jej powierzchnia wynosi 1,67 ha a długość linii brzegowej 466 m. Należy do archipelagu wysp Paklińskich i jest oddzielona od wyspy Hvar kanałem Paklińskim (Pakleni kanal). Na wyspie znajduje się latarnia morska. Zobacz też wyspy Chorwacji Przypisy
Pokonji Dol

Pokojni Dol je otoček v skupini Peklenskih otokov v Dalmaciji. Otoček leži okoli 0,5 km južno od obale otoka Hvara, in okoli 1,3 km zahodno od otočka Sveti Jerolim. Površina otočka, na katerem je svetilnik, je 0,017 km²; dolžina obale meri 0,47 km. Najvišji vrh je visok 11 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: B Bl 4s. Nazivni domet svetilnika je 10 milj. Glej tudi Seznam otokov na Hrvaškem
Покоњи Дол

Покојни Дол је острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у групи Паклених отока у средњој Далмацији око 0,5 km јужно од острва Хвар и око 1,3 km источно од острва Свети Јеролим. Његова површина износи 0,017 km², док дужина обалске линије износи 0,47 km. Највиши врх је висок 11 m. На острвцу се налази свјетионик саграђен 1872. године домета 10 наутичких миља. Административно припада Граду Хвару у Сплитско-далматинској жупанији. Види још Списак острва у Хрватској Паклени отоци