NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Račišće

Račišće (italsky Racischie) je vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Dubrovnicko-neretvanské župě, spadající pod opčinu města Korčula. Je jednou z mála samostatných vesnic nacházejících se na ostrově Korčula. V roce 2011 zde žilo celkem 432 obyvatel. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Račišće na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Račišće na Wikimedia Commons
Račišće

Račišće (pronounced [rǎtʃiːʃtɕɛ]) is a village on the island of Korčula, part of the Dubrovnik-Neretva county in Croatia. Geography Korčula is an island in the southern half of Dalmatia, Račišće being located at the northern side of the island. The village is situated 12 kilometers west of the old town of Korčula. It is situated on 31 m above sea level. History Račišće was established in the second half of the 17th century by refugees from Makarska, fleeing the Ottomans. In c. 1730 the island and village was settled by refugees from Herzegovina. Churches Church of the Mother of God (Bogorodica), or Church of St. Blasius (Sv. Vlaho), with Baroque Loggia, built in 1682 Church of St. Nicholas (Sv. Nikola), built in the 19th century Demographics According to the 2021 census, its population was 379. According to the 2001 census it had a population of 477. References External links Racisce.info www.dzs.hr
Račišće

Račišće je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Korčule, Dubrovačko-neretvanska županija. Nalazi se na otoku Korčuli, na njegovoj sjevernoj strani. Još se naziva i "Luka spasa" jer je pružalo utočište mnogim pomorcima u prošlosti. Stanovništvo Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 468 stanovnika te 141 obiteljskih kućanstava. Promet Naselje je cestovno povezano s gradom Korčulom. Izvori
Račišće

Račišće je manjše turistično naselje, pristanišče in istoimenski zaliv na severni obali otoka Korčule (Hrvaška), ki upravno spada pod mesto Korčula; le-ta pa spada pod Dubrovniško-neretvansko županijo. Geografija Račišće, naselje z okoli 600 prebivalci, leži na južni strani obale manjšega istoimenskega zaliva v Pelješkem kanalu, okoli 13 km zahodno od mesta Korčule s katerim je povezano z lokalno cesto mimo Kneže. Pristan v dnu zaliva je zavaronan z okoli 60 m dolgim valobranom, na koncu katerega stoji svetilnik. Morje pri valobranu doseže globino do 3,5 m. Sidrišče za plovila je tudi je na sredini zaliva za valobranom, kjer je globina morja do 6 m. Ob močnem seveovzhodnem vetru je lahko morje nemirno tudi za valobranom. Zahodno od Račišća sta dva slikovita in prijetna zalivčka primerna za kopanje Vaja in Samograd. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 4 milje. Zgodovina Sredi naselja, ki so ga ustanovili pribežniki, stoji baročna cerkev sv. Nikole. Račišće so ustanovili begunci iz Makarskega primorja v drugi polovici 17 stoletja.. Okoli 1730 pa so se tu naselili še begunci iz Hercegovine. V zalivu Samograd je podzemna jama, v kateri so našli prazgodovinske ostanke. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Рачишће

Рачишће је насељено место у саставу града Корчуле, на острву Корчули, Дубровачко-неретванска жупанија, Република Хрватска. Географија Рачишће се налази на северној страни острва Корчуле, а на јужној страни обале малог истоименог залива, у Пељешком каналу, око 13 km западно од места Корчуле, с којом је повезана локалним путем преко засеока Кнеже. Пристаниште, у дну залива, је заштићено са 60 м дугим лукобраном на чијем крају се налази светионик. Дубина мора при лукобрану је око 3,5 m. Сидриште за бродове је на средини залива, са лукобраном, где дубина мора износи око 6 m. Из поморске карте се види да светионик шаље светлосни сигнал: Z Bl 3s, са дометом од 4 mi (6,4 km). Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу старе општине Корчула. Рачишће су основале избеглице из Макарског приморја пред Османлијама у другој половини 17. века. Око 1730. ту су се населиле и избеглице из Херцеговине. У насељу постоји црква Богородице из 1682. године. У центру насеља, се налази барокна црква Светог Николе подигнута у 19. веку. У заливу Самоград се налази подземна пећина, где су пронађени остаци из праисрорије. Становништво На попису становништва 2011. године, Рачишће је имало 432 становника. У прошлости становништво се углавном бавило риболовом, сточарством и пољопривредом, а било је и доста помораца. Данас се мештани, углавном поморци, све више окрећу туризму. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Рачишће је имало 456 становника, следећег националног састава: Познатији мештани Иво Буратовић (1909—1971) — југословенски олимпијац, десетобојац Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Рачище

Рачище (хорв. Račišće) — населений пункт у Хорватії, в Дубровницько-Неретванській жупанії у складі міста Корчула. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 432 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Примітки
Apostolic Nunciature to Croatia

The Apostolic Nunciature to the Republic of Croatia is an ecclesiastical office of the Catholic Church in Croatia. It is a diplomatic post of the Holy See, whose representative is called the Apostolic Nuncio with the rank of an ambassador that enjoys some additional privileges. Diplomatic relations between the Holy See and Croatia were established on 8 February 1992 following Croatia's independence from SFR Yugoslavia. Apostolic Nuncios Giulio Einaudi (29 February 1992 – 4 August 2003) Francisco-Javier Lozano Sebastián (4 August 2003 – 10 December 2007) Mario Roberto Cassari (14 February 2008 – 10 March 2012) Alessandro D'Errico (21 May 2012 – 27 April 2017) Giuseppe Pinto (1 July 2017 – 6 April 2019) Giorgio Lingua (22 July 2019 – 22 January 2026) Leopoldo Girelli (13 March 2026 – present) See also Apostolic Nunciature to Yugoslavia References
Nuncjatura Apostolska w Chorwacji

Nuncjatura Apostolska w Chorwacji – misja dyplomatyczna Stolicy Apostolskiej w Republice Chorwacji. Siedziba nuncjusza apostolskiego mieści się w Zagrzebiu. Obecnym nuncjuszem apostolskim w Chorwacji jest Włoch abp Leopoldo Girelli. Historia 15 maja 1993 roku papież św. Jan Paweł II utworzył Nuncjaturę Apostolską w Chorwacji. Szefowie misji dyplomatycznej Stolicy Apostolskiej w Chorwacji Zobacz też Kościół katolicki w Chorwacji Bibliografia Giga-Catholic Information Catholic-hierarchy
Apostolska nunciatura na Hrvaškem

Apostolska nunciatura na Hrvaškem je diplomatsko prestavništvo (veleposlaništvo) Svetega sedeža na Hrvaškem, ki ima sedež v Zagrebu; ustanovljena je bila leta 1992. Trenutni apostolski nuncij je Mario Roberto Cassari. Seznam apostolskih nuncijev Giulio Einaudi (29. februar 1992–4. avgust 2003) Francisco-Javier Lozano (4. avgust 2003–2007) Mario Roberto Cassari (14. februar 2008–danes]] Glej tudi seznam apostolskih nunciatur seznam diplomatsko-konzularnih predstavništev na Hrvaškem Zunanje povezave Catholic-hierarchy.org
Бишево (Комижа)

Бишево је насељено место у саставу града Комиже, на острву Бишеву, Сплитско-далматинска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу старе општине Вис. Становништво На попису становништва 2011. године, Бишево је имало 15 становника. Напомена: У 1869. подаци су садржани у насељу Комижа. До 1931. исказивано је као део насеља. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Бишево је имало 14 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Бишево (Комижа)

Бишево (хорв. Biševo) — населений пункт у Хорватії, у Сплітсько-Далматинській жупанії у складі міста Комижа. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 15 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 16,10 °C, середня максимальна – 26,77 °C, а середня мінімальна – 4,47 °C. Середня річна кількість опадів – 542 мм. Примітки
Borovnik (Sit)

Borovnik je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Borovnik leži med otokoma Brušnjak in Sit. Od Sita je oddaljen okoli 0,5 km. Površina otočka meri 0,034 km2. Dolžina obalnega pasu je 0,73 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Brskvenjak

Breskvenjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Breskvenjak leži okoli 1 km severozahodno od otoka Žut. Njegova površina meri 5,2 hektarov. Dolžina obalnega pasu je 0,91 km. Najvišji vrh je visok 33 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Brisgnago

Brisgnago, Brusgnacco o Brusgnak (in croato: Brušnjak) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale, in Croazia, che fa parte delle isole Incoronate. È situato a ovest di Sit, nel mar Adriatico. In vecchie mappe era tutt'uno con l'adiacente isolotto Boronigo ed era chiamato Bruch. Amministrativamente appartiene al comune Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia Brisgnago delimita a nord il canale di Sit (Sitski kanal). Si trova tra le isole di Curba Piccola e Sit, da cui dista rispettivamente 430 e 580 m. L'isolotto ha una forma irregolare e un'altezza di 37 m; ha una superficie di 0,165 km² e uno sviluppo costiero di 1,99 km. A nord-est, a pochi metri, uno scoglio senza nome si trova tra Brisgnago e Boronigo: un tempo erano mappati come una sola isola. Isole adiacenti Scoglich (Pelin), piccolo scoglio con un'area di 2784 m², 330 m a nord-ovest 43°55′33.24″N 15°16′32.08″E43°55′33.24″N, 15°16′32.08″E. Boronigo o Gorovnik (Borovnik), isolotto di forma triangolare; misura circa 220 m, ha una superficie di 0,033 km², uno sviluppo costiero di 725 m e un'altezza di 24 m; si trova 140 m a nord-est 43°55′37″N 15°17′16″E43°55′37″N, 15°17′16″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 22 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 2, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 26 febbraio 2021 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia
Brušnjak (Sit)

Brušnjak je nenaseljen otoček v Zadarskem arhipelagu. Otoček leži med otočkoma Kurba Mala in Sitom. Površina otočka meri 0,165 km², dolžina njegove obale je 1,99 km. Najvišji vrh je visok 38 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Burnji Školj (Greben Školj)

Burnji Školj je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Burnji Školj, na nekaterih zemljevidih imenovan tudi Greben Školj, leži na koncu 10 km dolgega zaliv Telašćica vzhodno od otočka Dugi Školj, od katerega ga loči okoli 150 m širok in do 5 m globok preliv. Površina otočka meri 0,084 km². Dolžina obalnega pasu je 1,07 km. Najvišji vrh je visok 56 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Дрвеник Мали (Трогир)

Дрвеник Мали је насељено место у саставу града Трогира, на острву Дрвеник Мали, Сплитско-далматинска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу старе општине Трогир. Становништво На попису становништва 2011. године, Дрвеник Мали је имао 87 становника. Напомена: До 1981. исказивано је под именом Мали Дрвеник. У 1866. и 1921. подаци су садржани у насељу Дрвеник Велики. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Дрвеник Мали је имало 56 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Drvenik Mali (ort)

Drvenik Mali (italienska: Zirona Piccola) är en ort på ön Drvenik Mali i Kroatien. Orten, den enda på ön med samma namn, har 87 invånare (2011) och tillhör administrativt staden Trogir i Split-Dalmatiens län. Drvenik Mali är belägen väster om ön Drvenik Veli och sydväst om tätorten Trogir. Demografi Av Drvenik Malis 87 invånare är 33 kvinnor och 54 män (2011). Anmärkningar Referenser
Дрвеник-Малий (Трогир)

Дрвеник-Малий (хорв. Drvenik Mali) — населений пункт у Хорватії, у Сплітсько-Далматинській жупанії у складі міста Трогир. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 87 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 16,02 °C, середня максимальна – 26,60 °C, а середня мінімальна – 4,43 °C. Середня річна кількість опадів – 680 мм. Примітки
Drvenik Veli (naselje)

Drvenik Veli je manjše naselje s pristanom na otoku Drvenik Veli, ki upravno spada pod mesto Trogir, le-ta pa spada pod Splitsko-dalmatinsko županijo (Hrvaška). Geografija Naselje Drvenik Veli (prj Veli Porat) se razprostira v dnu zaliva Luka Drvenik veli na severozahodni obali otoka. Pristan, ki je zavarovan z okoli 75 m dolgim valobranom, je povsem na koncu zaliva z urejeno kamnito obala in privezi. Tu pristaja trajekt. Globina morja je do 3 m. Na obali stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Drugi svetilnik, ki stoji pri valobranu oddaja svet. sig.: Z Bl 2s. Globina morja pri valobranu je do 10m. V zalivu je tudi manjša marina - »Marina Zirona«. Marina ima 40 privezov v morju pri globini 10 m. Prebivalstvo V naselju Drvenik Veli stalno živi večina od 168 stalnih prebivalcev otoka (popis 2001). Gospodarstvo Domačini se v glavnem ukvarjajo z ribolovom, vinogradništvom, pridelavo oljk in turizmom. Tu je mogoče najeti privatne sobe in apartmaje. Zgodovina Cerkev svetega Jurja je ohranjeno gotsko svetišče iz 16. stoletja. Viri Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Дрвеник Велики (Трогир)

Дрвеник Велики је насељено место у саставу града Трогира, на острву Дрвеник Вели, Сплитско-далматинска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу старе општине Трогир. Становништво На попису становништва 2011. године, Дрвеник Велики је имао 150 становника. Напомена: До 1981. исказивано је под именом Велики Дрвеник. У 1869. и 1921. садржи податке за насеље Дрвеник Мали, а у 1869. и за насеље Винишће (општина Марина). Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Дрвеник Велики је имало 145 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Drvenik Veliki

Drvenik Veliki (italienska: Zirona Grande) är en ort på ön Drvenik Veli i Kroatien. Orten har 150 invånare (2011) och tillhör administrativt staden Trogir i Split-Dalmatiens län. Geografi Drvenik Veliki är belägen på den norra delen av ön Drvenik Veli, öster om ön Drvenik Mali (Lilla Drvenik) och sydväst om tätorten Trogir. Demografi Av Drvenik Velikis 150 invånare är 70 kvinnor och 80 män (2011). Anmärkningar Referenser
Дрвеник-Великий (Трогир)

Дрвеник-Великий (хорв. Drvenik Veliki) — населений пункт у Хорватії, у Сплітсько-Далматинській жупанії у складі міста Трогир. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 150 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 16,05 °C, середня максимальна – 27,40 °C, а середня мінімальна – 4,92 °C. Середня річна кількість опадів – 697 мм. Примітки
Glurović

Glurović je majhen nenaseljen otoček v srednji Dalmaciji (Hrvaška). Otoček leži okoli 0,5 km zahodno od Iža in prav toliko jugovzhodno od Sridnjega Otoka. Njegova površina meri 0,071 km². Dolžina obalnega pasu je 1,01 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Gusti Školj

Gusti Školj je nenaseljeni otočić uz zapadnu obalu Istre, dio Vrsarskog otočja. Najbliže naselje je Funtana. Površina otoka je 12.673 m2, duljina obalne crte 404 m, a visina 13 metara. Prema Zakonu o otocima, a glede demografskog stanja i gospodarske razvijenosti, Gusti Školj je svrstan u "male, povremeno nastanjene i nenastanjene otoke i otočiće" za koje se donosi programe održivog razvitka otoka. U Državnom programu zaštite i korištenja malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnog mora Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, svrstan je pod male otočiće. Pripada općini Funtana. Izvori Vanjske poveznice
Tondo Grande

Tondo Grande (in croato Gusti Školj) è un isolotto disabitato della Croazia, situato lungo la costa occidentale dell'Istria, a nord del canale di Leme. Amministrativamente appartiene al comune di Fontane, nella regione istriana. Geografia Tondo Grande si trova a sudovest di punta Sippera (Mićelov rt), a ovest dell'insenatura di Valcanella (uvala Vankanela) e a nordest della secca Marmi (plitvac Mramori). Nel punto più ravvicinato, dista 935 m dalla terraferma (punta Sippera). Come suggerisce il nome, Tondo Grande è un isolotto tondeggiante, che misura 130 m di diametro, ha una superficie di 0,0127 km² e uno sviluppo costiero di 0,404 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 11 m s.l.m. Isole adiacenti Tondo Piccolo (Tovarjež), scoglio tondo posto 460 m circa a nord-nordovest di Tondo Grande. Scoglio Riso (Školjić), scoglio situato 930 m circa a nordest di Tondo Grande. Tufo (Tuf), scoglio tondo posto 630 m a nordest di Tondo Grande. Fighera (Figarolica), scoglio rotondo situato 890 m a est di Tondo Grande. Isole Salomone (otoci Salamun), coppia di isolotti 1,24 km a est-sudest di Tondo Grande. La Calle (Lakal), scoglio situato 560 m a sudest di Tondo Grande. Note Bibliografia Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-8190-015-2. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 1. URL consultato il 14 febbraio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Tondo Grande
Gusti Školj

Gusti Školj je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži pred zahodno obalo Istre, pred vhodom v zaliv Vankanela, okoli 3,5 km severseverozahodno od Vrsarja. Njegova površina meri 0,013 km². Dolžina obalnega pasu je 0,4 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Host (otok)

Host je otočić sa svjetionikom koji se nalazi na ulazu u viški zaljev na istoimenom otoku. Ime je dobio po engleskom časniku Sir Williamu Hosteu koji je u njegovoj blizini 13. ožujka 1811. godine u pomorskoj bitci (Viška bitka 1811.) porazio mnogo jaču francusku flotu pod zapovjedništvom viceadmirala Dubourdieua. Host se nalazi pred ulazom uvale Viške luke nasuprot rta Dno kampa. Od grada Visa je udaljen oko 2 km. Host, na kojem stoji svjetionik, ima površinu od 0,041 km². Duljina obalne zone je 0,91 km. Iz pomorske karte je vidljivo da svjetionik "Otočić Host", koji se nalazi na sjevero-istočnoj strani otočića, emitira svjetlosni signal: B Bl 4s. Nominalni domet svjetionika je 8 milja. U podmorju oko otoka je nekoliko arheoloških lokaliteta: Antički brodolom kod Hosta (amfore Dressel) Antički brodolom kod Hosta (amfore Lamboglia) Galerija slika Izvori Literatura Mihajlović, Igor. 2011. Lokalitet: Podmorje Splitsko-dalmatinske županije (o. Host, Grebeni, o.Svetac, u. Petrov bok, o. Paržanj, rt Izmetišće, rt Gojca, antički sarkofazi). Hrvatski arheološki godišnjak (8): 631–633. ISSN 1845-8408 Vanjske poveznice
Host (otok)

Host je majhen otok v Jadranskem morju; pripada Hrvaški. Host leži pred vhodom v zaliv Viška luka nasproti rta Dno kampa. Od mesta Visa je oddaljen okoli 2 km. Host, na katerem stoji svetilnik, ima površino 0,041 km². Dolžina obalnega pasu je 0,91 km. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na severovzhodni strani otočka, oddaja svetlobni signal: B Bl 4s. Nazivni domet svetilnika je 8 milj. Otoček je dobil ime po britanskem kapitanu bojne ladje siru Williamu Hosteu, ki je v bližini otoka 13. marca 1811 v pomorski bitki porazil mnogo močnejšo francosko–beneško floto pod poveljstvom viceadmirala Dubourdieua. Viri in opombe Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem