NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mercado Dolac

El mercado Dolac (en croata: tržnica Dolac o plac Dolac) es un mercado gastronómico y de productos alimenticios ubicado en el centro de Zagreb, Croacia, que sirve tanto como atracción turística como lugar de compra de comida y de productos gastronómicos frescos para los habitantes de la zona. También tiene una sección de mercado de flores.​​​​ El mercado se encuentra ubicado en pleno centro de Zagreb, pocos metros al norte de la plaza central de la ciudad, Ban Jelačić, entre los barrios Gradec y Kaptol, en el inicio de la zona de Gornji Grad.​​ Consta de dos plantas y un entrepiso, y los puestos del nivel superior al aire libre (una plaza seca elevada) se dedican especialmente a la venta de frutas y vegetales ofrecidos principalmente por productores de la zona y también llegados de otras partes de Croacia. En otros sectores del mercado se ofrecen a la venta carnes, quesos, miel, embutidos, panes, pasteles, productos lácteos y comidas preparadas, así como flores, souvenirs, productos textiles y artesanías.​​​​ En los alrededores funcionan numerosas cafeterías, bares, restaurantes y locales comerciales, constituyéndose como el polo comercial más popular del centro de Zagreb.​​​​ Historia La iniciativa de construir un recinto que albergara un mercado se remonta a 1905 pero, tras descartar varias propuestas, recién en 1925 el gobierno de la ciudad elaboró un plan definitivo para instalar el mercado entre Gradec y Kaptol. Se demolieron edificios de la zona y los arquitectos Karlo Vajda y Vjekoslav Bastl lideraron la construcción.​​ Comenzó a funcionar en 1930 y cinco años después implementaría un sistema de refrigeración para vender pescado fresco. Tras varias remodelaciones a lo largo de los años, en 1997 se construyó el entrepiso sobre la calle Pod zidom para ampliar el mercado.​​​ El mercado funciona todos los días desde las 6.30, hasta las 15 de lunes a sábado y hasta las 13 los domingos. Los locales comerciales abren a las 6 y cierran a las 21 de lunes a sábado y a las 13 los domingos.​ Galería de imágenes Referencias
Dolac (Zagreb)

Dolac je najveća, najpoznatija i najvažnija tržnica u Zagrebu. Povijest Tržnica je otvorena 1930. godine na mjestu starih zidina koje su srušene (o tome svjedoči ulica Pod zidom). Nakon što je odlučeno da se preseli stara tržnica Harmica na mjestu današnjeg Trga bana Josipa Jelačića, raspravljalo se o lokaciji nove gradske tržnice. Lokaciju između crkve sv. Marije i Kaptola predložio je arhitekt Viktor Kovačić koji je sudjelovao u regulaciji potoka Medveščaka. Osim zidina je porušeno nekoliko kuća u starom gradskom naselju Dolac. Položaj Tržnica se nalazi u gradskoj četvrti Gornji grad – Medveščak između Trga bana Josipa Jelačića, Kaptola i Gornjeg grada. Kombinacija je otvorene (za voće i povrće) i zatvorene (za meso, nalazi se ispod otvorene tržnice). Sjeverno od Dolca je Trg Petrice Kerempuha na kojem se nalazi prodaja cvijeća, a on se na sjeveru nastavlja na Opatovinu s prodajom odjevnih predmeta i raznih obrtničkih proizvoda. Trg Bana Jelačića i Dolac povezuje ulica Splavnica na kojoj se također prodaje cvijeće. Godine 2006. na tržnici je postavljen kip tradicionalne prodavačice "kumice Barice", djelo kipara Stjepana Gračana. Kumice su žene iz okolice Zagreba koje uzgajaju vlastito voće i povrće ili rade domaći sir i vrhnje koje prodaju na tržnici. Ime Barica odabrali su građani. Njezina prototip je kumica Đurđica Jančić, koja trguje na Dolacu preko 50 godina. Izvori 2. http://www.zagrebacki.info/2012/04/kumica-barica.html Arhivirana inačica izvorne stranice od 19. siječnja 2019. (Wayback Machine) 3. https://www.vecernji.hr/zagreb/kaptol-i-bandic-kod-mene-nabavljaju-grah-a-margaret-thatcher-poklonila-sam-lucice-1289848 Vanjske poveznice
Dolac, Zagreb

Dolac är en marknadsplats i Zagreb i Kroatien. Den är belägen i och uppkallad efter det gamla kvarteret Dolac i stadens historiska stadskärna. Marknadsplatsen är en av stadens turistattraktioner och tillhandahåller bland annat blommor, kött, fisk, kryddor, olivolja och licitarhjärtan. Parasollen vid Dolac har enligt traditionen samma färger och mönster som Šestine-paraply. Historik Ett beslut om att flytta den dåvarande Harmicamarknaden från Ban Jelačićs torg föranledde en diskussion om var den nya marknaden skulle ligga. Arkitekten Viktor Kovačić föreslog då en plats mellan Sankta Maria kyrka och Kaptol. Sedan några hus rivits i Dolac, liksom delar av den gamla befästningsmuren, kunde marknaden öppna på den nya platsen år 1930. Läge Dolacmarknaden ligger i kvarteret Dolac i Zagrebs centrala delar, mellan Ban Jelačićs torg, Kaptol och Gradec. Den ligger i Sankta Maria-kyrkans omedelbara närhet. Norr om marknaden ligger Petrica Kerempuhs torg där det förekommer försäljning av blommor. Där finns även en staty av Vanja Radauš som föreställer den legendariske spelmannen Petrica Kerempuh spelande för en hängd man. Se även Wikimedia Commons har media som rör Dolac, Zagreb. Referenser Noter
Долац (Загреб)

Долац (хорв. Dolac) — найбільший ринок у Загребі. Історія Ринок було відкрито у 1930 році на місці старих стін, що були зруйновані (про що свідчить вулиця Pod Zidom (укр. Під стіною)). Після того, як було вирішено перенести старий ринок Хармиця (хорв. Harmica) на місце сьогоднішньої Площі бана Йосипа Єлачича, обговорювалось розташування нового міського ринку. Розташування між церквою Св. Марії та вулицею Каптола було запропоноване архітектором Віктором Ковачичем, який брав участь у регулюванні струмка Медвещак. Крім стін, кілька будинків були знесені в старому місті Долац. Місцезнаходження Ринок розташовується в міському кварталі Горні Град (Верхнє Місто) — Медвешчак, між Площею бана Єлачича, вулицею Каптол та Верхнім Містом. Складається з відкритої (для фруктів та овочів) та закритої (для м'ясних товарів) частин. Північніше від Долаца є Площа Петріци Керемпуха, зі скульптурою на честь цього літературного персонажу. Пам'ятка В 2006 році на території ринку було встановлено скульптуру традиційної продавчині «куміци» Баріци, роботи скульптора Степана Грачана (хорв. Stjepan Gračan). Куміци (букв. «кумонька», хрещена мати) — жінки з околиць Загреба, котрі вирощують власні овочі та фрукти, роблять домашній сир та сметану, і потім продають свою продукцію на ринку Долац. В минулому вони носили свій товар на базар у великих кошиках, розміщених на голові. Ім'я «Баріца» було обране жителями Загреба. Її прототипом та моделлю стала реальна мешканка міста, куміца Джурджіца Янчіч (хорв. Đurđica Jančić), яка понад 50 років торгує на ринку Долац. Примітки Посилання Ринок Dolac [Архівовано 21 січня 2019 у Wayback Machine.] // trznice-zg.hr Історична довідка про ринок Долац [Архівовано 6 січня 2019 у Wayback Machine.] // trznice-zg.hr
Veli Pržnjak

Veli Pržnjak je naseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se u Lastovskom kanalu, uz zapadni dio južne obale otoka Korčule, oko 1470 m od njene obale. Najbliži susjedni otok je Mali Pržnjak, udaljen 140 m u smjeru sjeverozapada. U blizini su još i otočići Gredica, Lukovac, oba udaljena po oko 400 metara prema istoku. Katastarski je dio općine Vela Luka. Njegova površina iznosi 0,204325 km2, duljina obalne crte 2258 m, a visina 25 m. Izvori
Bersici Grande

Bersici Grande o Prisgnago Grande (in croato Veli Pržnjak) è uno dei due scogli Persgnach, Prisgnago o Persnich adiacenti all'isola di Curzola, nel mare Adriatico, in Croazia, che fanno parte delle isole Curzolane. Amministrativamente appartiene al comune della città di Blatta, nella regione raguseo-narentana. Geografia Bersici Grande è situato a sud-est di Trestenico e di punta Chincia o Chiave (rt Ključ), la punta sud-occidentale di Curzola, e a sud-est della baia Tre Porti o Treporti (Tri luke). L'isolotto ha una forma irregolare con un piccolo promontorio rivolto a nord nella parte orientale; la sua superficie è di 0,204 km², la costa è lunga 2,26 km, l'altezza è di 25 m. Alla distanza di circa 110 m, a nord-ovest, si trova Bersici Piccolo (Mali Pržnjak), rotondo, che ha una superficie di 0,097 km², la costa lunga 1,12 km e l'altezza di 21 m 42°54′23″N 16°41′18″E42°54′23″N, 16°41′18″E. Isolotti adiacenti Luccovaz, Lucovaz, Lucco o Luccova (Lukovac), piccolo isolotto 400 m a sud-est di Bersici Grande; ha una superficie di 0,037 km², la costa lunga 0,77 km, e l'altezza di 14 m 42°53′54″N 16°42′06″E42°53′54″N, 16°42′06″E. Scoglio Gradizza o Granizze (hrid Gredica), a est di Bersici Grande (a circa 400 m) e a nord di Luccovaz; ha una superficie di 4525 m², la costa lunga 264 m e l'altezza di 2 m 42°54′13″N 16°42′11″E42°54′13″N, 16°42′11″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1614. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, pp. 396-397. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, pp. 348-349. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 2 febbraio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 11, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Veli Pržnjak

Veli Pržnjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Veli Pržnjak leži okoli 3,5 km jugovzhodno od zaselka Sv. Petar , na otoku Korčuli, nasproti otočka Zvirinovik, od katerega je oddaljen okoli 2 km, njegova površina meri 0,204 km². Dolžina obalnega pasu je 2,26 km. Najvišji vrh na otočku doseže višino 25 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Вели Пржњак

Вели Пржњак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се око 3,5 км југозападно од заселка Св. Петар на острву Корчули насупрот острва Звириновик од којег је удаљен око 2 км. Површина острва износи 0,204 км². Дужина обалске линије је 2,26 км.. Највиши врх на острву висок је 25 метара. Референце
Dugi Školj

Dugi Školj je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži na koncu 10 km dolgega zaliva Telašćica. Njegova površina meri 0,09 km². Dolžina obalnega pasu je 1,11 km. Najvišji vrh je visok 65 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Доњи Шкољ

Доњи Шкољ је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се на крају 10 км дугог залива Телашћица на југозападном делу острва Дуги оток. Површина острва износи 0,09 км². Дужина обалске линије је 1,11 км.. Највиши врх на острву је висок 65 м. Референце
Mali Brušnjak

Mali Brušnjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži med Velikim Brušnjakom in Maunom, od katerega je oddaljen okoli 0,6 km. Njegova površina meri 0,041 km². Dolžina obalnega pasu je 0,81 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Мали Брушњак

Мали Брушњак је ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се у акваторији града Пага између Великог Брушњака и Мауна, од којег је удаљен око 0,6 км. Површина острва износи 0,041 км². Дужина обалске линије је 0,81 км.. Највиши врх је висок 19 метара. Види још Списак острва у Хрватској Референце
Бисага Вела (Жут)

Бисага Вела је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу сјевероисточно од острва Жут. Њена површина износи 0,037 km². Дужина обалске линије износи 0,83 km. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској
Garmenjak Veli (Dugi otok)

Garmenjak Veli je nenaseljeni otočić u Parku prirode Telašćica, oko 160 metara od zapadne obale Dugog otoka. Pripada parku prirode Telaščica. U blizini su i otoci Garmenjak Mali (400 m sjeverozapadno) i hrid Taljurić (830 m jugoistočno). Površina otoka je 0,093 km2, duljina obalne crte 1432 m, a visina 24 metra. Izvori
Garmenjak Veliki

Garmenjak Veliki je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži okoli 1 km jugjugovzhodno od zaliva Lojišće na Dugem otoku. Površina otočka meri 0,093 km². Dolžina njegovega obalnega pasu je 1,43 km. Najvišji vrh je visok 42 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Гармењак Велики

Гармењак Велики је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1 km југоисточно од залива Лојишће на Дугом отоку. Дио је Парка природе Телашћица. Његова површина износи 0,93 km², док дужина обалске линије износи 1,43 km. Највиши врх је висок 42 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Сали у Задарској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Парк природе Телашћица
Rašip Veli

Rašip Veli je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora.Visok je 64 metra i smješten je između otoka Piškere i Mane zajedno s otocima Rašipićem i Rašipom Malim. Na tom je otoku kruna(strmac) dugačka gotovo 1100 metara i visoka 62 metra. Jedna od stijena ima oblik ljudske glave zbog čega je posebno zanimljiva posjetiteljima. Njegova površina iznosi 0,258 km². Dužina obalne crte iznosi 3,82 km. Izvori
Rašip Veliki

Rašip Veliki je nenaseljen otoček v Narodnem parku Kornati. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 2,5 km južno od južnega dela otoka Kornata. Površina je 0,258 km², dolžina obale meri 3,82 km. Najvišji vrh je visok 64 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Skrižanj Veli

Skrižanj Veli je nenaseljeni otok u južnom dijelu Kornatskog otočja, oko 1 km sjeveroistočno od južnog kraja Kurbe Vele. Najbliži otok je Kurba Vela, 560 metara sjeveroistočno. Obližnji otok je i Mrtovnjak (830 m sjeveroistočno), a Skrižanj Mali je samo 50 metara sjeverozapadno, odvojen plitkim kanalom. Površina otoka je 0,077 km2, duljina obalne crte 1429 m, a visina 18 metara. Izvori Vanjske poveznice
Skrižanj Veliki

Skrižanj Veliki je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v Narodnem parku Kornati okoli 1 km severseverovzhodno od Kurbe Vele. Površina otočka je 0,077 km², dolžina obale meri 1,43 km. Najvišji vrh je visok 20 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Скрижањ Вели

Скрижањ Вели је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1 km сјевероисточно од Курбе Веле. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,077 km², док дужина обалске линије износи 1,43 km. Највиши врх је висок 20 m. Грађен је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Vrnik

Vrnik ist eine kroatische Insel in der Adria im Korčula-Archipel. Sie liegt vor Lumbarda und ist nur 100 Meter von der Küste der Insel Korčula entfernt. Die Insel hat eine Fläche von 0,282 km². Die Küstenlinie ist 2,3 km lang. Auf Vrnik gibt es alte Steinbrüche aus der Römerzeit, die heute verlassen sind. Die Insel war während der venezianischen Zeit eine der wichtigsten Kalksteinquellen. Der Marmor der Kathedrale von Šibenik, des Diokletianpalastes und vieler Paläste in Ragusa (Dubrovnik) stammte größtenteils von hier. Das gleichnamige und einzige Dorf der Insel, Vrnik, ist heute nur noch von wenigen Leuten bewohnt, die sich um die Vermietung von Zimmern bzw. die Bewirtschaftung der Gäste kümmern. Viele der alten Häuser im Dorf sind dem Verfall preisgegeben. Nahe des Hafens steht eine Kirche aus dem Jahr 1856. Weblinks https://www.kroati.de/kroatien-dalmatien/insel-vrnik.html https://www.korculainfo.com/vrnik/
Vrnik

Vrnik je hrvatski jadranski otočić u Korčulanskom otočju. Nalazi se ispred Lumbarde, a od obale Korčule je udaljen samo 100 metara. Jedini je naseljeni otok u otočju, s istoimenim naseljem. Na Vrniku se nalazi jedan od najstarijih korčulanskih kamenoloma, iz starorimskog doba. U samom selu se nalazi crkva iz 1856. godine. Kraj kamenoloma je i crkva iz 1674. godine. Površina otoka iznosi 0,282 km². Dužina obalne crte iznosi 2,3 km. Izvori Vanjske poveznice Hrvatska turistička zajednica, Vrnik Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. ožujka 2021. (Wayback Machine)
Vrnik

Vrnik egy szigetecske Horvátországban, Dél-Dalmáciában, Korčula szigetének keleti öble mentén. Leírása A sziget a Korčula szigetén fekvő Lumbarda előtt fekszik, a parttól való távolsága mindössze 100 méter. A sziget északnyugat-délkeleti irányban húzódik, hosszúsága 900 méter, legnagyobb szélessége 450 méter, területe 0,3 km². Partvonalának hosszúsága 2,3 km. Vrniken található Korčula egyik legrégebbi kőbányája, melyet már az ókori római idők óta használnak. A szigeten bányászott minőségi márványból épült a részben az isztambuli Hagia Szophia és a washingtoni Fehér Ház épülete is. A szigeten található az azonos nevű falucska, ahol egy 1856-ból származó templom áll. A kőbánya közelében egy 1674-ből származó templom található. Források Hrvatska enciklopedija – Vrnik (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Vrnik című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Petrara

Petrara (in croato: Vrnik) è un isolotto della Dalmazia meridionale, in Croazia, che fa parte dell'arcipelago di Curzola (Korčulansko otočje). Petrara è l'unico isolotto abitato dell'arcipelago, l'omonimo villaggio si trova a nord dell'isola. Amministrativamente appartiene al comune della città di Curzola, nella regione raguseo-narentana. Geografia Petrara si trova a nord del porto di Lombarda, sul lato orientale dell'isola di Curzola e chiude a nord-est l'insenatura di Porto Bufalo (uvala Račište); assieme a Badia e a Plagna racchiude il tratto di mare chiamato Porto Badia (kanal Ježevica) situato tra le città di Curzola e Lombarda, mentre a est è bagnata dalle acque del canale di Sabbioncello. La superficie di Petrara è di 2,82 km², lo sviluppo costiero di 2,3 km e l'altezza di 45,9 m Isole adiacenti Camegnago, Carmignago, Carmignac, Carmignach o Kamegnak (Kamenjak), isolotto con un'area di 0,021 km² e la costa lunga 0,55 m, situato a nord-ovest di Petrara nel tratto di mare di Porto Badia 42°56′30″N 17°09′48″E42°56′30″N, 17°09′48″E. Plagna (Planjak), a nord. scoglietto Crastarich o secca Krastavizza (greben Krastavica), tra Plagna e Petrara 42°56′22″N 17°10′18″E42°56′22″N, 17°10′18″E. Gubavaz (Gubavac), a sud-est. Storia Su Petrara ci sono antiche cave di pietra curzolana di epoca romana, ormai abbandonate. Petrara è stata una delle principali fonti di calcare durante il periodo veneziano. I marmi della cattedrale di Sebenico, del palazzo di Diocleziano e di molti palazzi di Ragusa (Dubrovnik) provenivano per la maggior parte da qui. Altre cave erano situate anche sull'isolotto di Camegnago e a Santa Barbara. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1602. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, p. 392. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, pp. 358-359. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 16 febbraio 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 16 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 17 dicembre 2021). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 11, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Petrara Collegamenti esterni Vrnik, su korculainfo.com. URL consultato il 18 febbraio 2017.
Vrnik

Vrnik – wyspa w Chorwacji, na Morzu Adriatyckim, leżąca w pobliżu Korčuli. Jej powierzchnia wynosi 0,3 km², maksymalne wymiary 0,9 × 0,45 km, a maksymalna wysokość 46 m n.p.m. Administracyjnie należy do Miasta Korčula, w żupanii dubrownicko-neretwiańskiej. Na wyspie funkcjonuje kamieniołom marmuru. Przypisy
Vrnik

Vrnik je majhen otoček z istoimenskim zaselkom v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Vrnik leži pred vhodom v zaliv Račišće v vzhodnem delu Pelješkog kanala pred vzhodno obalo Korčule, od katere je oddaljen okoli 0,5 km. Njegova površina meri 0,282 km². Dolžina obalnega pasu, na katerem je nekaj manjših plaž, je 2,3 km. Najvišji vrh je visok 46 mnm. Zahodni del otočka ločuje od Korčule do 5 m globok preliv. Na severnem delu otočka, kjer je tudi zaselek, je manjši pomol, dolg 12 m. Globina morja pri pomolu je okoli 2 m. Vrnik je znan po kvalitetnem kamnu, belem marmorju. Prav iz tega marmorja so bile zgrajene številne palače v Dubrovniku, Benetkah, kot tudi deli Cerkve svete Modrosti (Hagia Sophia) v Carigradu in Bele hiše v Washingtonu. V edinem otoškem zaseleku, ki ima majen pomol, živi le nekaj deset prebivalcev. Le ti se največ ukvarjajo predvsem s kamnoseštvom. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Врник

Врник је мало насељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Корчуланском архипелагу. Врник се налази у Пељешком каналу источно од обала острва Корчуле од које је удаљена 0,5 км. Површина острва износи 0,282 км². Дужина обалске линије је 2,3 км.. Највиши врх је висок 46 метара. Западни део острва од Корчуле одваја 5 метара дубок пролаз широк 60 метара. Врник је једино насељено острво у Корчуланском архипелагу са истоименим насељем на северу острва. На Врнику се налази један од најстаријих корчуланских каменолома белог мермера, из Римског доба. Камен из тих, сада напуштених, каменолома и вешти локални каменоклесари прославили су Врник у многим јадранским градовима, те европским и светским престоницама - многе су палате у Дубровнику, Венецији, Бечу. Од врничког белог мермера деломично су изграђене и Аја Софија (Цариград), и Бела кућа у Вашинтону. У самом селу се налази црква из 1856. године.. Крај каменолома је и црква из 1674. године. Галерија слика Референце
Skala Mala

Skala Mala je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži med otočkoma Glavoč in Kurba Mala, okoli 0,3 km vzhodno od Skale Velike. Površina otočka je 0,038 km², dolžina obale meri 0,81 km. Najvišji vrh je visok 10 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Скала Мала

Скала Мала је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу између острвца Глмаоч и Курбе Мале, око 0,3 km источно од Скале Велике. Њена површина износи 0,038 km², док дужина обалске линије износи 0,81 km. Највиши врх је висок 10 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Ravna Sika

Ravna Sika je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Ravna Sika leži v Narodnem parku Kornati med otočkom Ravni Žakan in Kornatom, od katerega je oddaljen okoli 0,7 km. Njegova površina meri 0,4 km². Dolžina obalnega pasu je 0,74 km. Najvišji vrh je visok 30 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem