NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bagnevaz

Bagnevaz o Bavienaz (in croato: Bavljenac) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale, in Croazia. Si trova a ovest di Sebenico e fa parte dell'omonimo arcipelago. Amministrativamente appartiene alla città di Sebenico, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia Bagnevaz si trova nel canale di Capri (Kaprijski kanal), il tratto di mare che divide l'omonima isola da quella di Smolan. È situato 1 km a nord di punta Mertovaz (rt Mrtovac), l'estremità orientale di Capri, e 1,2 km a sud-ovest di punta Ostruska (rt Oštrica), l'estremità settentrionale di Smolan. La sua distanza minima da Smolan è di 650 m. L'isolotto ha una forma arrotondata, una superficie di 0,14 km², uno sviluppo costiero di 1,43 km e un'altezza di 39 m. La sua caratteristica principale è che è percorsa interamente da una fittissima rete di muretti a secco, costruiti nel XIX secolo per proteggere le coltivazioni di vite dal vento e per delimitare le singole proprietà, che fanno sì che dall'alto l'isola assomigli ad una impronta digitale. Isole adiacenti Isolotti Dupinici, scogli Otatociaz o Ravina, due scogli arrotondati tra Bagnevaz e Capri: Dupinich Grande (Dupinić Veli), ha una superficie di 0,16 km², uno sviluppo costiero di 0,46 km e un'altezza di 12 m. Si trova a 830 m a ovest-nord-ovest 43°42′23″N 15°42′48″E43°42′23″N, 15°42′48″E. Dupinich Piccolo (Dupinić Mali), ha una superficie di 0,1 km², uno sviluppo costiero di 0,38 km e un'altezza di 8 m. Si trova 410 m circa a nord di Dupinich Grande 43°42′40″N 15°42′42″E43°42′40″N, 15°42′42″E. Scoglio Ostrizza (Oštrica), a nord di valle Mertovaz (uvala Mrtovac), a soli 50 m dalla costa; ha una superficie di 0,021 km², uno sviluppo costiero di 0,54 km e un'altezza di 9 m 43°41′45″N 15°42′52″E43°41′45″N, 15°42′52″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 12 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 29 dicembre 2020 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Sebenico Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bagnevaz
Baljenac

Baljenac lub Bavljenac – chorwacka wysepka znajdująca się 1 km na północny wschód od wyspy Kaprije. Wyspa ma powierzchnię 140265 m² i wybrzeże o długości 1431 m. Wyróżnikiem wyspy jest fakt, że w całości pokryta jest siecią niskich, kamiennych murków o łącznej długości 23,357 km. W przeszłości murkami zaznaczano granice między polami i osłaniano uprawiane rośliny przed wiatrem. Z tego względu z powietrza jej wygląd przypomina odcisk palca. Obecny wygląd wyspy został nadany przez mieszkańców sąsiedniej wyspy Kaprije, którzy w przeszłości użytkowali Baljenac rolniczo. W związku z rosnącym zainteresowaniem wyspą turystów, chorwacki rząd podjął starania o umieszczenie wyspy na Liście Światowego Dziedzictwa UNESCO z inicjatywy Uniwersytetu w Zadarze. Zobacz też wyspy Chorwacji Przypisy
Bavljenac

Bavljenac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Bavljenac leži v Kaprijskem kanalu okoli 1,5 km zahodno od otoka Kaprije. Njegova površina meri 0,14 km². Dolžina obalnega pasu je 1,43 km. Najvišji vrh otočka je visok 39 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Бављенац

Бављенац (негде и Баљенац) је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се у Капријском каналу око 1,5 км западно од острва Каприје. Површина острва износи 0,14 км². Дужина обалске линије је 1,43 км.. Највиши врх на острву висок је 39 метара. Референце Спољашње везе Kameno blago otočića Baljenca novi-tjednik.hr Мапа острва Каприје и Бављенца на сајту peljar.cvs.hr
Gubavac (Korčula)

Gubavac je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić. Pripada Korčulanskom otočju, u Pelješkom kanalu, a nalazi se oko 700 metara od obale Korčule, ispred Lumbarde. Njegova površina iznosi 0,041 km². Dužina obalne crte iznosi 0,97 km. Izvori Vanjske poveznice
Gubavaz

Gubavaz, Gubovaz, Gubbovaz, Gudbovaz o Lebbroso (in croato: Gubavac) è un isolotto disabitato della Dalmazia meridionale, in Croazia, che fa parte dell'arcipelago di Curzola (Korčulansko otočje). Amministrativamente appartiene al comune della città di Curzola, nella regione raguseo-narentana. Geografia Gubavaz è situato a est dell'isola di Curzola, 1,2 km a nord-est del porto di Lombarda e circa 180 m a est di Petrara. L'isolotto è alto 8 m, ha un'area di 0,041 km² e uno sviluppo costiero di 0,97 km. A nord e a sud-est di Gubavaz ci sono alcune secche. Assieme agli isolotti che lo circondano si trova nelle acque del canale di Sabbioncello. Isole adiacenti Santa Barbara (Sutvara), a nord-est Bisaca (Bisače), a est. scoglio Lombardo, del Conte, Cnesich o Knezich (Knežić), piccolo scoglio tra Gubavaz e la costa di Curzola (a 100 m circa), tra la piccola Valle Lombarda (uvala Tatinja) e Valle Spiaggia Bianca (Bili žal); ha un'area di 8010 m² e la costa lunga 328 m 42°55′36″N 17°10′55″E42°55′36″N, 17°10′55″E. Petrara (Vrnik), a ovest. Plagna (Planjak), a nord-ovest. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, p. 392. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1602. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, p. 359. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 16 febbraio 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 17 dicembre 2021 (archiviato dall'url originale il 17 dicembre 2021). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 11, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Gubavaz
Gubavac (Korčula)

Gubavac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 2 km severovzhodno od naselja Lumbarda na otoku Korčula. Njegova površina meri 0,41 km². Dolžina obalnega pasu je 0,97 km. Najvišja točka na otočku doseže višino 8 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Губавац (острво)

Губавац је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Губавац се налази у Мљетском каналу 2 км северозападно од насеља Лумбарда на Корчула. Површина острва износи 0,41 км². Дужина обалске линије је 0,97 км.. Највиша тачка на острву је 8 м-. Референце
Borovnjak Mali

Borovnjak Mali je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić u Kakanskom kanalu, sjeverno od otoka Kakana. U neposrednom susjedstvu su otoci Kakan, oko 400 metara južno, te Borovnjak Veliki, oko 100 metara sjeverozapadno. Njegova površina iznosi 0,107 km². Dužina obalne crte iznosi 1,21 km. Izvori
Borovnjak Mali

Borovnjak Mali je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Borovnjak Mali leži v Kakanjskem kanalu, med otokoma Kakan in Kaprije, jugovzhodno od otočka Borovnjak Veliki, od katerega je oddaljen okoli 0,3 km. Njegova površina meri 0,107 km². Dolžina obalnega pasu je 1,21 km. Najvišji vrh otočka je visok 28 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Боровњак Мали

Боровњак Мали је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, у акваторији Града Шибеника око острва Каприја. Налази и Каканском каналу између острва Какан и Каприје, југоисточно од острва Боровњак Велики, од којег је удаљено око 0,3 км. Површина острва износи 0,107 км². Дужина обалске линије је 1,21 км.. Највиши врх на острву је висок 28 метара. Референце
Ocluzze

Ocluzze, Chiave, Ochiuch o Ocgliuz (in croato: Oključ) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale in Croazia; si trova nel mare Adriatico e fa parte delle isole Incoronate. Amministrativamente appartiene al comune Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia Ocluzze si trova tra gli isolotti meridionali delle Incoronate, a sud-ovest di Curba Grande da cui dista circa 600 m. Ha una forma irregolare con due promontori rivolti verso sud-ovest che racchiudono un'omonima valle (uvala Oključ); la sua superficie è di 0,358 km², lo sviluppo costiero di 3,8 km e l'altezza massima è di 68 m. Isole adiacenti Germignago Grande (Garmenjak Veli), a nord-ovest a circa 570 m di distanza. Luce Marina (Lucmarinjak), a sud-est di Ocluzze. Purara (Purara), scoglio a ovest, a 2,2 km. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 26 giugno 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 5 luglio 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013).. Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ocluzze
Oključ

Oključ je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Oključ leži v Narodnem parku Kornati okoli 0,8 km južno od zahodnega dela Kurbe Vele, njegova površina meri 0,358 km², dolžina obalnega pasu je 3,8 km. Najvišji vrh je visok 68 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Окључ

Окључ је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,8 km југозапдно од Курбе Веле. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,358 km², док дужина обалске линије износи 3,8 km. Највиши врх је висок 68 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Otočić Oključ

Otočić Oključ är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,50 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Oključ är platt. Öns högsta punkt är 53 meter över havet. Den sträcker sig 1,2 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,0 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Rašip Mali

Rašip Mali je otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v Narodnem parku Kornati, okoli 2 km južno od otoka Kornata. Površina otočka je 0,158 km², dolžina obale meri 1,89 km. Najvišji vrh je visok 56 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Otočić Rašip Mali

Otočić Rašip Mali är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 230 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,23 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Rašip Mali är platt. Öns högsta punkt är 34 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,6 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Žižanj

Žižanj je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora, u Zadarskom otočju. Otočić se nalazi oko 0,5 km južno od krajnjeg zapadnog dijela otoka Pašmana i oko 0,5 km sjeverno od otočića Gangarola. Njegova površina iznosi 0,928 km². Dužina obalne crte iznosi 4,51 km. Najviši vrh je visok 48 mnm. Izvori Vanjske poveznice
Žižanj

Žižanj (olaszul: Sisagno) egy lakatlan sziget Horvátországban, az Adriai-tengerben, Észak-Dalmáciában, a Zárai szigetvilágban. Leírása Žižanj szigete Pašman szigetéen délnyugati szélső öble mentén, a partttól 200 méterre délre fekszik. Hosszúsága és szélessége egyaránt 1,3 km, területe 0,9 km². Partvonalának hossza 4,51 km. A sziget alacsony, legmagasabb pontja is csak 46 méterrel magasodik a tengerszint fölé. Egyetlen öble a sziget délnyugati oldalán fekvő Jota-öböl. Tőle nyugatra 400 méterre fekszik Košara, délkeletre 550 méterre pedig Gangaro szigete. Közeli szigetek még Ošljak Mali és Veli, Kotula Mala és Vela, valamint Runjava Kotula. Partjai mentén halnevelő telep működik. Források Hrvatska enciklopedija – Žižanj (horvátul)
Sisagno

Sisagno, Sisagn, Zizagn, Zizzano, Zizano (in croato: Žižanj) è un isolotto disabitato della Croazia situato nel mare Adriatico a sud di Pasmano; fa parte dell'arcipelago zaratino. Amministrativamente appartiene al comune di Tuconio, nella regione zaratina. Geografia Sisagno si trova circa 250 m a sud della parte meridionale di Pasmano, diviso dall'isola dal passaggio Druzze (prolaz Druce); 500 m a nord di Gangaro e circa 470 m a est di Cossara (Košara). Ha una forma irregolare con una piccola valle che si apre a sud-ovest (uvala Jota); ha una superficie di 0,928 km², uno sviluppo costiero di 4,51 km e un'altezza massima di 46 m. Isole adiacenti Cossara, a ovest. Oliveto, Maslignak o Mazlignak (Košarica o Maslinjak), isolotto lungo circa 320 m a nord-ovest, a circa 500 m, situato tra Cossara e la costa di Pasman, ha un'area di 0,034 km², la costa lunga 0,78 km e l'altezza di 17 m 43°53′23″N 15°24′40″E43°53′23″N, 15°24′40″E. Un piccolo scoglio chiamato Capo di Maslignak (Glava od Maslinjaka), alto 6 m, si trova accanto alla punta sud-est di Oliveto; ha un'area di 1047 m²43°54′01″N 15°24′22″E43°54′01″N, 15°24′22″E. Asinello Grande o Osliak o Ossliak (Ošljak Veli), scoglio rotondo (diametro circa 100 m) a sud-est a circa 800 m; ha un'area di 0,011 km², la costa lunga 376 m ed è alto10,8 m 43°52′34″N 15°26′18″E43°52′34″N, 15°26′18″E; Asinello Piccolo (Ošljak Mali), piccolo scoglio a est a 1,1 km di distanza con un'area di 2290 m² e l'altezza di 4 m 43°52′36″N 15°26′49″E43°52′36″N, 15°26′49″E. Gangaro, a sud. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 27 febbraio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 2, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 27 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Isole della Croazia Toponimi italiani in Dalmazia
Žižanj

Žižanj (także Ližanj) – wyspa w Chorwacji, na Morzu Adriatyckim. Leży u wybrzeży wyspy Pašman. Zajmuje powierzchnię 0,9 km². Jej wymiary to 1,3 × 1,3 km. Maksymalna wysokość to 46 m n.p.m. Sąsiaduje z wyspami: Košara, Gangaro, Ošljak Mali i Veli, Kotula Mala i Vela oraz Runjava Kotula. Zobacz też Wyspy Chorwacji Przypisy
Žižanj

Žižanj je nenaseljen otoček v Zadarskem arhipelagu. Otoček leži ooli 0,5 km južno od skrajnega zahodnega dela otoka Pašman in okoli 0,5 km severno od otočka Gangarol. Njegova površina meri 0,928 km², dolžina obalnega pasu je 4,51 km. Najvišji vrh je visok 48 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Жижањ

Жижањ је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Жижањ се налази у задарском архипелагу смештен 0,5 км јужно од крајњег западног дела острва Пашман и око 0,5 км северно од остврвца Гангарол. Површина Жижња износи 0,928 км². Дужина обалске линије је 4,51 км.. Највиша тачка на острвцу је висока 48 м. Види још Списак острва у Хрватској Референце Спољашње везе
Otočić Žižanj

Otočić Žižanj är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,98 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Žižanj är platt. Öns högsta punkt är 34 meter över havet. Den sträcker sig 1,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,4 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Isolotto del Cappellaio

L'isolotto del Cappellaio, Clobucciar, Colobociaz, Calabuzar o Colobociar (in croato: Klobučar) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale, nel mare Adriatico, in Croazia, che fa parte delle isole Incoronate; si trova a sud dell'isola Incoronata, a sud-est di Laussa. Amministrativamente appartiene al comune di Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isolotto, che ha un'altezza di 83 m, ha una ripida scogliera sul lato sud-ovest che si affaccia sul mare aperto, una delle più alte fra le isole Incoronate esterne. Si trova a sud di Gustaz, da cui dista circa 85 m, tra le isole di Laussa e Casella. La sua distanza dalla punta meridionale di Laussa (rt Kruzi) è di 660 m, mentre sono solo 150 i metri che lo separano da Casella. L'isolotto del Cappellaio ha una superficie di 0,116 km² e uno sviluppo costiero di 1,43 km. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 5 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 5, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 5 ottobre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Isolotto del Cappellaio
Klobučar (Kornati)

Klobučar je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v Narodnem parku Kornati med na zahodu ležečo Lavso in na vzhodu ležečo Kaselo. Severno od Klobučarja leži Gustac, ki je od otočka oddaljen okoli 0,1 km. Površina otočka je 0,116 km², dolžina obale meri 1,43 km. Najvišji vrh je visok 82 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Клобучар

Клобучар је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу јужно од Густаца, који је од острвцета удаљен око 0,1 km. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,116 km², док дужина обалске линије износи 1,43 km. Највиши врх је висок 82 m. Грађен је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Sutvara (otok)

Sutvara je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić. Pripada Korčulanskom otočju, u Pelješkom kanalu, a nalazi se oko 1700 metara od obale Korčule, ispred Lumbarde. Oko 120 metara sjeverno od Sutvare je hrid Škrpinjak, najmanji od 19 otočića Korčulanskog otočja. Njegova površina iznosi 0,098 km². Dužina obalne crte iznosi 1,3 km. Na Sutvari se nalazi starokršćanska crkvica sv. Barbare, zaštićeno kulturno dobro. Izvori Vanjske poveznice