NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Murter (naselje)

Murter je staro ribiško naselje z ladjedelnico in pristanom na istoimenskem otoku (Hrvaška), ki je središče občine Murter Šibeniško-kninske županije. Geografija Starejši del naselja leži na rodovitnem polju na severozahodnem delu otoka, oddaljen okoli 600 m od morja. Novejši del naselja pa se razprostira ob cesti proti širokemu zalivu Hramina. Kraj je s cesto preko Betine in mostu pri Tisnem povezan s celino. Murter je po cesti od Šibenika oddaljen 35 km. V dnu zaliva Hramina je več pomolov, ki jih koristijo predvsem domačini. Vhod v zaliv varuje okoli 100 m dolg valobran, na koncu katerega stoji svetilnik. Za valobranom leži ACI marina Hramina s šestimi pomoli. Na nasprotni strani zaliva je še druga marina, ki deluje v sklopu manjše ladjedelnice. Svetilnik, ki stoji na koncu valobrana, oddaja svetlobni signal: R Bl(2) 4s. Drugi svetilnik, ki stoji v dnu zaliva na pomolu pri Luški kapitaniji pa oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Prebivalstvo V naselju Murter živi okoli 2000 prebivalcev, ki so lastniki tudi večine parcel na Kornatih. Gospodarstvo Prebivalci naselja se poleg ribolova ukvarjajo še s poljedelstvoom in turizmom. V kraju sta poleg hotela Colentum in avtokampa Slanica še dve marini: Marina Hramina in Marina Vinici. Marina Hramina, ki lahko sprejme plovila dolga do 50 metrov ima 500 privezov ob pomolih v morju in 250 mest na kopnem. V marini je servisna delavnica, 15 t dvigalo, 50 t premično dvigalo, splavna drča, nekaj turističnih sob in trgovina. Marina Vinici je v sklopu manjše ladjedelnice, ki je posebej specializirana za gradnjo in popravilo manjših lesenih plovil. Tu lahko lastniki plovil tudi sami opravijo popravila na plovilih. Ladjedelnica ima 80 t premično dvigalo. Zgodovina Stari zapisi govorijo, da je leta 1278 tedanja Villa Magna oziroma Veliko Selo imelo 203 prebivalcev. Z današnjim imenom se kraj prvič omenja leta 1715. V zalivu Hramina se nahajajo ostanki antičnega naselja. Na rtu Gradina, na katerem je danes mestno pokopališče so starohrvaški grobovi. Tu je tudi cerkev Gospa od Gradini postavljena v 17. stoletju. Cerkev sv. Mihovila so postavili 1770 in 1847 razširili. Nad griču nad mestom stoji še cerkev sv. Roka iz leta 1760. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Murter Arhivirano 2008-05-01 na Wayback Machine. Marina Hramina Murter Info Arhivirano 2010-05-12 na Wayback Machine.
Муртер (Муртер-Корнати)

Муртер је насељено мјесто у Далмацији. Припада општини Муртер-Корнати, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. Географија Муртер се налази на острву Муртер, удаљен око 30 км сјеверозападно од Шибеника. Историја Насеље се до територијалне реорганизације у Хрватској налазило у некадашњој великој општини Шибеник. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Муртер је имало 2.025 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Муртер је имало 2.010 становника, следећег националног састава: Види још Муртер Јадранско море Референце Спољашње везе Викимапија: Муртер
Murter (stad)

Murter är en ort i Kroatien. Den ligger på ön Murter i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Murter ligger 11 meter över havet och antalet invånare är 2 078. Terrängen runt Murter är platt söderut, men åt nordost är den kuperad. Havet är nära Murter åt sydväst. Närmaste större samhälle är Vodice, 15,3 km öster om Murter. Kommentarer Källor
Муртер (Муртер-Корнати)

Муртер (хорв. Murter) — населений пункт у Хорватії, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі громади Муртер-Корнати. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 2025 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,51 °C, середня максимальна – 26,95 °C, а середня мінімальна – 4,26 °C. Середня річна кількість опадів – 738 мм. Примітки
Zaraće

Zaraće (do roku 2001 Zarače, italsky Zarachie) je malá vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku ve Splitsko-dalmatské župě, nacházející se na jihozápadě ostrova Hvar, spadající pod opčinu města Hvar. V roce 2011 zde žilo 14 obyvatel. Sousedními vesnicemi jsou Milna, Selca kod Starog Grada a Velo Grablje. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zaraće na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zaraće na Wikimedia Commons
Zaraće

Zaraće je naselje na južnoj strani otoka Hvara, u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Stari dio naselja se nalazi u brdima na oko 200 metara nadmorske visine, dok se novi dio naselja, prvenstveno vikendice, nalazi u uvali Zaraće, ispod starog naselja. Administrativno, naselje pripada Gradu Hvaru. Stanovništvo U popisima iz 1921. i 1931., naselje je iskazivano pod imenom Zoraće, a do 1991. pod imenom Zarače. U 1869. podaci su sadržani u naselju Hvar. Do 1921. iskazivano je kao dio naselja. Od 1981. do 1991. je bilo bez stanovnika, a nakon toga počinje obnova starih kuća. Znamenitosti antički brodolom pred uvalom Zoraćem Zoraće (ruralna cjelina) crkva Blažene Djevice Marije Naselje Dubovica: Ljetnikovac Kasandrić Stambeno-gospodarski sklop Bartučević-Raffaeli-Grivičić Izvori
Зараће

Зараће (до 1991. године Зараче) је насељено место у саставу града Хвара, на острву Хвару, Сплитско-далматинска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу старе општине Хвар. Становништво На попису становништва 2011. године, Зараће је имало 14 становника. Напомена: У 1921. и 1931. исказивано под именом Зораће, а до 1991. под именом Зараче. У 1869. подаци су садржани у насељу Хвар. До 1921. исказивано је као део насеља. Од 1981. до 1991. без становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Зараче није имало становника. Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе Мапа [2] Фотографије [3]
Зараче

Зараче (хорв. Zaraće) — населений пункт у Хорватії, у Сплітсько-Далматинській жупанії у складі міста Хвар. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 14 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,81 °C, середня максимальна – 27,63 °C, а середня мінімальна – 3,67 °C. Середня річна кількість опадів – 717 мм. Примітки
Trumbuja

Trumbuja je nenaseljeni otočić u Medulinskom otočju, koje se nalazi u Medulinskom zaljevu, na jugu Istre. Otočić leži 360 metara od rta Školjić kod Premanture, u pravcu otoka Ceja od kojeg je udaljen oko 800 m. Površina otoka je 21 830 m2, duljina obalne crte 531 m, a visina 11 metara. Izvori
Scoglio Trombolo

Lo scoglio Trombolo o scoglio Trombon (in croato Trumbuja) è uno scoglio disabitato della Croazia, situato all'estremità meridionale dell'Istria, a sudest di Pola. Amministrativamente appartiene alla città di Medolino, nella regione istriana. Geografia Trombolo si trova nella parte centro-occidentale del golfo di Medolino, di fronte all'insediamento di Promontore, circa 2,9 km a nord di capo Promontore. Nel punto più ravvicinato dista 360 m da punta Scoglietto (rt Školjić) e poco più di 750 m dall'isolotto di Cielo. Trombolo è un piccolo isolotto di forma rotonda dal diametro di 190 m Ha una superficie di 0,022 km² e uno sviluppo costiero di 0,53 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 12 m s.l.m. Isole adiacenti Cielo (Ceja), l'isolotto maggiore nel golfo di Medolino, a sudest di Trombolo. Scoglio Sorzer (Šekovac), scoglio ovale a sudovest di Cielo. Fenera (Fenera), isolotto a sud-sudest di Cielo. Scoglio Santa Marina (Bodulaš), altro isolotto a nordest di Cielo. Levan Grande (Levan), isolotto a nordest di Cielo, nella parte orientale del golfo. Levan Piccolo (Levanić), scoglio poco a sud del precedente. Note Bibliografia Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-8190-015-2. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 4. URL consultato il 25 gennaio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia
Trumbuja

Trumbuja je majhen nenaseljen otoček v Medulinskem zalivu v hrvaškem delu Istre. Otoček leži med rtom Školjić pri Premanturi ter otočkom Cejo, od katere je oddaljen okoli 1 km. Njegova površina meri 0,022 km². Dolžina obalnega pasu je 0,53 km. Najvišji vrh je visok 11 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Трумбуја

Трумбуја је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у акваторији општине Медулин. Острво је једно од 7 острва која се налазе пред, односно у Медулинском заливу на југу Истре између рта Шкољић код насеља Премантура и острва Цеја од којег је удаљено око 1 км. Површина Трумбује износи 0,022 км². Дужина обалске линије је 0,53 км.. Највиши врх на острву је висок 11 метара. Види још Списак острва у Хрватској Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića стр. 4. Слике Трумбује и Прементуре на panoramio.com
Stadion Gospin dolac

Das Stadion Gospin dolac ist ein Fußballstadion in der kroatischen Kleinstadt Imotski. Es bietet Platz für 3000 Zuschauer. Es ist die Heimspielstätte des Fußballvereins NK Imotski. Geschichte Die Heimat des NK Imotski hat seinen Namen von der kleinen Votivkirche Gospe od Anđela (deutsch Unserer Lieben Frau von den Engeln), die sich in direkter Nähe befindet. Das Stadion liegt in einer Erdsenke. Nach der Befreiung von den Osmanen wurde von diesem Turm aus mit einer Kanone die Grenze zwischen Kroatien, damals Teil der Habsburgermonarchie, und dem Osmanischen Reich festgelegt. Früher befand sich an der Stelle des heutigen Stadions ein großer natürlicher Erdfall, eine trichterförmige Mulde im fruchtbaren Karstbecken Imotsko Polje. Auf dem Grund dieses Erdlochs erstreckte sich ein 50 mal 30 Meter großes Eisfeld, auf dem die Besitzer Gemüse anbauten. Im Jahr 1974 wurden auf Initiative der damaligen Sportarbeiter die Vorbereitungen für den Bau eines Fußballplatzes eingeleitet, darunter der Erwerb des Grundstücks und die Planung. Der Bau begann schließlich 1976 und das Stadion wurde 1988 fertiggestellt. Um den Platz auf die gesetzlich vorgeschriebenen Maße zu bringen, mussten große Mengen Erde und Steine eingeebnet werden, sodass die Oberfläche des Spielfeldes heute sogar 43 Meter höher liegt als der frühere tiefste Punkt der Doline. Das Stadion befindet sich in einer einzigartigen Umgebung, am Fuße der mittelalterlichen Festung Topana und in der Nähe des Blauen Sees. Aufgrund dieser spektakulären Lage wurde es sogar von der BBC in die Liste der zehn schönsten Sportarenen der Welt aufgenommen. Umbaupläne Im Jahre 2015 wurde ein Entwurf für die Renovierung und den Ausbau des Stadions veröffentlicht. Der Entwurf wurde als Diplomarbeit unter dem Titel Arhitektonsko-urbanističko rješenje stadiona Gospin Dolac u Imotskom (deutsch Architektonisch-urbanistische Lösung des Stadions Gospin Dolac in Imotski) an der Fakultät für Architektur in Zagreb vorgestellt. Demnach sollen zwei Tribünen (Haupt- und Gegentribüne), ein Gebäude mit öffentlicher Garage sowie ein Fußweg entstehen, der als öffentlich Raum genutzt werden kann und das Spielfeld in einer gewissen Höhe einmal umrundet. Vom Fußweg soll Zugang hinab zu den Tribünen und ein Blick auf den Blauen See möglich sein. Das neue Stadion soll Platz für 5000 Zuschauer bieten und damit auch für UEFA-Wettbewerbe geeignet sein, sofern die Sitzplatzkapazität genügt. Weblinks nk-imotski.hr: Vereinseigene Seite über das Stadion (kroatisch, englisch, deutsch) europlan-online.de: Stadion Gospin Dolac – Imotski stadionwelt.de: Bildergalerie Einzelnachweise
Stadion Gospin dolac

Gospin dolac is a stadium in Imotski, Croatia. It was built in 1989 and serves as a home stadium for NK Imotski football club. The stadium has a capacity of 4,000 spectators. The stadium is named after a nearby church. The stadium was named one of the top ten most beautiful in the world by the BBC in 2017. Other media sources such as oddee.com and Copa 90 have also listed the stadium as one of the most beautiful or architecturally interesting stadiums in the world. The idea for the stadium dates back to the 1950s. Construction started in 1976 in a natural dome in the karst, and the stadium finally opened in 1989. The stadium is close to Lake Modro and an Illyrian fortress. References
Gospin dolac

Gospin dolac je stadion u Imotskom. Naziv je dobio po zavjetnoj crkvici Gospe od Anđela koja se nalazi u njegovoj blizini. Izgrađen je 1989. Trebao je biti izgrađen za potrebe Mediteranskih igara koje su se 1979. održale u Splitu. Na njemu svoje domaće utakmice igra NK Imotski. Kapaciteta je oko 4000 mjesta, od kojih je 3000 sjedećih, dok je 1000 stajaćih. Stadion "Gospin dolac" je dobio ime po zavjetnoj crkvi Gospe od Anđela koja se nalazi uz stadion. Na mjestu današnjeg stadiona je u prošlosti bila velika prirodna vrtača (ljevkasta udubina u kršu). Na dnu vrtače je bila ledina dimenzija 50 x 30 metara, gdje su vlasnici sadili povrtlarske kulture. Godine 1974. godine, na inicijativu ondašnjih imotskih sportskih djelatnika, počinju pripreme (otkup zemljišta, projekti) za izgradnju nogometnog igrališta. Izgradnja započinje 1976. godine, a stadion je završen 1987. godine. Da bi igralište naraslo do pravilima predviđenih dimenzija, bilo je potrebno nasuti ogromne količine zemlje i kamenja, pa je danas vrh igrališta čak 43 metra viši od nekadašnje najniže točke vrtače. Stadion se nalazi u jedinstvenom ambijentu, podno srednjovjekovne tvrđave Topane, te u neposrednoj blizini Modrog jezera, zbog čega ga je BBC uvrstio u deset najčudesnijih sportskih arena svijeta. Izvori
Stadio Gospin dolac

Lo stadio Gospin dolac (in croato Stadion Gospin dolac) è uno stadio calcistico situato a Imotski. Costruito nel 1989, è lo stadio casalingo del Imotski. Nel 2017 è stato inserito dalla BBC nella lista dei 10 stadi più belli del mondo. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stadio Gospin dolac Collegamenti esterni (EN) Scheda su StadiumDB, su stadiumdb.com.
Stadion Gospin dolac

Stadion Gospin dolac – stadion piłkarski w mieście Imotski, w Chorwacji. Został wybudowany w latach 1987–1989, choć pierwotnie miał być gotowy już na 8. Igrzyska Śródziemnomorskie w 1979 roku. Obiekt może pomieścić 4000 widzów, z czego 3000 to miejsca siedzące. Swoje spotkania rozgrywa na nim drużyna NK Imotski. Przypisy
Mali Vodnjak

Wysepka Mali Vodnjak (lub Vodnjak Mali) znajduje się 10,5 km na zachód od miasta Hvar i 120 m na zachód od wyspy Veli Vodnjak. Jej powierzchnia wynosi 0,82 ha; długość linii brzegowej ok. 300 m a średnica ok. 100 m. Należy do archipelagu wysp Paklińskich. Zobacz też wyspy Chorwacji
Мали Водњак

Мали Водњак је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у групи Паклених отока у средњој Далмацији око 120 m сјеверозападно од острва Вели Водњак. Најзападније је острво архипелага. Административно припада Граду Хвару у Сплитско-далматинској жупанији. Види још Списак острва у Хрватској Паклени отоци
Hospital central de la Universidad de Zagreb

El Hospital central de la Universidad de Zagreb​ o bien el Hospital clínico central (en croata: Klinički bolnički centar Zagreb) se localiza en Zagreb, la capital de Croacia y se trata de uno de los hospitales más grandes del país. Sirve a la mayoría de Croacia Central y del Norte, y es atendido por especialistas que usan procedimientos médicos agudos. El campus principal del hospital está situado en la calle Kispaticeva en Maksimir, y es bien conocido como "Rebro". El otro lugar importante, incluyendo la sede, está en Šalata. También hay otros tres lugares: la instalación obstetricia en la calle Petrova, el centro de rehabilitación en la calle Božidarevićeva y el departamento dental en la calle Gundulićeva. Véase también Hospital Hospital central de la Universidad de Helsinki Referencias
Клинички болнички центар Загреб

Клинички болнички центар Загреб је здравствени центар у Загребу. То је највећа болничка установа у Републици Хрватској и уједно највећа база клиничке наставе Медицинског факултета. Болница је основана 1942. године. У склопу Клиничког болничког центра Загреб је 28 клиника и клиничких завода, Банка крви из пупковине, Центар очна банка, Центар за болести срца и крвних жила. Просторије су смештене на пет локација у граду Загребу, највећи број на Ребру, затим на Шалати, те у Петровој, Божидаревићевој и Гундулићевој улици. Историја Градња закладне болнице је почела 1936. Од оснивања болнице 1942. године до данас упорно је праћен развој у свим подручјима медицине. У Клиници за педијатрију 1950. године обављена је прва катетеризација дечјег срца у овом делу Европе. КБЦ је 1976. године добио први ЦТ-уређај у средњој Европи. Године 1983. успешно је обављена прва трансплантација коштане сржи. Исте је године обављена прва ин витро фертилизација што је пионирски захват такве врсте на светском нивоу. КБЦ Загреб је седма болничка установа у свету у којој је успешно учињен тај захват. У КБЦ-у Загреб 1988. године направљена је прва трансплантација срца у овом дијелу Европе. Године 1990. обављена је прва трансплантација јетре, а једанаест година после обављена је и прва трансплантација јетре са живога донора. У последњих неколико година уведен је цели низ нових дијагностичких и терапијских захвата који су се по први пута у Хрватској применили управо у КБЦ Загреб који пионирски ђелује у развоју медицине у Хрватској. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Dossaz

Dossaz, Dassa o Dusatz (in croato Dužac) è un isolotto disabitato della Croazia situato a sudovest dell'isola di Isto. Amministrativamente appartiene alla città di Zara, nella regione zaratina. Geografia Dossaz si trova a sud dell'ingresso meridionale della bocca di Scarda (Škardska vrata), 1,45 km a sudovest dell'isola di Isto e 2,5 km a sud-sudest di Scarda. Nel punto più ravvicinato, punta Darchio (Artić) nel comune di Brevilacqua, dista dalla terraferma 30 km. Dossaz è un isolotto di forma allungata, orientato in direzione ovest-est e più stretto nella parte occidentale, che misura 230 m di lunghezza e 85 m di larghezza massima nella parte orientale. Ha una superficie di 0,0134 km² e uno sviluppo costiero di 0,493 km. A est, raggiunge un'elevazione massima di 7 m s.l.m.. Isole adiacenti Sorelle (Sestrice), coppia di piccoli isolotti situati 520 m a nordovest di Dossaz. Vodegna (Vodenjak), isolotto a forma di otto situato 960 m a nord di Dossaz. Scoglio Funestrara (hrid Funestrala), piccolo scoglio irregolare situato 575 m a est di Dossaz e 1,15 km a sud-sudest di Vodegna. È lungo 50 m e largo 30 m. Ha una superficie di 554 m². 44°15′08.2″N 14°44′39.5″E44°15′08.2″N, 14°44′39.5″E Galiola (Galiola), piccolo scoglio irregolare situato 650 m a sud di Dossaz e 1,12 km a ovest di Oliveto. È lungo 65 m e largo 55 m. Ha una superficie di 1339 m². 44°14′46″N 14°44′17.5″E44°14′46″N, 14°44′17.5″E Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 14. URL consultato il 3 aprile 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Dužac (Ist)

Dužac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju in pripada Hrvaški. Dužac leži okoli 2 km jugozahodno od zahodne obale otoka Ist. Njegova površina meri 0,013 km². Dolžina obalnega pasu je 0,49 km. Najvišje točka na otočku je visoka 6 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Дужац (Ист)

Дужац је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, акваторији Града Задра. Дужац се налази око 2 км југозападно од острва Ист. Површина острва износи 0,013 км². Дужина обалске линије је 0,49 км.. Највиши врх на острву је висок 6 метара. Референце Спољашње везе
Mali Planatak

Mali Planatak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži pred zalivom Bukašin na vzhodni obali Dugega otoka. Njegova površina meri 0,013 km². Dolžina obalnega pasu je 0,46 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Planik

Planik (italsky Magresina) je neobydlený ostrov v Jaderském moři. Rozkládá se na území Chorvatska, leží v Zadarské župě. Jeho rozloha je 1,09 km². Ostrov leží uprostřed Pohlibského průplavu. Jihozápadní strana ostrova je porostlá makchií, kdežto severovýchodní strana je holá a kamenitá. Na ostrově chovají obyvatelé ostrova Olib ovce a nacházejí se zde pozůstatky budov. Na ostrově není možnost ubytování a občerstvení, takže turisty je navštěvován pouze minimálně. Sousedními ostrovy jsou Olib (4,3 km západně), Maun (6,6 km severovýchodně) a Vir (13 km jihovýchodně). Od ostrova Pag se Planik nachází 11,3 km na jihovýchod. V blízkosti Planiku se rovněž nacházejí dva malé ostrůvky, Planičić a Pohlib'. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Planik na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Planik na Wikimedia Commons
Planik

Planik is an uninhabited Croatian island in the Adriatic Sea located east of Olib. Its area is 1.09 km2 (0.42 sq mi). The island is 4 km long, and the widest part is 800 m wide and covered with macchia. The nearby residents from Olib kept sheep all the year. References Further reading Name Šenoa, Milan (1949). "Prilog poznavanju starih naziva naših otoka" [A Contribution to Learning the Old Names of Our Islands]. Hrvatski geografski glasnik (in Serbo-Croatian) (11–12) (published 1950-06-15): 75–82. ISSN 1331-5854.
Planik

Planik je nenaseljeni otok u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se 4 km istočno od otoka Oliba, na jugu Pohlipskog kanala. Proteže se u smjeru SZ - JI. Uz zapadnu stranu otoka je more plitko, a oko 1 km jugoistočno je hrid Planičić Njegova površina iznosi 1,09 km². Dužina obalne crte iznosi 6,063 km. Najviši vrh visok je 37 mnm. Otok je obrastao makijom i na njemu stanovnici obližnjeg Oliba drže ovce. Izvori