NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Церква Святої Євфимії

Церква святої Євфимії (хорв. Crkva sv. Eufemije) — римо-католицька церква, розташована на пагорбі в історичній частині міста Ровінь, Хорватія. Історія До X століття на місці сучасної церкви святої Євфимії стояла невелика церква святого Георгія. Коли до Ровіня було доставлено саркофаг із мощами святої Євфимії, ця церква виявилася занадто малою для всіх паломників. У X столітті було збудовано більшу церкву, освячену на честь святого Георгія та святої Євфимії. З часом і ця церква стала замалою для зростаючого населення Ровіня. Сучасна будівля барокової церкви святої Євфимії споруджувалася з 1725 по 1736 рік. Початковий проєкт створив венеційський архітектор Джованні Скальфаротто, однак його не схвалили жителі Ровіня, і подальші роботи виконувалися під керівництвом іншого венеційського архітектора — Джованні Доцці. У 1741 році були споруджені три головні вівтарі храму, а в 1754 році встановлено орган. Наприкінці XIX століття перебудували фасад, після чого храм набув сучасного вигляду. Архітектура Церква має розміри 30 метрів завширшки та 51 метр завдовжки. Поруч із нею розташована висока дзвіниця, увінчана статуєю святої Євфимії та за своєю архітектурою наслідуюча кампанілу собору святого Марка у Венеції. Дзвіниця старша за саму церкву: її зводили у 1654—1687 роках. З дзвіниці відкривається мальовничий краєвид на Ровінь і Адріатичне море. Головний вівтар храму присвячений святому Георгію, святому Марку та святому Роху. Він прикрашений статуями цих трьох святих з каррарського мармуру, виконаними венеційськими майстрами. Лівий вівтар Святих Тайн рясно оздоблений мармуром і прикрашений статуями ангелів. Праворуч від головного вівтаря розташований вівтар святої Євфимії, небесної покровительки міста. Цей вівтар також має багате мармурове оздоблення; кам’яну статую святої датують XV століттям. За вівтарем міститься саркофаг із мощами святої. Галерея Примітки
Prvić Luka

Prvić Luka je vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Šibenicko-kninské župě, spadající pod opčinu města Vodice. Nachází se na jižní straně ostrova Prvić, leží u stejnojmenného zálivu. Počet obyvatel od roku 1921 (kdy zde žilo 1 400 lidí) stejně jako u sousední vesnice Prvić Šepurine extrémně poklesl, Prvić Luka přišla o 89,43 % obyvatelstva. V roce 2021 zde žilo 148 obyvatel. Ve vesnici se nachází kostel a klášter Panny Marie Milosti, je zde také muzeum Fausta Vrančiće, který je zde pochován. Obyvatelstvo se dříve zabývalo rybolovem, vinařstvím, pěstováním oliv a mořeplavbou. Krátkou dobu zde byla továrna na zpracování sardinek. V současné době je hlavní hospodářskou činností na ostrově cestovní ruch. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Prvić Luka na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Prvić Luka na Wikimedia Commons
Prvić Luka

Prvić Luka is a settlement in the City of Vodice in Croatia. In 2021, its population was 148. It is one of two settlements on the island of Prvić, the other being Prvić Šepurine. Inventor Fausto Veranzio (Faust Vrančić in Croatian), born in nearby Šibenik, is buried on Prvić Luka. There is also a memorial centre for him in the village. Demographics References
Prvić Luka

Prvić Luka es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Vodice, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 0 m s. n. m. a 311 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 164 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Prvić Luka

Prvić Luka je selo na otoku Prviću, kraj Vodica. Povijest Prvi naseljenici vjerojatno su bili pustinjaci. Kasnije, od 15. stoljeća, mjesto postaje plemićko odmaralište, a naseljavaju ga i svećenici benediktanskog i franjevačkog reda, koji podižu samostan, a kasnije i dvije crkve. S vremenom, broj stanovnika se povećao, a vrhunac napučenosti je bio dosegnut početkom 20. stoljeća, kada ih je bilo oko 1300. Tijekom 20. stoljeća, broj stanovnika je stalno opadao, a početkom ovog stoljeća došao je na oko dvjesta. Mjesna škola je ustanovljena 1877. godine, ali je prestala s radom polovicom 20. stoljeća. U selo je uveden telegraf 1912., a vodovod 1978. godine. Stanovništvo Politika Upravu sela čini Mjesni odbor kojeg čini pet članova. Na izborima održanima 28. veljače 2010. godine, pobijedila je „Nezavisna lista - Boris Čače” i dobila tri odbornička mjesta, a dva odbornička mjesta dobila je „Nezavisna lista - Blaž Renić”. Gospodarstvo Pučanstvo se ranije bavilo ribarstvom, vinogradarstvom, maslinarstvom i pomorstvom. Na kratko vrijeme, u selu je postojala tvornica za preradu srdela. Danas je glavno gospodarska djelatnost u Prvić Luci turizam. Godine 2004. otvoren je prvi mali obiteljski hotel na otoku. U selu djeluje osam nevladinih udruga. Poznati stanovnici U mjesnoj crkvi Gospe od Anđela je pokopan izumitelj i diplomat Faust Vrančić. Prvić Luka danas Prvić Luka je zimi pusto mjesto, dok preko ljeta, s dolaskom brojnih turista, oživi kao turističko odredište. Povezani članci Vanjske poveznice Izvori
Prvić Luka

Prvić Luka je naselje in manjše pristanišče na otoku Prvić (Hrvaška). Geografija Naselje leži na jugovzhodni obali otoka Prvić ob manjšem zalivu. Naselje ima svoje pristanišče zaščiteno z valobranom dolgim okoli 75 m. Na koncu valobrana stoji svetilnik. Globina morja ob valobranu je do 3 m. Tu občasno pristaja ladijska linija. Na koncu zaliva je nekaj manjših pomolov, ki zapirajo mandrač z globino morja do dveh metrov. Na pomolu je manša zgradba s toaletnimi prostori in elektriko, ki pa se lahko koristijo samo v večernih urah. Sidranje je možno tudi na sredini zaliva do globine pet metrov. Sidrišče pa je izpostavljeno jugu. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s. Demografija Gospodarstvo Glavna gospodarska dejavnost je turizem. Zgodovina Tu sta župnijska cerkev Gospe od Milosti iz 15. stoletja z nagrobnimi ploščami iz 14. do 18. stoletja, ter frančiškanski samostan postavljen 1461 in po požaru 1884 prenovljen. Na pokopališču je pokopan hrvaški polihistor Faust Vrančić. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Prvić Luka
Prvić Luka

Prvić Luka är en ort i Kroatien. Den ligger i staden Grad Šibenik och länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 230 km söder om huvudstaden Zagreb. Prvić Luka ligger 26 meter över havet och antalet invånare är 190. Den ligger på ön Otok Prvić. Terrängen runt Prvić Luka är huvudsakligen platt, men österut är den kuperad. Havet är nära Prvić Luka åt sydväst. Närmaste större samhälle är Šibenik, 8,4 km öster om Prvić Luka. Kommentarer Källor
Првич-Лука

Првич-Лука (хорв. Prvić Luka) — населений пункт у Хорватії, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі міста Водиці. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 164 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,81 °C, середня максимальна – 27,33 °C, а середня мінімальна – 4,56 °C. Середня річна кількість опадів – 707 мм. Примітки
Universität Dubrovnik

Die Universität Dubrovnik (kroatisch: Sveučilište u Dubrovniku; lat.: Universitas Studiorum Ragusina) ist eine staatliche Universität in der kroatischen Adriastadt Dubrovnik, mit zurzeit rund 2600 Studenten und 160 wissenschaftlichen Mitarbeitern. Sie wurde im Jahre 2003 gegründet und ist damit nach der Juraj-Dobrila-Universität Pula die zweitjüngste Universität Kroatiens. Rektor der Universität ist Mateo Milković. Neben der Universität Dubrovnik gibt es auch noch eine Hochschule in Dubrovnik. Fakultäten Das Lehrprogramm gliedert sich in 7 Fakultäten. Fakultät für Wasserwirtschaft Fakultät für Elektrotechnik und Informatik Fakultät für Wirtschaftswissenschaften Fakultät für Ingenieurwissenschaften Fakultät für Ozeanologie Fakultät für Telekommunikation Fakultät für Denkmalschutz Siehe auch Liste der Universitäten und Hochschulen in Kroatien Weblinks Offizielle Website Fußnoten
Universiteit van Dubrovnik

De Universiteit van Dubrovnik (Kroatisch: Sveučilište u Dubrovniku) is een publieke onderzoeksuniversiteit, met haar hoofdcampus in Dubrovnik, Kroatië. De universiteit heeft haar wortels in verschillende instituties gewijd aan maritieme wetenschappen in de stad. In 1996 werd een Polytechnisch Instituut opgericht, dat in 2003 de status van volwaardig universiteit verkreeg. De universiteit is opgedeeld in zeven verschillende departementen. In de QS World University Rankings van 2020 staat de Universiteit van Dubrovnik op een 251-300ste plaats in de EECA (Oost-Europa en Centraal-Azië) ranglijst, waarmee het de 5e Kroatische universiteit op de lijst is.
Uniwersytet w Dubrowniku

Uniwersytet w Dubrowniku (chorw. Sveučilište u Dubrovniku) – chorwacka publiczna szkoła wyższa, zlokalizowana w Dubrowniku. Uniwersytet został założony w 2003, ale nawiązuje do założonego w 1624 roku przez jezuitów Collegium Ragusinum, w którym kształcił się między innymi Ruđer Josip Bošković. Tradycyjnymi dziedzinami, które studiowali młodzi arystokraci w Republice Raguzy były nawigacja morska oraz handel. W 1991 roku w Dubrowniku utworzono Wydział Morski, ale w 1988 roku został on włączony w strukturę Uniwersytetu w Splicie. W skład uczelni wchodzą następujące jednostki: Wydział Akwakultury Wydział Ekonomii Wydział Elektrotechniki i Technologii Informacyjnych Wydział Inżynierii Wydział Mass Mediów Wydział Morski Wydział Sztuki i Konserwacji Zabytków. Przypisy Linki zewnętrzne Strona uczelni
Университет Дубровника

Университет Дубровника (хорв. Sveučilište u Dubrovniku, лат. Universitas Studiorum Ragusina) — государственный университет в хорватском городе Дубровнике, основан в 2003 году. В университете обучается 2 600 студентов, здесь работают 160 ученых. Университет Дубровника — самый молодой университет в Хорватии. Ректор — Никша Бурум (Nikša Burum). Структура Университет состоит из 7 факультетов: Факультет водного хозяйства Факультет электротехники и информатики Экономический факультет Инженерный факультет Факультет океанологии Факультет телекоммуникаций Факультет охраны памятников Ссылки Официальный сайт
Univerza v Dubrovniku

Univerza v Dubrovniku (izvirno hrvaško Sveučilište u Dubrovniku, latinsko Universitas Studiorum Ragusina) je univerza v Dubrovniku na Hrvaškem. Ustanovljena je bila leta 2003. Trenutni rektor je prof. dr. Mateo Milković. Rektorji Glejte glavni članek Seznam rektorjev Univerze v Dubrovniku. Oddelki Oddelek za akvakulturo Oddelek za elektrotehniko in informacijsko tehnologijo Oddelek za ekonomijo in poslovno ekonomijo Inženirski oddelek Pomorski oddelek Oddelek za množične medije Oddelek za umetnosti in restavtratorstvo Glej tudi seznam univerz na Hrvaškem Zunanje povezave Uradna spletna stran
Свеучилиште у Дубровнику

Свеучилиште у Дубровнику (хрв. Sveučilište u Dubrovniku, лат. Universitas Studiorum Ragusina) је државни универзитет у Дубровнику. Види још Списак универзитета у Хрватској Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Universitetet i Dubrovnik

Universitetet i Dubrovnik (kroatiska: Sveučilište u Dubrovniku) är ett universitet i Dubrovnik i Kroatien. Det grundades 2003 och är Kroatiens yngsta allmänna universitet. Universitetet är tillsammans med Dubrovniks internationella universitet ett av två lärosäten för högre studier i staden. Universitetet i Dubrovnik består av sju avdelningar och två institutioner. Det lägger stor vikt i sin internationella inriktning och deltagandet i Bolognaprocessen och ERA. Historik Universitetet i Dubrovnik bär sina rötter från de olika institutioner som innan dess grundande ägnade sig åt undervisning i maritim teknik och skeppsbyggnad. Som ett erkännande av Dubrovniks maritima traditioner inrättades en yrkeshögskolan 1996 i staden. 2003 fick yrkeshögskolan universitetsstatus. Universitetet har sedan grundandet diversifierat sina kurser men de maritima vetenskaperna har förblivit dess traditionella styrka. Organisation Avdelningar Avdelningen för havsforskning Avdelningen för ekonomi och företagsekonomi Avdelningen för systemteknik och datavetenskap Avdelningen för vattenbruk Avdelningen för kommunikation Avdelningen för konst och restaurering Avdelningen för ingenjörsvetenskap Institutioner Institutionen för havs- och kustforskning (ansvarar för Dubrovniks akvarium) Institutionen för medelhavskultur Se även Utbildning i Kroatien Referenser Fotnoter
Університет Дубровника

Університет Дубровника (хорв. Sveučilište u Dubrovniku, лат. Universitas Studiorum Ragusina) — державний університет у хорватському місті Дубровнику, заснований у 2003 році. В університеті навчається 2600 студентів, тут працюють 160 науковців. Університет Дубровника — наймолодший університет у Хорватії. Ректор університету — Матео Мілковіч (Mateo Milković). Структура Університет складається з 7 факультетів: Факультет водного господарства Факультет електротехніки й інформатики Економічний факультет Інженерний факультет Факультет океанології Факультет телекомунікацій Факультет охорони пам'яток Примітки Посилання Офіційний сайт
Задарски университет

Задарският университет (на хърватски: Sveučilište u Zadru) е държавен университет в Задар, Хърватия. Първият университет е основан през 1396 г., съвременният – през 2003 г. История Според историческите извори през 1396 г. доминиканците в Задар основават висше богословско-философско училище. През 1553 г. училището започва да се нарича Universitas Jadertina и дори получава правото да присъжда научни степени. През 1806–1807 г., при Наполеон, висшето училище деградира в лицей. През 1955 г. в града е основан философски факултет – първата хърватска университетска институция на най-новото време извън пределите на Загреб. На 4 юли 2002 г. хърватският парламент приема постановление за учредяването на университет. На 25 март 2003 г. се провежда първото заседание на университетския съвет, на което е приет уставът на университета. Източници Външни препратки Официален сайт на Задарския университет Архив на оригинала от 2009-10-28 в Wayback Machine. ((hr))
Universität Zadar

Die Universität Zadar (kroatisch Sveučilište u Zadru, lateinisch Universitas Studiorum Jadertina) ist eine 2003 gegründete staatliche Universität in der kroatischen Stadt Zadar. Die Universität ist Mitglied im Netzwerk der Balkan-Universitäten. Geschichte Angaben einiger Autoren zufolge unterhielten die Dominikaner in Zadar seit 1396 ein studium generale zur Unterrichtung in Theologie, das 1553 das Recht zur Verleihung akademischer Grade erhielt. 1806/07 ersetzten die napoleonischen Behörden die im Sprachgebrauch der Dominikaner so genannte Universitas Jadertina durch ein Lycée. In mehreren internationalen Standardwerken zur europäischen Universitätsgeschichte findet sich jedoch eine Bildungseinrichtung von Universitätsrang mit Sitz in Zadar nirgendwo aufgelistet. Erwähnenswert ist die 1955 gegründete Philosophische Fakultät, die damals einzige Hochschuleinrichtung im modernen Kroatien außerhalb von Zagreb. Gründungsdatum wurde der 29. Januar 2003; die erste Universitätssenatssitzung fand am 25. März statt, fortan bekannt als Universitätstag (Dies Academicus). Fachabteilungen Die Universität gliedert sich in 21 Abteilungen: Abteilung Anglistik Abteilung Archäologie Abteilung Bibliothekswesen Abteilung Ethnologie und sozialkulturelle Anthropologie Abteilung Frankoromanistik Abteilung Geographie Abteilung Germanistik Abteilung Geschichte Abteilung Informations- und Kommunikationswissenschaften Abteilung Italianistik Abteilung Klassische Philologie Abteilung Kroatistik und Slawistik Abteilung Kunstgeschichte Abteilung Linguistik Abteilung Maritime Angelegenheiten und Seeverkehr Abteilung Mediterrane Aquakultur Abteilung Pädagogik Abteilung Philosophie Abteilung Psychologie Abteilung Schul- und Grundschulpädagogik Abteilung Soziologie Abteilung Wirtschaftswissenschaften Einrichtungen Der Hochschulbetrieb konzentriert sich auf zwei Orte: ein «Alter Campus», in einem barocken Gebäude in der Altstadt von Zadar (Adresse: Mihovila Pavlinovića bb) und ein «Neuer Campus» (Adresse: dr. Franje Tuđmana 24i). Neben der Universität gibt es in Zadar auch noch die Marinehochschule Zadar und eine Lehrerhochschule. Weblinks www.unizd.hr Offizielle Website der Universität Zadar Einzelnachweise
Universiteit van Zadar

De Universiteit van Zadar (Kroatisch: Sveučilište u Zadru) is een publieke onderzoeksuniversiteit, gevestigd in Zadar, Kroatië. De universiteit werd in haar huidige vorm opgericht in 2002, maar kan haar wortels traceren tot de in 1396 door Dominicanen opgerichte Universitas Iadertina, waarmee het het oudste tertiaire onderwijsinstituut van Kroatië is en een van de oudste van Europa. In de QS World University Rankings van 2020 staat de Universiteit van Zadar op een 301-350ste plaats in de EECA (Oost-Europa en Centraal-Azië) ranglijst, waarmee het de 6e Kroatische universiteit op de lijst is.
Uniwersytet w Zadarze

Uniwersytet w Zadarze (chorw. Sveučilište u Zadru) – chorwacka publiczna szkoła wyższa, zlokalizowana w Zadarze. Uczelnia została założona przez Dominikanów w 1396 roku, początkowo jako studium generale, potem nazywano ją Universitas Iadertina. Do 1553 roku w ramach uczelni funkcjonowały dwie jednostki: Wydział Teologii i Wydział Filozofii. W czasie wojen napoleońskich Dalmacja znalazła się pod panowaniem Francuzów, którzy 8 stycznia 1807 doprowadzili do zniesienia uniwersytetu. W Zadarze funkcjonowały jedynie szkoły niższej rangi, które częściowo przejęły rolę uniwersytetu. Do ponownego utworzenia uczelni w Zadarze doszło w 1956 roku, kiedy utworzono tu Wydział Filozofii Uniwersytetu w Zagrzebiu. Znaczącą rolę przy powołaniu tej jednostki odegrał Miroslav Krleža. W 1974 roku Wydział Filozofii został przyłączony do nowo utworzonego Uniwersytetu w Splicie. W 2002 wydział ten, wraz z funkcjonującym od 1988 roku Centrum Szkolenia Nauczyciel stały się podstawą do ponownie utworzonej uczelni w randze uniwersytetu. W skład uczelni wchodzą następujące jednostki: Wydział Filologii Angielskiej Wydział Archeologii Wydział Filologii Klasycznej Wydział Studiów Chorwackich i Słowiańskich Wydział Ekologii, Rolnictwa i Akwakultury Wydział Ekonomii Wydział Etnologii i Antropologii Kulturowej Wydział Filologii Francuskiej i Iberystyki Wydział Germanistyki Wydział Nauk o Zdrowiu Wydział Historii Wydział Historii Sztuki Wydział Studiów Włoskich Wydział Bibliotekarstwa i Informatologii Wydział Lingwistyki Wydział Pedagogiki Wydział Filozofii Wydział Psychologii Wydział Socjologii Wydział Pedagogiki i Edukacji Przedszkolnej Wydział Morski Wydział Turystyki i Komunikacji Wydział Teologii Wydział Studiów Nauczycielskich w Gospiciu Linki zewnętrzne Strona Uczelni
Задарский университет

Задарский университет (хорв. Sveučilište u Zadru, лат. Universitas Studiorum Jadertina) — университет в хорватском городе Задар. Первый университет основан в 1396 году, современный — в 2003 году. История По некоторым источникам, в 1396 году доминиканцы в Задаре основали высшую богословско-философскую школу типа Studium generale. В 1553 году это заведение стало называться Universitas Jadertina и даже получило право присуждать научные степени. В 1806—1807 годах, при Наполеоне, высшая школа деградировала в лицей. В 1955 году здесь был основан философский факультет — первый хорватский университетский институт новейшего времени за пределами Загреба. 4 июля 2002 года хорватский парламент принял постановление об учреждении университета. 25 марта 2003 года состоялось первое заседания университетского совета, на котором был утверждён устав этого вуза. Структура Университет Задара состоит из 25 факультетов (отдела): Богословский факультет Исторический факультет Мореходный факультет Педагогический факультет Факультет англистики Факультет археологии Факультет французских и иберороманских исследований Факультет географии Факультет германистики Факультет информационных наук Факультет исследования здоровья Факультет исследования образования в Госпиче Факультет истории искусств Факультет итальянистики Факультет классической филологии Факультет кроатистики и славистики Факультет лингвистики Факультет образования и дошкольного воспитания Факультет психологии Факультет социологии Факультет туризма и коммуникационных наук Факультет экологии, агрономии и аквакультуры Факультет этнологии и антропологии Философский факультет Экономический факультет Литература Cepulo, Dalibor: «Legal Education in Croatia from Medieval Times to 1918: Institutions, Courses of Study, Transfers», in: Pokrovac, Zoran (Hrsg.): «Juristenausbildung in Osteuropa bis zum Ersten Weltkrieg», Rechtskulturen des modernen Osteuropa, Bd. 3, Vittorio Klostermann, 2007, ISBN 978-3-465-04037-8, S. 95, Fn. 32 Ridder-Symoens, Hilde de (Hrsg.): A History of the University in Europe. Bd. 1: Universities in the Middle Ages, Cambridge University Press, 1992, ISBN 0-521-36105-2, S. 62-65, S. 80-89. Ссылки Официальная страница Факультет лингвистики университета
Свеучилиште у Задру

Свеучилиште у Задру је државни универзитет у Задру. Универзитет у садашњем облику основан је 2002. године, али његова историја досеже до 1396. године, што га чини најстаријом високошколском институцијом у Хрватској и једном од најстаријих у Европи. Историја Генерално филозофско-теолошко училиште доминиканског реда у Задру основано је још далеке 1396. године као најстарије од хрватских свеучилишта, односно као прво свеучилиште на простору данашње Републике Хрватске, које је радило до 1807. године. Од тада су у Задру радиле установе високог школства до оснивања обновљеног Свеучилишта у Задру 2002. године. Традиција дужа од 600 година сврстава га у ред најстаријих свеучилишних градова Европе (Падова 1222, Париз 1229, Барселона, Праг 1348, Беч 1365. итд), односно у време оснивања других европских свеучилишта. Године 1955. основан је, а 1956. започео с радом Филозофски факултет у Задру као део Свеучилишта у Загребу, у чијем је саставу остао 19 година. То је уједно прва високошколска установа измештена из Загреба, тада јединог свеучилишног града у Хрватској, а по броју одсека, наставника и студената, највеће високо училиште на хрватском Јадрану. Од 1975. радио је у саставу Свеучилишта у Сплиту као његова највећа установа. У 2002. години, 46 година након оснивања, Филозофски факултет у Задру бројао је 16 одсека и 17 различитих студијских група, 6 последипломских студија, изванредним и допунским студијима с укупно око 3400 студената (с апсолвентима). Број запослених је био 240, од чега је 180 наставника и сарадника (те још 60 спољњих сарадника, укључујући и стране лекторе). Године 1961. основана је и Педагошка академија (1979. припојена Филозофском факултету). Године 1998. из Филозофског факултета у Задру издвојена је Висока учитељска школа. Оснивањем Свеучилишта ове установе са студентским центром трансформисане су у 16 свеучилишних одељења и студентски центар. Обнова Свеучилишта у Задру започела је 1994. када је Факултетско веће Филозофског факултета у Задру именовало поверенство које је изводило подлогу за свеопшту расправу о оснивању Свеучилишта. Године 1998. израђен је Предлог решавања просторних проблема високог школства у Задру с основама за устројавање Свеучилишта у Задру (Д. Магаш), а 2001, под водством декана Филозофског факултета у Задру, Дамира Магаша, израђен је Елаборат о оснивању Свеучилишта у Задру. Свеучилиште у Задру прво је интегрисано свеучилиште у Републици Хрватској. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт