NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Župna crkva sv. Ane u Zagrebu

Župna crkva sv. Ane katolička je crkva građena 1966. i 1967. godine. Sagrađena je na mjestu obiteljske kuće obitelji Ostrež u zagrebačkom Rudešu nakon što je kuću otkupio Nadbiskupski duhovni Stol. Dana 8. prosinca 1967. godine novoizgrađenu crkvu je posvetio zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Šeper. Arhitektura Crkvu je projektirao arhitekt I. Černe, najvjerojatnije 1967. Crkva se nalazi u urbanom okruženju gusto izgrađenih obiteljskih kuća niske katnosti. Zbog jednostavnog i funkcionalnog dizajna, nenametljivo se uklapa u stambenu ulicu, a njezinu prisutnost ističe jedino niski zvonik. Ulazni pretprostor ispred crkve nije definiran. Crkva je jednobrodna i malena longitudinalna građevina. Liturgijski prostor završava nišom - apsidom. Prezbiterij je izdignut u odnosu na prostor vjernika te je manjim dijelom smješten u apsidi, a većim je dijelom u prostoru vjernika. Svetohranište se nalazi na lijevoj strani stražnjeg zida svetišta, dok se samostojeći oltar nalazi u sredini svetišta. Ambon je smješten desno od oltara. Ispovjedaonica se nalazi lijevo od ulaza u liturgijski prostor, a kor za pjevače je smješten iznad ulaza. Na bočnim zidovima prostora vjernika nalaze se postaje križnog puta. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Leopolda Bogdana Mandića u Zagrebu

Župna crkva sv. Leopolda Bogdana Mandića katolička je crkva sagrađena 2003. godine. Nalazi se u zagrebačkoj četvrti Trešnjevka - Sjever u Voltinom. U prosincu 2007. godine župnu je crkvu blagoslovio zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest Crkva je građena po projektu arhitektica Željke Ružić i Silvie Lah Kornhauser (godina projekta 1995.-1998.) Urbanistički je kontekst crkve određen gustom urbanom matricom koju na zapadnoj i južnoj strani čine obiteljske kuće, dok se na sjevernoj strani nalaze višestambene zgrade s pejsažnim pojasom. Crkva je prepoznatljiv urbani znak u užemu urbanističkom kontekstu. Pred njom se nalazi trg izrazito jakog privatnoga karaktera, koji je od okoline odvojen ogradom. Crkva je longitudilanog usmjerenja, a blago izdignuti prezbiterij se nalazi na kraju longitudinalne osi u prostoru koji obilježava apsidalni završetak. U središtu je svetišta smješten oltar. Desno od oltara nalazi se ambon, dok je na lijevoj strani svetohranište. Sedes se nalazi u pozadini oltara. Iznad ulaza u crkvu nalazi se kor. Postaje križnog puta raspoređene su po bočnim zidovima prostora vjernika. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna Crkva Svete Obitelji u Zagrebu

Župna Crkva Svete Obitelji katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Trnje, uz Aveniju Marina Držića i u neposrednoj blizini Autobusnog kolodvora Zagreb. Crkva je građena 1936. i 1937. godine. U lipnju 1937. godine blagoslovio ju je zagrebački nadbiskup koadjutor Alojzije Stepinac. Crkva je obnovljena 2012. godine. U potresu koji je Zagreb pogodio 22. ožujka 2020. godine crkva je zadobila manja oštećenja. Povijest i arhitektura Na izvornoj projektnoj dokumentaciji iz 1935. godine koja se čuva u Državnom arhivu u Zagrebu, kao autor projekta ove crkve potpisan je arhitekt Stjepan Podhorsky. Crkva nije sagrađena po izvornom projektu već je 1936. izrađen novi projekt. Ime arhitekta projekta po kojem je crkva izvedena 1937. godine nije poznato jer ime na projektu nije navedeno ali na nacrtima postoji zapis o Građevinskom poduzeću „Antun Res”. U arhivu Župe sv. Obitelji postoje dokumenti gdje se kao graditelj navodi inženjer Đuro Kahn. Premda se crkva nalazi na križanju dviju važnih prometnica (Držićeve i Vukovarske ulice) arhitektonskim zahvatima ovo križanje nije dobilo značajniju urbanističku snagu. Iako okolna izgradnja ne degradira percepciju parcele na kojoj je crkva, ova crkva nije jako uočljiva radi svoga skromnoga arhitektonskog izričaja. Pred crkvom se nalazi ulazni trg ograđen ogradom čime je naglašen jak privatni karakter trga. U liturgijski prostor longitudialnog usmjerenja ulazi se preko ulaznog trijema. Liturgijski prostor završava apsidom u kojoj je smješteno svetište koje je uzdignuto u odnosu na prostor vjernika. Prije renovacije crkve prema smjernicama Drugog vatikanskog koncila, prezbiterij je od prostora vjernika bio odvojen niskom olarnom pregradom. Oltar s tabernakulom bio je smješten u prezbiteriju, uza zid apside. Nakon renovacije crkve, u središte svetišta posavljen je samostojeći oltar a desno od njega je smješten ambon. Iza oltara, na lijevoj strani, nalazi se svetohranište dok je na desnoj strani sjedište precjedatelja misnog slavlja. Sakristija se nalazi uz svetište. Kor za pjevače se nalazi iznad ulaza, a postaje križnog puta su raspoređene na bočnim zidovima prostora vjernika. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Resniku

Župna crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije katolička je crkva koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Peščenica – Žitnjak u naselju Resnik. Iako se u Popisu župa Zagrebačke biskupije spominje župa sa župnom crkvom u Resniku koja je postojala još 1334. godine, stariji je dio današnje župne crkve građen od 1674. do 1679. godine. Sadašnji oblik, po zamisli Hermana Bolléa, crkva je dobila 1887. godine nakon potresa koji je pogodio Zagreb 1880. godine. U potresima koji su pogodili Hrvatsku 22. ožujka i 29. prosinca 2020. godine, župna crkva i župna kuća teško su oštećene te je obnova 2025. godine još u tijeku. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Blažene Djevice Marije Žalosne u Španskom

Župna crkva Blažene Djevice Marije Žalosne katolička je crkva u Španskom. Građena je od 1981. do 1986. godine, s od 1983. podrumski se dio služio za bogoslužje. U svibnju 1990. godine župnu je crkvu posvetio zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Projekt za crkvu je izradio je ing. Valdemar Balley, a građevinska dozvola je izdana 15. lipnja 1981. godine. Gradnja župne crkve započela je 8. rujna 1981. godine. Podrumski dio bio je dovršen krajem 1983. godine i od tada se koristi za bogoslužje. Crkva je blagoslovljena 1986. godine i od tada se koristi za bogoslužje. Crkva je proglašena trajnim spomenom Nacionalnog euharistijskog kongresa (NEK), a u središnji dio oltara uklesan je zaziv Dođi Gospodine Isuse iz Ivanova Otkrivenja te hrvatski pleter. Zvona za crkvu blagoslovio 22. studenog 1994., dr. Tomislav Ivančić, kanonik i profesor na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu. Sva tri su zvona tijekom svete mise u 11 sati podignuta na zvonik crkve, te su prvi put zazvonila nakon svete mise. Ukupna težina tri zvona je 1050 kg; veliko teži 530 kg, srednje 300 kg, a malo 220 kg. Tijekom zvonjenja, svako zvono ima drugačiji ton. Veliko daje ton “Gis”, srednje “H”, a malo “Cis/2”, što su početni tonovi napjeva “Tebe Boga hvalimo”. Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije u Oranicama

Župna crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije katolička je crkva građena od 2002. do 2004. godine. Dana 14. listopada 2007. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Crkva se nalazi se u Zagrebu u naselju Malešnica u četvrti Stenjevec. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva sv. Nikole Tavelića u Zagrebu

Župna crkva sv. Nikole Tavelića u Zagrebu katolička je crkva u Kustošiji građena od 1941. do 1943. godine. U studenom 1943. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup Alojzije Stepinac. Povijest i arhitektura Crkva je građena po projektu kojeg je izradio ing. Jaromir Dubsky 1941. godine, a po idejnom rješenju pisca Miroslava Krleže. Iako je građena u ratnim okolnostima, ukazuje na traženje suvremenog izričaja u interpretaciji liturgijske građevine. Crkva se nalazi u urbanistički gustom i niskom tkivu grada u kojem prevladavaju obiteljske kuće. Jednim je dijelom crkva element uličnog platna kojemu je prilagođena visinom vijenca, ali cjelokupna kompozicija pročelja ipak je naglašena vertikalom zvonika. Pred ulazom u crkvu ne postoji ulazni pretprostor jer se crkva nalazi na regulacijskoj crti. Neposredno uz crkvu nalazi se župni dvor, sagrađen isto kada i crkva, pred kojim je oblikovan trg jakog javnog karaktera. U crkvu se ulazi preko trijema. Longitudinalani prostor završava polukružnom nadsvođenom apsidom. Prostor apside naglašen je, u odnosu na drugi dio crkve, jačim osvjetljenjem. Svetište je najvećim dijelom u apsidi, dok manjim dijelom prelazi u lađu te je izdignuto u odnosu na prostor za vjernike. Na najvišoj razini svetišta, u sredini, nalazi se oltar. Desno od oltara je ambon, a suprotno od njega krstionica. Desno od ambona, uza zid, nalazi se svetohranište. Na bočnim zidovim prostora vjernika, nalaze se postaje križnog puta. Nad ulaznim se prostorom nalazi kor s pjevalištem. U crkvi se nalaze i orgulje koje su jedne od rijetkih veli­kih koncertnih mehaničkih orgulja u Zagrebu. Orgulje su postavljene 2001. godine, a djelo su po­znatog graditelja Wolfganga Juliusa Brauna. Nakon orgulja u Katedra­li, ove su orgulje najvrijednije u Zagrebu. Smještene su u tri ormara i građene su teh­nikom gradnje instrumenata iz doba baroka.Ukrašene su baroknim ukrasima i re­zbarijama, te radi veličine djeluju impresivno. Imaju tri manuala (reda tipki) i 40 zvučnih registara. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Presvetog Srca Isusova u KBC-u Sestre milosrdnice u Zagrebu

Župna crkva Presvetog Srca Isusova u KBC-u Sestre milosrdnice katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Črnomerec u Vinogradskoj ulici. Sagrađena je 1896. godine u sklopu bolnice koju je na Vinogradskoj cesti izgradila Družba sestara milosrdnica sv. Vinka Paulskog. Crkva je 2001. godine obnovljena iznutra, a 2017. godine je i obojena. Crkva je nastradala 2020. godine u potresu koji je pogodio Zagreb. U veljači 2023. crkva je nakon obnove ponovno otvorena. Obnavljanje je osim građevinskih radova obuhvatilo i obnovu vrijednih orgulja koje se nalaze u crkvi. Ova crkva ima specifičnu ulogu bolničke crkve, pri čemu su njezini najčešći posjetitelji pacijenti, medicinsko osoblje i zaposlenici bolnice. Njezin nastanak usko je povezan s osnivanjem bolnice pod vodstvom Družbe sestara milosrdnica. Crkva, posvećena Presvetom Srcu Isusovu, dostupna je svim vjernicima i posjetiteljima te ostaje otvorena tijekom cijelog dana, svih dana u tjednu. Orgulje Orgulje župne crkve Presvetoga Srca Isusova predstavljaju značajan instrument u hrvatskoj orguljskoj baštini. Izgrađene kao 236. opus ugledne orguljarske radionice Heferer, ove orgulje posljednje su djelo Ferdinanda Heferera, najplodnijeg majstora te radionice. Njihova konstrukcija temelji se na zwillinglade sustavu, što ih čini jednim od tehnički i glazbeno najposebnijih instrumenata ne samo u Zagrebu, već i u cijeloj Hrvatskoj. Unatoč oštećenjima koje je crkva pretrpjela tijekom zagrebačkog potresa 22. ožujka 2020., orgulje nisu pretrpjele značajnija oštećenja te su 2023. godine obnovljene. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Kraljice Svete Krunice u Zagrebu

Župna crkva Kraljice Svete Krunice katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Maksimir u zagrebačkom naselju Željeznička kolonija na adresi Kontakova 1. Uz crkvu se nalazi i dominikanski samostan. Crkva je sagrađena 1971. godine. U kolovozu 1971. posvetio ju je kölnski pomoćni biskup August Frotz. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekta Branka Pinteka iz 1968., te se nalazi u gradskom predjelu niske i guste stambene izgradnje obiteljskih kuća. Pred crkvom i samostanom formiran je prostor gradskog perivoja, a ispred ulaza u crkvu nalazi se manji ulazni trg izrazito jakog javnoga. Ulaz u liturgijski prostor istaknut je ulaznim stubištem. Ovo je prva crkva koja je u Zagrebu sagrađena nakon Drugog vatikanskog koncila. Liturgijski je prostor cjelovit i nema naglašenog razlikovanje prezbiterija i prostora za vjernike. U svetištu se nalazi oltar okrenut vjernicima. Lijevo od oltara je u prvom planu ambon, a u stražnjem je planu svetohranište. Uz rub prezbiterija nalazi se sedes (sjedište predsjedatelja bogoslužja), a izvan prezbiterija je krstionica. Prostor kora za orgulje se u ovoj crkvi nalaze na neuobičajenom mjestu; umjesto centralno, nalazi se bočno iznad ulaznog dijela lađe. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Presvetog Srca Isusova u Vrapču

Župna crkva Presvetog Srca Isusova katolička je crkva sagrađena 2008. godine. Crkva se nalazi u sklopu Klinike za psihijatriju Vrapče, na Bolničkoj cesti u naselju Vrapče u Zagrebu. Povijest Iako je crkva sagrađena 2008. ona pripada župi koja je osnovana 1. siječnja 1944. godine za potrebe pastorala pacijenata smještenih u Klinici za psihijatriju Vrapče u Vrapču i Klinici za psihijatriju Sveti Ivan u Jankomiru. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Isusova Uskrsnuća u Zagrebu

Župna crkva Isusova Uskrsnuća katolička je crkva građena 1989. i 1990. godine u naselju Sesvetski Kraljevec u Zagrebu. Uređenje crkve potpuno je dovršeno 1996. godine. U travnju 1996. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Autor projekta za izgradnju crkve je arhitekt Ivan Antolić. Projekt je izrađen 1989. godine. Crkva je nastala kao preinaka postojeće stambene zgrade na nepravilnoj parceli. Sakralni kompleks sačinjavaju crkva i župni dvor koji su povezanih u cjelinu. Volumen oblikovno sliči okolnoj stambenoj izgradnji bez naglašavanja sakralnog sadržaja, a sklop je samo akcentuiran vertikalom zvonika kojom je naglašan ulaz u crkvu. Crkva je blago uvučena u odnosu na cestu te je pred njom formiran manji pristupni trg izrazito jakog privatnoga karaktera. Poštujući zadane okvire, arhitekt je artikulirao liturgijski prostor prema postkoncilskim smjernicama, lepezasto formirajući prostor vjernika. Svetište je izdignuto od razine prostora za vjernike, a u njegovom je središtu oltar. Lijevo od oltara je ambon, a u stražnjem planu svetišta je svetohranište. Kor se nalazi iznad ulaznog prostora. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Ivana Bosca u Zagrebu

Župna crkva Isusova Uskrsnuća katolička je crkva izgrađena 1939. godine. Nalazi se u naselju Podsused u Zagrebu. Izgradili su je salezijanci kao duhovni centar za rad s mladima. Crkva je bila posvjećena 14. ožujka 1965. godine. U potresu 22. ožujka 2020. godine crkva je znatno oštećena, te je nakon potresa obnovljena. Povijest i arhitektura Autor projekta za izgradnju crkve je arhitekt Zvonimir Požgaj. Smještena je na brežuljku u Podsusedu, a pred njom je formiran trg. Koncipirana je kao kubus sa dvostrešnim krovom, a uz prednje je pročelje postavljena vertikala zvonika. Ulazno pročelje je jednostavno i moderno oblikovano s kamenom bazom i okvirom s reljefom Don Bosca s dječacima. Stilski crkva se može uvrstiti u kasnu modernu arhitekturu. Unutrašnjost crkve je jednobrodna, s drvenim stropom i velikim korom. Glavni je oltar izrađen od punog bračkog kamena, kao i krstionica s lijeve strane svetišta. U crkvi se nalaze dva pokrajna oltara s postamentima za kipove Srca Isusova i Marije Pomoćnice. Nacrte za postamente izradila je kiparica profesorica Lojzika Ulman. Deset vitraja s likovima svetaca darovi su pojedinaca ili katoličkih društava. U crkvi se nalazi i križni put koji je djelo akademskog kipara Stanka Gašpareca – salezijanca. Postaje križnog puta neobično su interpretirane kao mozaik traka koja se nalazi na bočnim stranama lađe. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Marije Anđeoske u Zagrebu

Župna crkva sv. Marije Anđeoske katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete u zagrebačkom naselju Sesvetska Sopnica. Gradnja crkve i samostana započela je 2001. godine. Crkva još nije u potpunosti dovršena, a samostan je u srpnju 2014. godine blagoslovio zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Crkva je građena po projektu arhitekta Srečka Kreitmayera iz 1998. godine. Cjelokupni sklop se sastoji od crkve, župnog dvora i franjevačkog samostana. Crkva se nalazi u predjelu koji određuje srednje gusta izgradnja obiteljskih kuća te neizgrađeni prostori. Crkva se nalazi na rubnom dijelu izgrađenog područja naselja. S obzirom na to da je smještena u slabo izgrađenom predjelu, župna crkva dominira užim urbanističkim kontekstom. Iz perspektive pristupne ceste dominira volumen crkve, dok se župni dvor i samostan nalaze u pozadini. Pred crkvom se nalazi ulazni trg javno/privatnog karaktera koji je izdignut od razine terena. Uređenje parcele nije potpuno dovršeno. Liturgijski je prostor longitudinalno usmjeren prema prezbiteriju. Svetište je podignuto u odnosu na prostor vjernika, te je naglašeno zenitalnim osvjetljenjem i vitrajem u pozadini. Vitraj kojem je tema Navještenje Gospodnje je djelo akademskog slikala Đure Sedera. U središtu prezbiterija je oltar, a desno od njega je smješten ambon. U pozadi oltara, s lijeve strane svetišta, nalazi se svetohranište. Nad ulazom i rubno od prostora vjernika smještena je galerija – kor. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Jeronima u Zagrebu

Župna crkva sv. Jeronima katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Maksimir, u neposrednoj blizini glavnog ulaza u Park Maksimir. Crkva je građena od 1995. do 1997. godine, a u rujnu 1996. godine blagoslovio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekta Ivana Antolića iz 1994. godine. Širi urbanistički kontekst crkve sa zapadne strane definira gusta izgradnja obiteljskih i niskih višestambenih zgrada, a s istočne strane park Maksimir. Iako se nalazi u blizini križanja dviju jakih prometnica (Bukovačke i Maksimirske ceste), crkva nije naglašena u prostoru. U vizuri dominira jedino vertikala zvonika. Pred crkvom se nalazi prilazni trg izrazito jakog privatnoga karaktera, odvojen od okruženja okolnim nasadima i ogradom. Liturgijski je prostor longitudilano usmjeren prema prezbiteriju koji se djelomično nalazi u apsidi, a drugim dijelom zadire u prostor vjernika. Trokutasti triumfalni luk naglašava apsidu. Svetište je u odnosu na prostor vjernika povišeno i u njegovom je središtu oltar. Desno od oltara nalazi se ambon, a lijevo od oltara svetohranište. Iznad ulaza u crkvu nalazi se kor. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Nikole Biskupa u Zagrebu

Župna crkva sv. Nikole Biskupa katolička je crkva građena od 1998. do 2000. godine. Nalazi se u naselju Stenjevec u Zagrebu. U svibnju 2007. posvetio ju je kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Župna crkva sv. Nikole Biskupa rađena je po projektu iz 1998. koji je bio djelo arhitekata Florijana Škunca i Antona Bibe. Prostor je građen na poligonalnoj tlocrtnoj shemi. Sklop crkve i pastoralnog centra duboko je uvučen u gradski predio te nije element širih gradskih vizura. Pred crkvom je oblikovan trg jakog privatnoga karaktera koji je od okolnoga urbanog tkiva odvojen ogradom. U liturgijski prostor se s trga pristupa stubištem. U pozadini crkve je smješten pastoralni centar. U unutrašnjosti crkve, svetište se nalazi na suprotnoj strani od ulaza. Oko svetišta su radijalno smještene klupe, a svetište je izdignuto u odnosu na prostor vjernika. U sredini svetišta je oltar koji je, kao i ambon i krstionica, izrađen od bijelog bračkog kamena te su u njemu pohranjene moći bl. Alojzija Stepinca. Nad ulazom u crkvu nalazi se kor. Crkvu krase vitraji koji su djelo Zdravka Tišljara; blagoslovio ih je biskup Jezerinac 2005. godine. Galerija slika Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Kvirina biskupa i mučenika u Zagrebu

Župna crkva sv. Kvirina biskupa i mučenika katolička je crkva izgrađena 2003. godine. Nalazi se u zagrebačkoj četvrti Gornji grad – Medveščak u ulici Pantovčak. Godine 2011. posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Nakon osnivanja župe u 1999. godini, kupljena je parcela na Pantovčaku 85 za izgradnju nove crkve i pastoralnog centra. Idejno rješenje izradio je arhitekt Djivo Dražić. Gradnja crkve je započela u svibnju 2002. Godine 2008. postavljena su i instalirana tri zvona na crkvu. Najveće je zvono Sv. Kvirina (550 kg), srednje je zvono Sv. Obitelji (260 kg) te malo zvono Sv. Jurja (160 kg). Sva tri zvona su izlivena u Innsbrucku u Austriji. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Mihaela arkanđela u Dubravi

Župna crkva sv. Mihaela arkanđela katolička je crkva izgrađena oko 1940. godine. Nalazi se u Dubravi u Zagrebu. Crkvu je posvetio bl. Alojzije Stepinac 1942., te ju je predao na upravljanje kapucinima. Povijest i arhitektura Autor projekta izrgradnje crkve je nepoznat, te nacrti nisu sačuvani. Crkva je smještena na uglu dviju ulica te svojim smještajem prati regulacijsku crtu ulice. Ispred crkve ne postoji prilazni trg. S južne strane svetišta nalazi se kapucinski samostan koji je uvučen u odnosu na ulicu. Pred samostanom se nalazi trg jakog privatnoga karaktera, odvojen od javnoga prostora ogradom. U trobrodnu crkvu se ulazi preko narteksa. Prostoj je longitudinalnog usmjerenja i završava apsidom koja je naglašena s tri prozora koje ukrašavaju vitraji. Svetište je izdignuto u odnosu na lađu i raščlanjeno je u dvije razine. Oltar se nalazi na najvišoj razini u središtu svetišta. Iznad narteksa nalazi se kor. Postaje križnog puta raspoređene su na bočnim zidovima prostora za vjernike. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Josipa Radnika u Zagrebu

Župna crkva sv. Josipa Radnika katolička je crkva izgrađena 1977. godine. Nalazi se u Gajnicama u Zagrebu. Crkvu je u prosincu 1977. blagoslovio zagrebački nadbiskup Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Župna crkva sv. Josipa Radnika nastala je kao prilagodba gospodarskog objekta liturgijskoj funkciji kada je za potrebe pastorala kupljeno zemljište s gospodarskim objektom (sjenik i štala). U gornjem je dijelu objekt preuređen u crkvu, a u donjem dijelu u stan za župnika. Crkva se nalazi u udolini uz potok Dubravica, između starog naselja Gornji Stenjevec i novog naselja – Gajnica, te je okružena zelenilom, uređenim parkom i drvećem. Autor arhitektonskog projekta je nepoznat. Urbanistički kontekst crkve sastoji se od rahlo formirane strukture obiteljskih kuća. Pred crkvom je oblikovan trg izrazito jakog privatnoga karaktera. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Barbare djevice i mučenice na Rebru

Župna crkva sv. Barbare djevice i mučenice katolička je crkva čija je gradnja započela 1942. godine. Nalazi se u četvrti Maksimir u Zagrebu, u sklopu Kliničko bolničkog cetra Zagreb na Rebru. Crkvu je u lipnju 2014. posvetio nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest Bolnička župa osnovana je 1942. godine, kada je počela djelovati i bolnica u nekadašnjem predjelu Zagreba koji se zvao Rebar. Izgradnju bolnice inicirala je Zagrebačka nadbiskupija, a bl. Alojzije Stepinac blagoslovio je crkvu. Župi je za zaštitnicu odredio sv. Barbaru, zagovornicu dobre smrti. Crkva je obnovljena 2014. godine, ali je radi zadobivenih oštećenja tijekom potresa koji je pogodio Zagreb 2020. ponovno obnovljena i 2021. godine. Tijekom posvete crkve u lipnju 2014. godine, kardinal Josip Bozanić je iz zagrebačke katedrale u crkvu sv. Barbare donio moći bl. Alojzija Stepinca, koje je dao ugraditi u novopodignuti oltar crkve. U novi je oltar ugrađena i prednja ploča iz starog oltara koji je 1942. godine blagoslovio bl. Alojzije Stepinac. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori