Nacionalno svetište sv. Josipa

Nacionalno svetište sv. Josipa je hrvatsko katoličko svetište i bazilika posvećena sv. Josipu u Karlovcu. Hrvatski biskupi proglasili su ga Nacionalnim svetištem svetog Josipa Crkve u Hrvata 15. travnja 1987. godine. Nalazi se u Dubovcu, podno istoimenog starog grada iz 13. stoljeća. Povijest Hrvatski sabor na svom zasjedanju 9. i 10. lipnja 1687. godine proglasio je sv. Josipa zaštitnikom Hrvatskoga Kraljevstva odnosno Zaštitnikom Domovine i hrvatskog naroda. Točnije, u saborskom protokolu od tih dana, na latinskom jeziku piše: „Sveti Josip, Krista Spasitelja vjerni branitelj, Djevice Bogorodice djevičanski zaručnik, za posebnog zaštitnika Kraljevine Hrvatske u Državnom saboru godine 1687. od redova i staleža jednoglasno je odabran.” Hrvatski biskupi na svom zasjedanju u Splitu 1972. godine izjavili su "da je odluka Hrvatskog sabora iz 1687. god. i sada na snazi, jer Sabor nije imao u vidu apstraktno hrvatsko kraljevstvo, nego hrvatski narod, koji nadživljuje sve peripetije oko svoga suvereniteta…". Tada je Hrvatska biskupska konferencija donijela odluku da se osobito mora štovati u Hrvatskoj. To je proglašenje na prijedlog zagrebačkog biskupa Martina Borkovića bilo pravovaljano sa svjetovne i crkvene strane, i kasnije nije nikada osporeno. Gradnja crkve sv. Josipa započela je 1968. godine. Kamen temeljac blagoslovio je tadašnji pomoćni biskup Franjo Kuharić 14. srpnja 1968., a crkvu je posvetio 15. rujna 1974. godine nadbiskup Franjo Šeper. Glavna projektantica bila je dipl. arh. Josipa Šponar Muth. Na ulazu u svetište, na parkovnoj površini, nalazi se skulptura „Umornog putnika – Hodočasnika”. Rektor Antun Sente obznanio je 21. siječnja 2026. kako je Dikasterij za bogoštovlje i disciplinu sakramenata prihvatio molbu nadbiskupa Dražena Kutleše o proglašenju svetišta manjom bazilikom. Tih dana predstavljen je i službeni grb bazilike. Štovanje Hodočasnici najviše dolaze 19. ožujka (svetkovina sv. Josipa) kad je glavno proštenje, kojemu prethodi devet srijeda priprave (Veliika devetnica sv. Josipu) i 1. svibnja (svetkovina sv. Josipa radnika). Proštenja završavaju u rujnu, kad se 15. rujna slavi Posvetilo crkve. Svetište je gradio i vodio sve do 1999. godine župnik mons. Marijan Radanović, koji je izdavao i Glasnik sv. Josipa četiri puta godišnje. Sveti Josip odlukom Gradskog poglavarstva Grada Karlovca 1990. postaje zaštitnikom grada Karlovca. Slika iz Nacionalnog svetišta sv. Josipa bila je motiv plakata i letaka za Tridesetodnevnicu za Hrvatsku i hrvatski narod 2017. U sklopu svetišta nastala je pobožnost „Vijenac Prečistog Srca Josipova”, koju čine molitveni vjenčići koji se sastoji od 31 molitelja, voditelja i duhovnika. Svaki član zadužen je, da određeni dan u mjesecu ima svoj molitveni dan na određene nakane, koji se sastoji od krunice, dolaska na svetu misu, pričesti, ispovijedi, a ako je moguće i od posta. Do kolovoza 2022., nastalo je oko 75 molitvenih vjenčića u Hrvatskoj i nekoliko izvan nje. Nadalje, u sklopu svetišta djeluje i Bratovština svetog Josipa za pomoć umirućima te Galerija „Martin Borković”, čiji je voditelj prof. Stanko Špoljarić. Svetište je između 2015. i 2019. posjetilo oko 210 000 hodočasnika. Tijekom 2023., svetište je posjetilo 80 000 vjernika. Od 2024. u svetištu se održava godišnji susret dječjih zborova „Josipov zvon”. Prvo Hodočašće umjetnika svetom Josipu održano je u Jubilejskoj 2025. godini. Grb bazilike Uoči proglašenja svetišta manjom bazilikom, krajem siječnja 2026. predstavljen je službeni grb koji je izradio Tomislav Hačko, svećenik Zagrebačke nadbiskupije. Povezano Oratorij sv. Josipa Hrvatsko nacionalno svetište Majke Božje Bistričke Hrvatsko nacionalno svetište sv. Nikole Tavelića Svetište bl. Marije Petković u Blatu Izvori Vanjske poveznice Mrežna mjesta Nacionalno svetište Svetog Josipa, službeno mrežno mjesto