NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Crkva sv. Filipa i Jakova u Nerežišćima

Crkva sv. Filipa i Jakova nalazi se zapadno od Nerežišća na Braču. Opis Crkva sv. Filipa i Jakova je smještena zapadno od naselja na početku starog puta prema Blacima. Jednobrodna građevina s četvrtastom apsidom i prelomljenim svodom građena je u 15. st. Na pročelju se ističe bogato profilirani portal, rozeta i zvonik na preslicu. Početkom 18. st. naručen je mramorni oltar s likom Gospe s Djetetom i titularima crkve. Zaštita Pod oznakom Z-1868 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Ivana Krstitelja i kaštel u Povljima

Crkva sv. Ivana Krstitelja i kaštel u Povljima, općina Selca, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Vrijeme nastanka: 6. do 20. stoljeće. Trobrodna župna crkva sv. Ivana Krstitelja podignuta je na predjelu Lokve nad uvalom Povlja. Sagrađena je uz monumentalni sklop ranokršćanske bazilike s transeptom i upisanom apsidom. Ranokršćanska krstionica, sačuvana do krova s krsnim zdencem, postala je svetište kasnije crkve posvećene sv. Ivanu Krstitelju. U 12. st. ugrađen je nadvratnik s ćirilskim natpisom, poznat kao Povaljski prag, kojeg je izradio majstor Radonja (danas u Muzeju hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu). Za postojanja benediktinske opatije nad svetištem ranokršćanske crkve podignut je kaštel s kruništem. Današnja crkva ima zvonik iz 1882., a južni i sjeverni brod pridodani su 1924. god. Zaštita Pod oznakom Z-5514 zavedeni su kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Ivana Krstitelja u Ričicama

Crkva sv. Ivana Krstitelja, crkva u Ričicama, u općini Proložac, zaštićeno kulturno dobro Opis dobra Župna crkva sv. Ivana Krstitelja u Ričicama sagrađena je 1910. g na mjestu starije i znatno manje crkve, po nacrtu arhitekta Ćirila Metoda Ivekovića. Jednobrodna građevina, duga 16 i široka 7 m., građena od pravilnih klesanaca, s pravokutnom apsidom na sjeveru. Na glavnom pročelju ulazna vrata naglašena su kamenim lukom u čijem tjemenu je križ. U zabatu pročelja je zvonik na preslicu s dva zvona ispod kojeg je okulus i dva manja lučna prozora. Bočna pročelja raščlanjena su lučnim prozorima s naglašenim kamenim nadvojima. Dvostrešni krov crkve prekriven je kupom kanalicom. Jednobrodna unutrašnjost crkve recentno je uređena. Na platou oko crkve razmješteni su stećci iz 15. st. Zaštita Pod oznakom Z-5920 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Ivana Krstitelja u Trogiru

Crkva sv. Ivana Krstitelja je rimokatolička crkva u Trogiru, na adresi Trg Ivana Pavla II.. Opis Crkva sv. Ivana Krstitelja u Trogiru smještena je na istočnom dijelu povijesne jezgre. Romanička crkva podignuta je krajem 12. i početkom 13.st. na mjestu ranokršćanske građevine u sklopu muške benediktinske opatije. Jednobrodna je izdužena građevina s pravokutnom apsidom i pačetvorinastom apsidom postavljenom sa sjeverne strane svetišta. Građena je pravilnim klesancima i pokrivena dvoslivnim krovom s pokrovom od kupe kanalice. Glavni portal ima profilirani kameni okvir s oktogonalnim stupovima i lunetu s okulusom u kojem je skulptura Jaganjca Božjeg. Na južnom je pročelju grb obitelji Cipiko i lik benediktinca. Rekonstrukcija krova izvedena je 30ih godina 20.st. Zaštita Pod oznakom Z-1405 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Ivana s ranokršćanskom crkvom kod Sutivana

Crkva sv. Ivana i temelji ranokršćanske crkve nalaze se na predjelu Bunta istočno od Sutivana na Braču. Opis Crkva sv. Ivana podignuta je na lokalitetu Mostir na temeljima ranokršćanske trikonhalne crkve iz 6. st. te koristi njen južni zid raščlanjen lezenama koji je sačuvan do krova. Jednobrodna crkvica s četvrtastom apsidom podignuta je u 16. stoljeću na mjestu starije crkve iz 11. stoljeća. Visoko na pročelju je natpis s grbom splitskog kanonika Jerolima Natalisa iz 1655. a nad njim kamena preslica sa zvonom. Unutrašnjost je presvođena bačvastim svodom s profiliranim vijencem na bočnim zidovima, a u pačetvorinastom svetištu je trodjelni drveni rezbareni oltar s urezanim inicijalima GNCS 1649 (Gieronimus Natalis canonicus Spalatensis 1649). Zaštita Pod oznakom Z-5001 zavedeni su kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Jeronima u Pučišćima

Crkva sv. Jeronima nalazi se u Pučišćima na Braču. Opis Trobrodna župna crkva sv. Jeronima u Pučišćima podignuta je na južnoj strani uvale na mjestu starije građevine iz 16. stoljeća. Renesansna crkva je proširena polovicom 18. st. i produžena 1856. godine kad dobiva novo kameno pročelje s klasicističkim profilacijama. Jugoistočno od crkve je zvonik Ignacija Macanovića s kamenom ložom, atikom i završnom lukovicom podignut polovicom 18. stoljeća. Ožbukana unutrašnjost je raščlanjena kamenim pilonima i profiliranim lukovima te pokrivena ravnim stropom sa štukaturama. U crkvi se ističu radovi drvorezbara Franje Čučića iz 16. stoljeća te oltar sv. Roka iz 17. stoljeća s pozlaćenim rezbarenim antependijem i slikom mletačkog slikara Sante Peranda. Zaštita Pod oznakom Z-4781 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Josipa kod Milne

Crkva sv. Josipa smještena je uz more u uvali Osibova kod Milne na Braču. Crkvu je podigla Bratovština sv. Josipa 1869. godine. Opis Široka jednobrodna građevina s izduženom polukružnom apsidom s profiliranim elementima arhitektonske kamene plastike klasicističkih odlika. Pročelje završava istaknutim trokutastim zabatom s kružnim prozorom u središtu i preslicom na uzdignutom podnožju. Na glavnom oltaru je pala s likom sv. Josipa iz 17. st., dar zadarskog nadbiskupa Vicka Zmajevića. U crkvi se čuvaju srebrni i drveni obredni predmeti 18. – 19. st., zavjetne slike i fotografije brodova. Zaštita Pod oznakom Z-4998 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori
Crkva sv. Josipa u Nerežišćima

Crkva sv. Josipa nalazi se u Nerežišćima na Brač. Opis dobra Crkva sv. Josipa smještena je na jugoistoku sklopa Defilippis. Barokna četvrtasta lađa pokrivena je križnim svodovima, a uz nju je izduženo svetište. Crkva je jedinstven primjer baroknog graditeljstva 18. st. Zaštita Sa sklopom kuća Defilippis pod istom je oznakom Z-5598 zavedena kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Jurja u Bobovišćima

Crkva sv. Jurja nalazi se u Bobovišćima, općina Milna, na otoku Braču. Opis dobra Župna crkva sv. Jurja u Bobovišćima podignuta je 1914. na mjestu barokne crkve iz 17. st. Jednobrodna građevina s transeptom i pačetvorinastim svetištem oblikovana je u klasicističkim neopaladijanskim oblicima. Kasnobarokni kameni zvonik s piramidom obuhvaćen je svetištem i transeptom nove crkve. Crkva je natkrivena ravnim stropom rubom kojeg teče profilirani vijenac, a zidovi artikulirani zidanim pilastrima. Zaštita Pod oznakom Z-1874 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Jurja u Gdinju (nova)

Crkva sv. Jurja nalazi u Gdinju, općina Jelsa, otok Hvar. Opis Crkva sv. Jurja je jednobrodna građevina s kvadratičnom apsidom i u produžetku poligonalnom sakristijom, dimenzije cca 9 / 26 metara. Crkva je neostilska građevina građena klesancima u horizontalnim redovima, a uglovi građevine istaknuti su plitkim lezenama. Na zapadnom pročelju je portal neobaroknog oblikovanja sa zabatnim završetkom iznad nadvoja, jednostavnom kružnom rozetom i zidanim trodijelnim zvonikom na preslicu. Zvonik je opremljen s tri zvona proizvedena u Ljubljani, veliko zvono datira iz 1900. godine, a ostala dva iz 1925. Na sjevernom i južnom pročelju crkve su po tri izdužena prozora polukružnog završetka, ukrašeni klesanim nadvojima. Crkva ima kamenu profiliranu strehu i dvostrešni krov s pokrovom od utorenog crijepa, građena je kamenom lokalnog podrijetla, dok su klesani elementi izvedeni od korčulanskog kamena. U unutrašnjosti je crkva ožbukana, s horizontalnim plafonom ukrašenim profilacijama i kamenim podom. Na istoku je svetište u kojem je Pavao Bilinić 1907. godine izradio glavni oltar u mramoru, s kipovima sv. Jurja i suzaštitnika crkve sv. Kvirina i sv. Bonifacija. Na zapadu je drveni kor postavljen na dva kamena stupa. U brodu crkve su dva oltara, uz sjeverni zid crkve je oltar posvećen Gospi Ružarici, pretpostavlja se Bilinićev rad, dok je uz južni zid postavljen oltar Srca Isusova, kojeg je 1908. godine izradio kipar i altarist Josef Obletter iz Tirola, izrađen u polikromiranom drvu. Na tom su oltaru postavljeni kipovi Isusa, sv. Antuna Padovanskog i sv. Spiridona, na antependiju je prikaz Posljednje večere, a isti je autor izradio i Gospin kip na sjevernom oltaru, ophodno raspelo i dva para anđela klanjatelja. Od ostalih umjetnina u crkvi se nalaze kip Djetića u jaslicama iz 1907. godine, rad zavoda Artigianalli iz Trenta, uljena slika Božjeg groba autora Krafta iz 1889. godine i križni put nabavljen 1908. godine u Splitu. U crkvi se čuva i preostali inventar stare crkve sv. Jurja, među kojima se ističu oltarna pala autora Vicka Pellegrinija iz 1778. godine, drveni kipovi Gospe i sv. Antuna (oko 1700. godine), krstionica iz 1767. godine, te srebrnina (kalež, moćnik, ophodno raspelo, pokaznica) iz 16. – 18. stoljeća. Prostor oko crkve ograđen je kamenim zidom, a na uglu je postavljen kameni križ donesen s prostora „šimatorija“ (groblja) uz staru crkvu sv. Jurja. Zaštita Pod oznakom Z-7219 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Jurja u Gdinju (stara)

Crkva sv. Jurja nalazi se u Gdinju, općina Jelsa, otok Hvar. Opis Crkva sv. Jurja se prvi put spominje 1558. godine. Godine 1691. uz južni zid dograđuje se kapela, a godine 1750. dograđena je i sjeverna kapela jednakog oblikovanja. Kapele su zidane kamenom, s manjim bočnim prozorima, svođene bačvastim svodom. Sredinom XVIII. stoljeća produljen je glavni brod prema zapadu i oblikovano novo pročelje s baroknim portalom nad kojim je kamena rozeta. U zabatu glavnog pročelja izgrađena je 1804. godine kamena trodijelna preslica. Na sjeveru apside dograđena je sakristija u 18. stoljeću. Svi su krovovi pokriveni kamenom pločom. Izgradnjom nove župne crkve 1902. godine, stara je napuštanjem još brže propadala, a sve pokretne umjetnine prenesene u novu crkvu i sakristiju. Zaštita Pod oznakom Z-4785 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Jurja u Nerežišćima

Crkva sv. Jurja nalazi se na Jurjevu brdu sjeveroistočno od Nerežišća na Braču. Opis Crkva sv. Jurja smještena je na Jurjevu brdu koje sa sjeverne strane dominira nerežiškim poljem. Jednobrodna predromanička crkvica s polukružnom apsidom građena je nepravilnim kamenom i pokrivena krovom od kamenih ploča. Vanjski zidovi raščlanjeni su plitkim nišama gotovo i lezenama. Nad vratima je prošupljena luneta, a s bočnih strana je po jedna niša s lučnim završetkom. Unutrašnjost crkve razdjeljena je na tri traveja poprečnim pojasnicama, dok su bočni zidovi artikulirani nišama i pilastrima. Na oltaru je reljef sv. Jurja koji ubija zmaja, a pripisuje se bračkom kiparu Nikoli Lazaniću iz druge polovice 16. st. Zaštita Pod oznakom Z-4451 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Jurja u Straževniku

Crkva sv. Jurja nalazi se u napuštenom selu Straževnik kod Pražnice, općina Pučišća, otok Brač. Opis Jednobrodna građevina s polukružnom apsidom presvođena je bačvastim svodom s pojasnicama i slijepim nišama na bočnim zidovima. Vrata sa slomljenim lukom ukrašena su akantom, ornamentom u obliku stiliziranog akantova lista. Iznad pročelja je zidana preslica, jedna od najstarijih u Dalmaciji. Povijest Crkva sv. Jurja u Straževniku spominje se prvi put u ispravi iz 1111.. Zaštita Pod oznakom Z-4779 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice Pražnica Općina Pučišća
Crkva sv. Mihovila u Komiži

Crkva sv. Mihovila je rimokatolička crkva iznad Komiže, uz cestu za grad Vis. Opis Crkva sv. Mihovila građena je u 12. stoljeću na prijevoju brda iznad Komiže kao benediktinska crkva biševskog samostana sv. Silvestra. Obnovljena je i djelomično barokizirana u 18.st. Jednobrodna je građevina s četverokutnom apsidom, glavnim pročeljem okrenuta zapadu. Nad glavnim pročeljem ima zvonik na preslicu. Građena je od klesanaca povezanih širim sljubnicama. U unutrašnjosti ima djelomično sačuvane lezene sa slijepim lukovima. Zaštita Pod oznakom Z-5353 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Petra Apostola u Petrovini

Crkva sv. Petra Apostola, rimokatolička crkva u mjestu Petrovina, općina Jastrebarsko zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Crkva je smještena u središtu naselja Petrovina. Prvi put se spominje 1334. g., a kao jednobrodna građevina s poligonalnim svetištem nastaje u 15. st. Godine 1663. gradi se današnji poligonalni zvonik, a poč. 18. st. probija se južni zid lađe i dograđuje kapela sv. Antuna Pustinjaka. Početkom 19. st. sagrađena je sakristija, povećani su prozori lađe i sazidano je pjevalište. Crkva je u osnovnoj arhitektonskoj strukturi sačuvala srednjovjekovni karakter. Freske svetišta u stilu internacionalne gotike jedini su takav ikonološki program u sj. Hrvatskoj. Zajedno s crkvom u cjelini, jedan su od najvrjednijih spomenika jastrebarskog kraja i jedan od značajnijih u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Zaštita Pod oznakom Z-3923 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Dvorac Reiser

Dvorac Reiser je zgrada u mjestu i gradu, Samoboru. Zaštićeno je kulturno dobro. Opis Dvorac je smješten nedaleko od franjevačkog samostana, na uzvisini, s južne strane Langove ulice. Sudeći prema oblikovanju pročelja, ali i interijerskim elementima kao što je stubište, zaključuje se da je građen početkom 19. st. Riječ je o jednokatnici pravokutne osnove s rizalitnim istakom u središnjem dijelu sjevernog pročelja koju zaključuje četverostrešno krovište. Pročelja su oblikovana klasicističkom jednostavnošću kao i arhitektonskim elementima iz istog repertoara. Okružen parkom čini skladnu cjelinu i oblikuje jednu od kvalitetnijih samoborskih vizura. Značajan je u kontekstu ladanjske izgradnje samoborskog kraja. Zaštita Pod oznakom Z-1467 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori
Kapela sv. Roka u Novakima Bistranskim

Kapela sv. Roka je rimokatolička građevina u mjestu Novaki Bistranski, općini Bistra. Opis Kapela sv. Roka u Novakima Bistranskim smještena je uz cestu Zaprešić-Bistra. Sagrađena je 1863. godine sjeverno od stare kapele iz 14. stoljeća. Jednobrodna kapela pravokutnoga tlocrta zaključena je užim poligonalnim svetištem i tornjićem iznad glavnoga pročelja. Lađa je svođena dvama travejima pruskih svodova na pravokutnoj osnovi odijeljenih pojasnicama, a svetište bačvastim svodom sa šiljastim susvodnicama. Kapela sv. Roka u Novakima Bistranskim pripada tipu historicističke sakralne građevine manjih dimenzija koja skladnim volumenom u neposrednom prostornom okruženju formira vrijednu ambijentalnu cjelinu. Zaštita Pod oznakom Z-5905 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Kaštel (Komiža)

Kaštel je naziv na utvrdu u Komiži koje je zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Kaštel je izgrađen na molbu mještana Komiže za vrijeme vladavine hvarskog kneza i providura Grimanija 1585. godine. Položen je na samoj obali Vele Bande u Komiži. Građen je iz klesanaca, pravilnog je kvadratičnog tlocrta, a sastoji se iz prostranog prizemlja s gustirnom i kata do kojeg vodi usko kameno stubište te završava terasom s ogradnim kamenim zidovima i izbočenim prsobranom. Unutrašnjost je presvedena svodovima s pojasnim lukovima koji se upiru na središnji stup. Komiška općina smjestila je u kaštelu svoj ured 1879. godine te su u pregradnjama 19.st. otvoreni prozori na prvom katu i dograđen balkon, a na terasi je izgrađen toranj sa satom. Zaštita Pod oznakom Z-5822 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "Profana graditeljska baština". Izvori
Kurija Špigelski

Kurija Špigelski je zgrada u mjestu i gradu, Samobor. Zaštićeno je kulturno dobro. Opis Kurija se nalazi u okviru bloka kojeg određuju Livadićeva i Obrtnička ulica, na uskoj izduljenoj parceli koja je očuvala tradicionalnu organizaciju. Položena je u smjeru pružanja parcele, južnim zabatnim pročeljem orijentirana na Livadićevu ulicu. Građena je kao samostojeća jednokatnica, pravokutna tlocrta s visokim baroknim krovištem i lomljenim zabatima. Troprostorna je u obje etaže, a duž zapadnog pročelja u prizemlju i katu proteže se karakterističan arkadni trijem. Kurija je jedna je od malobrojnih, cjelovito očuvanih zidanih baroknih kurija iz XVIII. stoljeća u samoborskom kraju. Osim gabarita i pročeljne artikulacije, ima izvorni prostorni koncept kao i svodne te stropne konstrukcije. Zaštita Pod oznakom Z-4736 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori
Ljetnikovac biskupa Haulika

Ljetnikovac biskupa Haulika je ljetnikovac u park-šumi Maksimir. Ova klasicistička zgrada je građena u periodu 1839.–1840., prema nacrtu Franza Schüchta na malom brežuljku u jugoistočnom dijelu parka. Zgrada je visoka prizemnica pravokutnog trokuta, sa središnjim rizalitom koji završava trokutastim bogato profiliranim zabatom. U sredini zabata je monogram G. H. Ispred pročelja je terasa, a na začelju dvokrako stubište između kojeg je ulaz u podrum. Otvori se nastavljaju u polukrugu iznad istaknutog vijenca koji se proteže oko čitave zgrade. Stan se sastoji od salona, radne i spavaće sobe, malog predsoblja te nekoliko manjih prostorija za poslugu. Pravokutni salon se otvara prema terasi, a zidovi su raščlanjeni pilastrima i nišama. U spavaćoj je sobi je kada umetnuta u pod i pokrivena parketima, što je bila rijetkost za ono doba. Prema opisu iz 1869. godine, saznajemo da je zgrada bila pokrivena tisovom šindrom te da se uz nju nalazi mali zidani staklenik s jednom ostakljenom stijenom i uzidanim cijevima za grijanje. Voditelj radova na njenoj izgradnji bio je Andrija Leitner. Zaštita Zgrada je zaštićeno kulturno dobro. Izvori
Muzej Turopolja

Muzej Turopolja, građevina u mjestu i gradu Velika Gorica, zaštićeno kulturno dobro. U njoj je smješten zavičajni muzej toga kraja. Opis Zidana jednokatnica baroknih obilježja sagrađena je 1765. godine kao vijećnica Plemenite općine turopoljske. Pravokutnog je tlocrta s arkadnim trijemom u prizemnoj zoni zapadnog pročelja i manjom dogradnjom iz 19. stoljeća. Prostorije su svođene, a na katu dekorirane štukom i oslikom. Osim izvorne prostorne dispozicije sačuvan je velik dio izvorne opreme. Zgrada je rijedak primjer zidanja opekom u 18. st. na turopoljskom području, najznačajnija je barokna građevina grada Velike Gorice i jedna od najznačajnijih u Turopolju. Zaštita Pod oznakom Z-4334 zaveden je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Paviljon Jeka

Paviljon Jeka, poznat i kao Latern-tempel, je drveni paviljon s lanternom na obali Prvog jezera u parku Maksimir. Povijest Sagrađen je oko 1840. godine prema nacrtu Franza Schüchta i danas je jedini sačuvani maksimirski paviljon. Javna ustanova »Maksimir« je obnovila paviljon 2001. godine. Opis Podnožje mu je u obliku dvanaesterokuta, popločano kamenom. Pročelja su rastvorena lučnim otvorima i prvotno s četiri, a danas dva vratna otvora. Na bridovima su tročetvrtinski stupovi prvotno s kapitelima detaljiranim palmetama, koji nose profilirano gređe. Lanternu s dvanaest stupića natkriva plitki limeni krović iz kojeg izrasta šiljak s jabukom. Na podnožju su kamene stranice, probijene s 10 polukružnih prozora i 2 ulaza. Simboličko značenje paviljona je posveta gorskoj Nimfi. Paviljon je izgrađen u čast božici Eho, pa uspješno odbija zvukove, po čemu je i dobio ime. Zaštita Paviljon Jeka je zaštićeno kulturno dobro. Izvori Vanjske poveznice
Trg Šperun

Trg Šperun je trg u splitskom kvartu Velom Varošu i jedini je trg u tom starom splitskom kvartu. Ime je dobio po zapadnome polubastionu što je s jugozapada zatvarao obrambeni bedem izgrađen sredinom 17. stoljeća. Toponima je izveden iz venecijanizma “sperone”, što u pomorskoj terminologiji znači kljun broda. Šperun je do pred kraj 2019. bio zapušten, u funkciji divljeg parkinga za dvadesetak vozila, kada je preuređen, da bi danas bio popločana pjaceta u retro stilu prema projektu Ede i Duje Šegvića. Posađene su murve i koštele, za hlad na novopostavljenih 8 kamenih klupa, a dodana je i fontana (po uzoru na onu postavljenu 1880.) i javna rasvjeta (pet ferala s istočne strane i dva kandelabra). Trg ima površinu od 824 m2 i u cijelosti je pješačka zona, pogodna za razne javne događaje. Izvori
Vidikovac Kiosk

Vidikovac Kiosk se nalazi u parku Maksimir u Zagrebu. Povijest Vidikovac Kiosk u parku Maksimir izgrađen je u razdoblju od 1841. do 1843. godine, prema projektu Franza Schüchta. Vidikovac je Javna ustanova "Maksimir" obnovila 2002. godine. Opis Najistaknutiji je objekt u parku, središte iz kojeg se račvaju putevi, oko kojeg su okupljeni glavni dijelovi parka. To je stereometrijski dvokatni korpus visine 17 metara, kvadratičnog tlocrta u prizemlju okružen trijemom iznad kojeg je terasa. Drugi kat opet završava terasom i tornjićem postavljenim uz rub sjeveroistočnog pročelja. Sva su pročelja jednaka. Na kutovima trijema su snažni kvadratični piloni raščlanjeni plitkim pilastrima i po dva središnja pilona s obje strane stepenica. Kutni su zidani, a središnji drveni. Na otvorima variraju polukružni završeci i lunete odijeljene vijencem od otvora. Terase su ograđene rešetkastom ogradom od kovana željeza. Tornjić na trećem katu završava trokutastim zabatom. Piloni, pilastiri, polukružno završeni otvori, trokutasti zabat, karakteristični su paladijevski motivi, a bečka ih arhitektura varira u instrumentaciji pročelja kubično zasnovanog korpusa zgrade. Zaštita Vidikovac Kiosk je zaštićeno kulturno dobro. Izvori Vanjske poveznice