Muraszentmárton

Muraszentmárton (horvátul Sveti Martin na Muri, 1965 és 1991 között Martin na Muri) falu és községközpont Horvátországban, Muraköz megyében. Horvátország legészakibb települése, és egyúttal határetkelő Szlovénia felé. Fekvése Csáktornyától 20 km-re északra a Mura jobb partján a Muraközi-dombság völgyében fekszik. A község területe az északi részen a Mura völgyében sík, a déli részen dombos vidék, ahol szőlőültetvények és sűrű erdők találhatók. Ma a községhez 13 falu tartozik 25,14 km2-en 2958 lakossal. A népsűrűség 117,1 fő/km2. Legnépesebb települése maga a községközpont mintegy 800 lakossal. A község települései A községhez 13 falu tartozik: Békásd (Žabnik), Felsővéghegy (Gornji Koncovčak) Györgyhegy (Jurovčak), Györgyike (Jurovec), Göröghegy (Grkaveščak), Hétház (Čestijanec), Majorlak (Marof), Margithegy vagy Szentmargithegy (Kapelščak), Muranyirád (Brezovec), Muraszentmárton (Sveti Martin na Muri), Ormos (Vrhovljan), Tündérlak (Lapšina) és Várhegy (Gradiščak). Története A régészeti leletek tanúsága szerint történetének kezdetei az ókorig nyúlnak vissza, amikor mai Várhegy falu területén kelta és illír település állt. Muraszentmárton maga, ahogy a korabeli források, így a 3. században összeállított "ltinerarium Antonini" is bizonyítják, az 1. században alapított római kori Halicanum városa helyén épült. Az 1977-78-ban majd 1985-ben végzett ásatások során, amelyek egy nagy kiterjedésű, mintegy 3 km² nagyságú római település nyomait tárták fel. Az elsőtől a negyedik századig régészeti leletek sora (áldozati oltár, pénzérmék, kerámiák) került elő. A várost láthatóan szabályos építési terv alapján építették fel, melyet az egymást derékszögben keresztező utcák szabályos alakja is bizonyít. A feltárás során előtűntek a régi városnegyedek a város fóruma és a község délnyugati részén fekvő kora császárkori temető maradványai. A feltárt, gazdag mellékletekkel ellátott sírok az 1. század második felétől a 4. századig terjedő időszakból származtak. A mai település nevének első említése "Sancti Martini" alakban a zágrábi püspökség okleveléből, 1334-ből datálódik. 1478-ban "Zenth Marton", 1501-ben "Sancti Martini Superior" (Felsőszentmárton), 1507-ben "Mwrazenthmarthon" néven említik a források. Legősibb fennmaradt emléke a gótikus eredetű, később barokk stílusban átépített Szent Márton-templom. A település első temploma minden bizonnyal még fából épült. A késő gótikus templomot a 15. század közepén szentelték fel. A község története szorosan kapcsolódik a Muraköz történetéhez. A századok során birtokosai a Lackfi, a Cillei, a Zrínyi, az Althan és a Festetics családok voltak. A 16. században erre is terjedt a reformáció, melynek egyik lelkes támogatója volt Zrínyi György, a falu földesura is. Barátjának és bizalmasának Mallekóczy Miklós bajcsai várkapitánynak itt volt a birtoka és a családi sírboltja is, ahova 1603-ban temették. Sírköve ma a csáktornyai múzeumban látható. Fia Miklós 1614-ben bárói rangra emelkedett és 1625 után Zrínyi Miklós özvegyét, Széchy Erzsébetet vette feleségül. Várkastélyuk az 1930-as évekig fennállt, ekkor rossz állapota miatt lebontották Anyagát a lakosság házainak építéséhez használta fel. Vályi András szerint " SZENT MÁRTON. Horvát falu Szala Várm. földes Ura Gr. Álthán Uraság, lakosai katolikusok, határja középszerű." Az itteni föld mindig termékeny volt, különösen a szőlőművelésre alkalmas, de virágzott a földművelés és az állattenyésztés is. A 19. századtól sok helyi férfi dolgozott a Muraköz környező üzemeiben. 1972-ig szénbánya is működött itt. Téglagyárában sokáig nehéz kézi munkával vetették a téglát. A 20. század elején kőolaj utáni fúrás közben termálvizet találtak a településen. Az első fürdőmedencét 1931-ben építették. 1920 előtt Zala vármegye csáktornyai járásához tartozott. 1941 és 1944 között ismét Magyarországhoz tartozott. 1965 és 1991 között a település nem használhatta a Sveti (a. m. szent) előtagot, így azt Martin na Murinak nevezték (a. m. Muramárton). Ma a 22 muraközi horvát község egyike 25,14 km2 területtel és 2958 lakossal. Lakossága 1900-ban 324 lakosából 282 horvát, 32 magyar, és 10 fő német nemzetiségű volt. 1910-ben 336 lakosa volt, közülük 289 horvát, 44 magyar, 1 német és 2 egyéb anyanyelvű volt. 1941-ben 3123 lakosából kilenc ember kivételével mindenki magyar nemzetiségűnek vallotta magát. 1991-ben 531 lakosából 505 volt a horvát nemzetiségű. A 2001-es népszámlálás adatai szerint Muraszentmárton faluközösség lakossága 2958 volt. Muraszentmárton lakosainak 97%-a horvát, 2%-a szlovén nemzetiségű. 2001-ben hárman vallották magyar nemzetiségűnek magukat. A község népessége A település népessége Közigazgatás Muraszentmárton község 1993-ban alakult meg. A község tanácsa 13 képviselőből áll, akik négy pártból származnak. A tanácsban jelenleg a HSLS a többségben, amelyből a község polgármestere is származik. A polgármester, vagyis a községi tanács elnöke, valamint az adminisztratív titkár a községben dolgozik. Három helyi bizottság is működik a községen belül. A községen belül a község eddigi munkájában a legtöbb fontos döntését konszenzussal hozta meg, ami a demokrácia és a politizálás hiánya mellett szól. Gazdaság A község mindig is a megye gazdaságilag kevésbé fejlett területéhez tartozott. A lakosok főként mezőgazdasággal, szőlőtermesztéssel és állattenyésztéssel foglalkoztak. Az utóbbi időben azonban az ipar és a turizmus is egyre inkább fejlődik. Ma 54 aktív vállalkozó 537 alkalmazottal és 37 kézművessel rendelkezik a községben. A községben, Ormoson egy vállalkozói övezet található, körülbelül 14 hektáros területen. A Horvát Köztársaság függetlenné válása után, a Muraszentmárton településtől néhány kilométerre délre, a Vučkovec nevű helyen felfedezett termálforrásra építve egy korábbi szerény uszoda helyén épült fel a vonzó Toplice Vučkovec fürdő-, gyógy- és sportkomplexum, amelyet nemrégiben Toplice Sveti Martinra neveztek át. Első osztályú turisztikai célpontként az elmúlt években jelentősen hozzájárult a község gazdasági fejlődéséhez. Oktatás A községben, a községközpontban egyetlen általános iskola működik. Kultúra A kultúra területén jelentős a „Szent Márton-ösvény” kulturális útvonal, amely zöld utat kapott az Európai Unió alapjából, és amelyet a magyarországi Szombathely városa kezdeményezett. A városból induló zarándokútra készítettek javaslatot más olyan magyar városokon keresztül, amelyek egyházközségeinek védőszentje Tours-i Szent Márton. A Szent Márton Európai Kulturális Útvonalnak ez a része a következő városokat köti össze: Szombathely (Magyarország) - Bottornya - Muraszentmárton. A település jelentős turisztikai és folklór rendezvénye Szentmártoni Krampuszjárás, egy jelmezes figurák felvonulás Szent Miklós napjának megünneplésére. A felvonulást a 2010-ben alapított Sveti Martin na Muri Polgári Egyesület kezdeményezte. A felvonuláson belföldi és külföldi (osztrák, szlovén és olasz egyesületek) résztvevői egyaránt vannak. Több mint 350 résztvevő van. Országuk és városuk hagyományait képviselik. Sport NK Polet Sveti Martin na Muri labdarúgóklub Čikovi Sporthorgász Egyesület, alapítva 1990. december 2-án, székhelye Žabnikban. Čikovi Teniszklub, alapítva 2007-ben. A teniszklub két teniszpályát használ a Goričanec Falusi Turizmus területén. Čikovi Kerékpáros Klub, alapítva 2008. november 29-én. Nevezetességei A Szent Márton tiszteletére szentelt plébániatemplom 1467-1468-ban épült gótikus stílusban. Mai formáját a 18. században nyerte el, amikor barokk stílusban átépítették. Sokszögzáródású szentélye van, hálóboltozatos mennyezete tíz oszlopon nyugszik. Az egyik oszlopon az 1468-as évszám látható, mely az egyik legrégibb kőbe vésett arab számos felirat Horvátországban. A templomban 15. és 17. századi falfestmények láthatók. Termálfürdő Itt nevelkedett Margitai (Majhon) József író, zenetanár, újságíró, aki a 19. század második felében a magyarosítás aktív segítője volt a vidéken. Saját állítása szerint muraközi nyelven írt. Külső hivatkozások Muraszentmárton honlapja Muraszentmárton község honlapja (horvát nyelven) Muraszentmárton-Horvát turizmus Rt. Muraszentmárton a Szent Márton-út honlapján Archiválva 2020. december 30-i dátummal a Wayback Machine-ben Payr Sándor: A Dunántúli Evangélikus Egyházkerület története. A termálfürdő honlapja Jegyzetek