NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Панитула Мала

Панитула Мала је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу источно од Панитуле Велике и око 300 m јужно од Пишкере. Дио је Националног парка Корнати. Њена површина износи 0,031 km², док дужина обалске линије износи 0,79 km. Највиши врх је висок 28 m. Грађена је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Krknata

Krknata je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Njegova površina iznosi 0,392 km². Dužina obalne crte iznosi 3,44 km. Izvori Literatura Šenoa, Milan. 1949. Prilog poznavanju starih naziva naših otoka. Hrvatski geografski glasnik (objavljeno 15. lipnja 1950.) (11–12): 75–82. ISSN 1331-5854
Carchenata

Carchenata, Kerknata o Kerknatta (in croato Krknata) è una piccola isola della Dalmazia settentrionale, in Croazia, che fa parte dell'arcipelago zaratino. Si trova nel mar Adriatico centrale, affiancata alla costa orientale dell'Isola Lunga. Amministrativamente appartiene al comune di Sale, nella regione zaratina. Geografia Carchenata si trova a sud-est di punta Sman (rt Žman), di valle Smancizza (uvala Žmanšćica) e del villaggio di Sman (Žman), un tempo chiamato Mezano. È parallela a nord-est della riviera di Terstenich (Trstenica) ed è situata a nord della valle Treporti (uvala Triluke) e del villaggio di Zaglava (Zaglav). L'isola occupa una superficie di 0,392 km², ha uno sviluppo costiero di 3,44 km e un'altezza massima di 16 m s.l.m. Ha una forma irregolare con una punta che si allunga a sud-sud-est e misura circa 1,3 km di lunghezza. La sua distanza minima dalla costa dell'Isola Lunga è di 370 m. Su tutto il suo lato sud-ovest ci sono dei piccoli moli d'attracco. Isole adiacenti Vacca o Vaka (Krava), isolotto rotondo a est di Carchenata, a 270 m circa di distanza; ha una superficie di 0,042 km², la costa lunga 0,76 m e l'altezza di 23 m 43°57′50″N 15°08′47″E43°57′50″N, 15°08′47″E. Vacca Grande, Vacca orientale, Tukosiak o Tucoschaco (Tukošćak), di forma ovale, 1,6 km a est di Vacca; ha una superficie di 0,04 km², la costa lunga 0,76 m e l'altezza di 28,8 m 43°57′46″N 15°10′11″E43°57′46″N, 15°10′11″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato l'8 aprile 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 2, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato l'8 aprile 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Isole della Croazia
Krknata

Krknata je nenaseljen otoček v Zadarskem arhipelagu. Otoček leži vzhodno od Dugega otoka pred zalivom, na katerega obali stojita naseljei Žman in Zaglav. Površina otočka meri 0,392 km², dolžina obale je 3,44 km. Najvišji vrh je visok 17 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Кркната

Кркната је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Задарском архипелагу. Налази се се источно од Дугог отока, пред заливом, на чијој обали се налазе насеља Жман и Заглав. Површина острва износи 0,392 км². Дужина обалске линије је 3,44 км.. Највиши врх на острву је висок 17 м. Референце
Otočić Krknata

Otočić Krknata är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,43 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Krknata är platt. Öns högsta punkt är 13 meter över havet. Den sträcker sig 1,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,9 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Maslinjak (Kornat)

Maslinjak je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v Narodnem parku Kornati južno od otoka Kornata, njegova površina je 0,067 km², dolžina obale meri 0,99 km. Najvišji vrh otočka je visok 39 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Маслињак (Корнат)

Маслињак је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу, југозападно од острва Корнат. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,067 km², док дужина обалске линије износи 0,99 km. Највиши врх је висок 39 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Galičak

Galičak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v južni Dalmaciji okoli 2 km severovzhodno od zaselka Drače na polotoku Pelješac. Njegova površina meri 0,048 km². Dolžina obalnega pasu je 0,91 km. Najvišji vrh je visok 30 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Галичак

Галичак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Галичак се налази у јужној Далмациј 2 км североисточно од насеља Драче на полуострву Пељешцу. Његова површина износи 0,048 км². Дужина обалске линије је 0,91 км.. Највиши врх на острву је висок 30 м. Референце
Saplun

Saplun (ili Mladine) je nenaseljeni otočić u otočju Lastovci, istočno od Lastova. Otok je od Lastova udaljen oko 3400 metara, a najbliži otok mu je Arženjak Mali, oko 100 m prema sjeveru. Površina otoka je 414.592 m2, duljina obalne crte 3,224 km, a visina 45 metara. Izvori
Saplun

Saplun je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Saplun leži severno od otočka Češvinica zahodno od Lastova, od katerega je oddaljen okoli 2,5 km. Njegova površina meri 0,415 km². Dolžina obalnega pasu je 3,22 km. Najvišji vrh je visok 40 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Саплун

Саплун је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Саплун се налази северно од острва Чешвиница западно од Ластова, од којег је удаљен око 2,5 км. Припада групи малих острвца и гребена званој Ластовњаци. Површина острва износи 0,415 км². Дужина обалске линије је 3,22 км.. Највиши врх на острву је висок 40 метара. Референце
Otočić Saplun

Otočić Saplun är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den södra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,48 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Saplun är platt. Öns högsta punkt är 27 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,2 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Gomigna

Gomigna, Gomignago, Gomignak o Camegnak (in croato: Gominjak) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale in Croazia che fa parte delle isole Incoronate; si trova nel mare Adriatico, a sud dell'isola Incoronata. Amministrativamente appartiene al comune di Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia Gomigna è un isolotto di forma irregolare e allungata (misura circa 1,2 km di lunghezza) con una superficie di 0,244 km², uno sviluppo costiero di 3,03 km e un'altezza di 62,4 m; si trova 300 m a sud-ovest dell'isola Lunga e dista circa 1,2 km da Zaccan. Assieme alle isolette Lunga, Zaccan, Zaccanar Piccolo e Zaccan Petroso, racchiude il tratto di mare denominato Porto Zaccan (Luka Žacan). Isole adiacenti Vodegna (Vodenjak), a circa 300 m dall'estremità nord-ovest di Gomigna. Lunga (Lunga), a nord-est. Zaccan (Ravni Žacan), a nord-est. Zaccanar Piccolo, Zoknaz o Comignak piccolo (Jančar) scoglio di forma ovale con una superficie di 0,058 km², uno sviluppo costiero di 0,97 km e l'altezza di 16 m; si trova 1 km a est 43°43′11″N 15°25′50″E43°43′11″N, 15°25′50″E. Zaccanaz, piccolo Zoknaz o Xakunzi (Žacanac), piccolo scoglio nelle acque di Porto Zaccan, 160 m a nord-ovest di Zaccanar Piccolo e 870 m a est di Gomigna; ha un'area di 7193 m², una costa lunga 319 m e un'altezza di 8 m 43°43′17″N 15°25′39″E43°43′17″N, 15°25′39″E. Zaccan Petroso (Kameni Žakan), a est Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 3 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 5, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 3 ottobre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Gomigna
Гомињак

Гомињак је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,4 km јужно од Лунге. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,244 km², док дужина обалске линије износи 3,03 km. Највиши врх је висок 63 m. Грађен је од доломита и кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Национални парк Корнати
Bisaccia (Morter)

Bisaccia, scoglio Bisaghe o le Bissaghe (in croato: Bisaga) è un isolotto disabitato della Croazia situato nel mare Adriatico, vicino alla costa dalmata settentrionale, a sud-est di Morter. Appartiene all'arcipelago di Sebenico. Amministrativamente, assieme alle isolette circostanti, fa parte del comune Stretto, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isolotto, di forma irregolare, è situato nella parte sud-orientale del canale di Morter (Murterski kanal), tra la parte sud-est dell'isola di Morter e la costa dalmata: a sud-est di val Gessera (uvala Jezera), chiamato anche porto Gesserà e circa 570 m da punta Obinus Piccola (rt Obinuš mali). L'isolotto ha una lunghezza di 630 m circa; ha una superficie di 0,087 km², uno sviluppo costiero di 1,62 km e un'altezza di 21,6 m. Isole adiacenti Boronigo (Borovnik), isolotto 840 m a nord-ovest. Gerbosniac (Hrbošnjak), a ovest, tra Bisaccia e Morter. Oliveto (Maslinjak), a sud di Bisaccia. Mimognago, Mimognac o Mimognak (Mimonjak), isolotto rotondo tra Bisaccia e la costa dalmata: dista 160 m da punta Obinus Piccola. Ha una superficie di 0,024 km², uno sviluppo costiero di 0,55 km e un'altezza di 23 m 43°46′43″N 15°40′56″E43°46′43″N, 15°40′56″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 10 settembre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato l'11 settembre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Isole della Croazia
Bisaga (Murter)

Bisaga je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Bisaga leži v Murterskem kanalu, okoli 1,2 km jugovzhodno od otočka Borovnik. Njegova površina meri 0,087 km². Dolžina obalnega pasu je 1,62 km. Najvišji vrh otočka je visok 22 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Бисага (Муртер)

Бисага је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Острвце се налази у Муртерском каналу око 1,2 км југоисточно од острвца Боровик. Површина острва износи 0,087 км². Дужина обалске линије је 1,62 км.. Највиши врх острвца је висок 22 метра. Види још Списак острва у Хрватској Референце
Bisaga, Murter

Bisaga är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 230 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,13 kvadratkilometer. Terrängen på Bisaga är platt. Öns högsta punkt är 11 meter över havet. Kommentarer Källor
Panitula Vela

Panitula Vela je nenaseljeni otočić u Kornatskom otočju. Njegova površina iznosi 0,151 km2. Dužina obalne crte iznosi 2,45 km. Kanali oko otoka poznati su po plitkim vodama, otočićima i prolazima koji zahtijevaju pažljivo navigavanje, zbog čega je prisutnost fortifikacija bila važna u pomorskoj kontroli u prošlim stoljećima, a danas utječe na izbor plovnih ruta i sidrišta za nautičare. Turizam Na otoku se nalazi marina Piškera, a otok Piškera je udaljen samo 70 metara. Vela Panitula je danas bez stalnih stanovnika, poznat po svojoj sirovoj ljepoti, golim stijenskim terenom i okolnim kanalima koji su omiljeni među nautičarima i zaljubljenicima u prirodu. Otok često posjećuju jedrilice i charter plovila tijekom ljetnih mjeseci, a jedini trag civilizacije zapravo su ostaci mletačkog kaštela. Izvori Vanjske poveznice
Panitula Velika

Panitula Velika je otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži v Narodnem parku Kornati, južno od Piškere, od katere ga loči na severozahodni strani otočka preliv, ki je globok do 1 m, ter na najožjem delu širok okoli 100 m. Površina Piškere meri 0,151 km². Dolžina obale je 2,45 km. Najvišji vrh je visok 36 mnm. Na otočku se nahaja »ACI Marina«, ki ima 120 privezov, restavracijo in manjšo trgovino. Marina, ki je izpostavljena močnim udarcem burje, je odprta vsako leto od Velike noči do 31. oktobra. Vplutje v marino je možno z jugovzhodne strani mimo otočka Panitula Mala. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Панитула Велика

Панитула Велика је острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу јужно од Пишкере, од које ју дијели морски канал дубок до 1 m, а који је на најужем дијелу широк око 100 m. Дио је Националног парка Корнати. Њена површина износи 0,151 km², док дужина обалске линије износи 2,45 km. Највиши врх је висок 36 m. Грађена је од кречњака и доломита кредне старости. На острвцу се налази АЦИ Марина са 120 везова. Марина је идеално заклоњена од буре. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Sestrica Velika (Kornat)

Sestrica Velika je majhen nenaseljen otoček v Kornatih, ki pripada Hrvaški. Sestrica Velika leži okoli 1,5 km zahodno od Šila in okoli 2 km jugozahodno od Abe. Otoček, na katerem je svetilnik, meri 0,098 km². Dolžina njegove obale je 1,38 km. Najvišji vrh je visok 55 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na skrajni severozahodni točki otočka, oddaja svetlobni signal: B Bl 8s. Nazivni domet svetilnika je 20 milj. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Сестрица Вела

Сестрица Вела је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу. Њена пофвршина износи 0,098 km², док дужина обалне црте износи 1,38 km. Грађена је од кречњака кредне старости. На острвцету се налази свјетионик Вела Сестрица из доба Аустроугарске, у којем је смјештена и метеоролошка станица. Такође, дио је Парка природе Телашћица. Годишњи ход температуре на острву је маритимно–континентални, с годишњом амплитудом од 16,5 °C, што показује да су маритимни утицаји израженији од континенталних. Најнижа средња мјесечна темепратура је ради утицаја термичких својстава мора забиљежена у фебруару, док је у околини забиљежена у јануару. Маритимни утицај исказује се и у томе да су највише средње темепратуре на климатолошкој станици забиљежене у августу, за разлику од приобалних копнених станица, гдје су забилежене у јулу. Годишње, на острвцету је 0,1 дана с мразом. Просјечна количина падавина која падне на острвцету износи 845 mm. Главнина падавина је киша, док се снијег појави у просјеку један дан годишње. Магла је ријетка појава, у просјеку 5,6 дана годишње, док је сумаглица чешћа, просјечно 66,3 дана годишње. Од вјетрова, превладава бура, коју по учесталости слиједе југо и западњак. Референце Види још Корнати Парк природе Телашћица
Sestrica Vela, Kornat

Sestrica Vela är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 230 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,15 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Sestrica Vela är platt. Öns högsta punkt är 30 meter över havet. Kommentarer Källor
Babac

Babac je mali naseljeni otok uz hrvatsku obalu Jadranskog mora, u Zadarskoj županiji. Jedini je naseljeni otočić u otočju od 16 otočića između otoka Pašmana i kopna. Naselje Babac dio je kopnene općine Sveti Filip i Jakov. Od znamenitosti na otoku su crkva sv. Andrije iz 13. – 15. stoljeća, ostatci utvrde Fortice iz 15. stoljeća i svjetionik "Otočić Babac", izgrađen 1874. Utvrda je pripadala ljetnikovcu obitelji de Soppe. Ljetnikovac je utvrđen. Nastanak i razvoj gospodarsko-ladanjskog sklopa kuće koja se spominje krajem 15. stoljeća do izgradnje zidina i mlina na kraju 16. stoljeća potvrđuju vrela. Zidine su izgrađene krajem 16. stoljeća, a jugozapadni dio s bastionom najbolje je sačuvan. Također je od zidina dobro očuvano pročelje s ulaznim vratima i grbom obitelji de Soppe, renesansnih osobina. U blizini je crkva sv. Andrije. Starijeg je postanja od ladanjskog posjeda de Soppe, no postala je njegovim sastavnim dijelom. Grb obitelji de Soppe uzidan je i na pročelju crkve. Utvrđeni građevni sklop bio je u vrijeme osmanskih provala povremeno pribježište stanovništvu s kopna. Najveći broj stanovnika zabilježen je 1953. (35), 1971. imao je 34 stanovnika, a otada broj stalno opada te danas na njemu obitava tek nekoliko stanovnika. Njegova površina iznosi 0,787 km². Dužina obalne crte iznosi 4,6 km. Izvori
Babac

Babac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Babac, na katerem stojita dva svetilnika, leži v Pašmanskem kanalu v srednji Dalmaciji, vzhodno od otoka Pašmana nasproti mesta Pašman, od katerega je oddaljen okoli 0,5 km. Njegova površina meri 0,787 km². Dolžina obalnega pasu je 4,6 km. Najvišji vrh na otočku je visok 31 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na zahodni strani otočka, oddaja svetlobni: B Bl(2) 5s. Nazivni domet svetilnika je 10 milj. Drugi svetilnik na vzhodni strani otočka pa svetlobni signal: R Bl 3s. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Бабац

Бабац је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у шибенском архипелагу. Острво се налази у Пашманском каналу у средњој Далмацији, источно од острва Пашмана насупрот граду Пашману, од којег је удаљен око 0,5 km. Површина острва износи 0,787 km². Дужина обалске линије је 4,6 km.. Највиши врх на острву је висок 31 метар. На острву се налазе два светионика. Из поморских карата се види да светионик који се налази на западној страни острва, емитује светлост: B Bl (2) 5 сек. Номиналн обим светионика је 10 mi (16 km) далеко. Други светионик на источној страни острва има светлосни сигнал: R Bl 3 сек. Референце
Lunga (Incoronate)

Lunga, La Longa o Longa (in croato: Lunga) è un isolotto disabitato della Croazia che fa parte delle isole Incoronate; si trova a sud dell'isola Incoronata. Amministrativamente appartiene al comune di Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isola ha una forma irregolare, è lunga circa 1,5 km per 650 m di larghezza); l'altezza massima è di 80 m. La superficie è di 0,609 km² e lo sviluppo costiero di 4,38 km. Ha una baia che si apre a sud (uvala Donja) nella parte orientale. Dista circa 2 km dall'isola Incoronata. Assieme alle isolette Gomigna, Zaccan, Zaccan Petroso e Zaccanar Piccolo racchiude il tratto di mare denominato Porto Zaccan (Luka Žacan). Isole adiacenti Gomigna (Gominjak), a sud-ovest dell'isola Lunga. Zaccan (Ravni Žacan), isolotto a est dell'isola Lunga, tra questa e l'isolotto del Monte. Zaccan Petroso (Kameni Žacan), a sud-est dell'isola Lunga. Vodegna (Vodenjak), a ovest. Isolotti Prisgnago (Prišnjak Veli e Prišnjak Mali), a nord-ovest dell'isola Lunga. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-88-6268-060-8. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 27 febbraio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, fogli 2 e 5, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 17 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Lunga
Lunga (Kornat)

Lunga je nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Lunga leži v Narodnem parku Kornati med Gominjakom, Škuljem in skrajnim jugovzhodnim koncem otoka Kornata. Njegova površina meri 0,609 km². Dolžina obalnega pasu je 4,38 km. Najvišji vrh je visok 73 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Лунга (Корнат)

Лунга је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу између Гомињака, Шкуља и југоисточног краја острва Корната. Дио је Националног парка Корнати. Њена површина износи 0,609 km², док дужина обалске линије износи 4,38 km. Највиши врх је висок 73 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Lunga, Kornat

Lunga är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,72 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Lunga är platt. Öns högsta punkt är 67 meter över havet. Den sträcker sig 0,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,5 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor