NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Арена Загреб

Аре́на За́греб (хорв. Arena Zagreb) — багатоцільовий спортивний комплекс у південно-західній частині Загреба, в районі Новий Загреб-Захід, у селищі Реметинець. Призначений для проведення спортивних, культурних, ділових і розважальних заходів. Задуманий як місце проведення численних спортивних змагань із хокею, футзалу, гандболу, легкої атлетики, баскетболу, волейболу, тенісу, настільного тенісу, бадмінтону, боксу, боротьби та інших видів спорту, різноманітних концертів, виставок, ярмарків, з'їздів і конгресів. Окрім того, у будівлі розміщуються заклади громадського харчування, а також невеликий зал для тренувань спортсменів. Включає комплекс «Арена-Центр» (Arena Centar) — найбільший торговельно-розважальний центр у місті з понад 3 000 паркувальних місць, відкритий 5 листопада 2010 за участю міністра економіки, праці та підприємництва Хорватії Джуро Попіяча і міністра економіки Угорщини Дьйордя Матольчі. З нагоди відкриття виступив і Ансамбль народних танців і пісень Хорватії LADO. У перші ж вихідні з часу роботи ТРЦ «Арена-Центр» його відвідало близько 300 000 громадян, що перевищило всі очікування інвесторів. У розпорядженні як відвідувачів спортивних заходів, так і торговельного центру спільна автостоянка, кінокомплекс, оздоровчий центр, ресторани, кафе й магазини. Наявний підземний гараж розрахований на 900 паркувальних місць (+ 80 надземних паркувальних місць), а для масових відвідувань комплексу передбачений автобусний підвіз (36 паркувальних місць для автобусів). Спорткомплекс обслуговує однойменне дочірнє підприємство Загребського холдингу. Історія З метою проведення ігор Чемпіонату світу з гандболу 2009 та подальших багатьох інших спортивних, культурних і ділових подій уряд Хорватії та міська влада Загреба оголосили і провели відкритий тендер на будівництво нового спортивного залу. На тендері було обрано консорціум у складі хорватської будівельної фірми «Ingra» та угорської «TriGránit», пропозицію якого було попередньо затверджено 25 квітня 2007, але остаточне підписання контракту відкладалося через мера Загреба Мілана Бандича, який висловлював невдоволення умовами. Для розроблення унікального ідейного вирішення та виготовлення повної проєктної документації консорціум найняв загребське проєктно-конструкторське бюро «UPI-2M». Роботи на будівельному майданчику розпочалися 20 липня 2007, а завершилися, як і було заплановано, 15 грудня 2008 року. Арена фактично відкрилася 27 грудня 2008 товариським матчем між гандбольними командами Хорватії та Росії (у якому Хорватія виграла з рахунком 33:24). Офіційне відкриття відбулося 17 січня 2009 року видовищним концертом відомого хорватського рок-гурту «Prljavo kazalište», який зібрав 22 500 глядачів. Внутрішній вигляд Примітки Література Vesna Ledić Oppenheim, Maroje Mrduljaš, Ira Payer: Arena Zagreb, Zagreb, 2008. ISBN 978-953-55532-0-5
Солин

Солин е град в Южна Хърватия, в областта Далмация. Градът има около 19 011 жители (2001). География Градът се намира на 8 km североизточно от най-важния град на областта – Сплит. Климат Климатът на града е Средиземноморски. История В античността името на града е Салона (на латински: Salonae) и е родно място на император Диоклециан, който след като доброволно абдикира, се връща в Солин, за да изживее последните години от живота си в построения от него Дворец на Диоклециан. Смята се, че апостол Тит, когато е бил в Далмация е бил и в самия град. През 639 г. градът бива разрушен от славяните. Източници Външни препратки Официална станица
Solin

Solin (Udtale:[ˈsɔliːn], italiensk Salona) er en lille by med 23.926 indbyggere (folketælling 2011) i det Kroatiske distrikt Split-Dalmatia. Byens latinske navn (Salona) siges at være analogt med andre bebyggelser i området med endelsen -ona til Illyriske navne. . Den ligger ved Adriaterhavskysten ved udmundingen af floden Jadro og grænser nu direkte op til byen Split. Historie Det gamle Salona var betydeligt vigtigere i historisk tid end den lille by Solin i dag. Oprindeligt var den en befæstet havneby for de Illyriske Delmates, og Salona blev erobret af grækerne i det 4. århundrede f.Kr. Byen havde en strategisk gunstig placering ved floden Jadro i krydset mellem kystvejen og en sti, der førte ind i landet via kløften Klis. Julius Cæsar ophøjede Salona til en romersk Koloni i midten af det 1. århundrede f.v.t. (Colonia Martia I (Colonia Martia Iulia Salona) og gjorde den til det administrative centrum for hele provinsen Illyrien (senere Dalmatien). Den romerske kejser Diocletian, som sandsynligvis selv kom fra Salona, gav byen kejserens familienavn "Valeria" som en ærestitel. Den sidste legitime Vestromerske kejser Julius Nepos residerede her fra 475 til 480. Kejser Julius Nepos residerede her. Mellem det 4. og 6. århundrede var Salona et vigtigt centrum for den tidlige kristendom, som det fremgår af mange arkæologiske fundsteder. På højdepunktet af sin udvikling siges byen at have haft omkring tre gange så mange indbyggere som den nuværende by. I slutningen af det 5. århundrede blev Salona en del af det ostrogotiske rige under Theoderik. I 535 erobrede den østromerske general Mundus byen for kejser Justinian. I begyndelsen af det 7. århundrede blev Salona erobret af avarerne og slaverne. Ingen samtidige kilder beretter om den dalmatiske metropols fald. Pave Gregor var stadig i kontakt med byen omkring år 600 for at afgøre en kirkelig strid. Ifølge møntfund og fortolkningen af senere kilder faldt Salona sandsynligvis mellem ca. 611 og 626. I 640/41 blev der løskøbt fanger fra Dalmatien, hvilket snarere tyder på en senere dato for erobringen. Solin mistede derefter sin betydning til fordel for nabobyen Split. Fra omkring midten af det 7. århundrede var befolkningen næsten helt flyttet dertil. I mellemkrigstiden var Solin stadig et sted, hvor der blev afholdt en populær messe. Referencer Officielt websted
Solin

Solin (ˈsɔliːn, italienisch Salona) ist eine 23.926 Einwohner (Volkszählung 2011) zählende Kleinstadt in der kroatischen Gespanschaft Split-Dalmatien. Der lateinische Name der Stadt (Salona) soll analog zu anderen Siedlungen in der Gegend mit der Endung -ona auf illyrische Bezeichnungen zurückgehen. Sie liegt an der Adriaküste an der Mündung des Flusses Jadro und grenzt inzwischen direkt an die Stadt Split. Geschichte Das antike Salona hatte in historischer Zeit eine erheblich höhere Bedeutung als die heutige Kleinstadt Solin. Ursprünglich eine befestigte Hafenstadt der illyrischen Delmaten, wurde Salona im 4. Jahrhundert v. Chr. von den Griechen eingenommen. Die Stadt hatte eine strategisch günstige Lage am Fluss Jadro an der Kreuzung zwischen der Küstenstraße und einem über die Schlucht von Klis ins Inland führenden Weg. Julius Caesar erhob Salona Mitte des 1. Jahrhunderts v. Chr. in den Rang einer römischen Kolonie (Colonia Martia Iulia Salona) und machte sie zum Verwaltungszentrum der gesamten damaligen Provinz Illyrien (später Dalmatia). Durch den römischen Kaiser Diokletian, der wahrscheinlich selbst aus Salona stammte, erhielt die Stadt als Ehrentitel den Familiennamen des Kaisers: „Valeria“. Von 475 bis 480 residierte hier der letzte legitime weströmische Kaiser Julius Nepos. Zwischen dem 4. und 6. Jahrhundert war Salona ein wichtiges Zentrum des frühen Christentums, wovon viele archäologische Fundstätten zeugen. Auf dem Höhepunkt der Entwicklung soll die Stadt etwa die dreifache Einwohnerzahl der heutigen Stadt gehabt haben. Ende des 5. Jahrhunderts wurde Salona Teil des Ostgotenreichs unter Theoderich. 535 eroberte der oströmische Feldherr Mundus die Stadt für Kaiser Justinian. Im frühen 7. Jahrhundert wurde Salona von den Awaren und Slawen erobert. Keine zeitgenössische Quelle berichtet über den Fall der Metropole Dalmatiens. Noch um 600 stand Papst Gregor mit der Stadt in Kontakt um eine kirchliche Streitfrage zu klären. Münzfunden und der Interpretation späterer Quellen zufolge, dürfte Salona etwa zwischen 611 und 626 gefallen sein. Im Jahr 640/41 wurden Gefangene aus Dalmatien freigekauft, was eher für einen späteren Zeitpunkt der Eroberung spricht. Danach verlor Solin seine Bedeutung an die benachbarte Stadt Split. Etwa ab der Mitte des 7. Jahrhunderts war die Bevölkerung nahezu vollständig dorthin abgezogen. Noch in der Zwischenkriegszeit war Solin ein Ort, an dem ein beliebter Jahrmarkt abgehalten wurde. Sehenswürdigkeiten Ausgrabungen der antiken Stadt Salona, darin Ruinen des römischen Forums mit Tempel und Theater Reste der römischen Porta Caesarea und der Stadtmauer Ruinen des Amphitheaters (2. Jahrhundert) Reste frühchristlicher Kirchen Reste eines römischen und frühchristlichen Friedhofs (Manastirine) und eines Klosters Außenstelle des Archäologischen Museum Split Industrie AD Plastik, Kunststoffe für die Automobilindustrie Persönlichkeiten Nikola Kalinić (* 1988), Fußballspieler Nikola Moro (* 1998), Fußballspieler Einzelnachweise Weblinks Website der Stadt Solin (kroatisch) www.solin-info.com, umfangreiche Informationen über Stadt und Geschichte (kroatisch)
Solin

Solin es una ciudad y un suburbio de Split, en el condado de Split-Dalmacia, Croacia. Está situada justo al noreste de Split, sobre el mar Adriático y el río Jadro. Solin se desarrolló en el emplazamiento de la antigua ciudad de Salona, que fue la capital de la provincia romana de Dalmacia y el lugar de nacimiento del emperador Diocleciano. Tras la llegada de los ávaros y los croatas​ en el siglo VII, la ciudad fue destruida y sus refugiados se trasladaron al asentamiento dentro y alrededor del palacio de Diocleciano, “Spalatum” (Split), convirtiéndolo en una ciudad fortificada. En la Alta Edad Media, Solin formó parte del territorio croata y desempeñó un papel importante en el Estado croata medieval, siendo uno de sus centros políticos. En el siglo XX, el intenso proceso de industrialización de la cuenca de Split convirtió a Solin en poco más que un suburbio de Split. Hoy, con su estatus municipal independiente, Solin forma parte de la conurbación de Split, bien conectada con otras ciudades. Últimamente, además de la industria, se ha desarrollado el turismo basado en numerosos sitios arqueológicos y en la imagen distintiva de Solin, dada por sus numerosos parques urbanos a lo largo del río Jadro. Referencias
Solin (Croatie)

Solin (en latin et en italien, Salona, en français Salone) est une ville et une municipalité située en Dalmatie, dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 19 011 habitants, dont 98,05 % de Croates et la ville seule comptait 15 850 habitants. Histoire Fondé par les Illyriens, puis colonisé par les Grecs, le petit port de Salone prend de l’importance en 48 av. J.-C. lorsque Jules César y installe des vétérans romains démobilisés et en fait la colonie romaine de Colonia Martia Julia Salona. La ville devient en 10 apr. J.-C. la capitale de la province romaine de Dalmatie et reste une cité importante jusqu’à sa destruction par les Avars et les Slaves en 630. La ville actuelle de Solin s'est développée près du site antique qui lui a donné son nom. Personnages illustres Julius Nepos, dernier empereur romain d'Occident, mort à Salone en 480. pape Jean IV, né à Salone vers 580. Localités La municipalité de Solin compte cinq localités : Blaca Kučine Mravince Solin Vranjic Sport Solin abrite un club de football, le NK Solin. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des villes de Croatie Salone Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Solin

Solin (łac. Salona) – miasto w Chorwacji, w żupanii splicko-dalmatyńskiej, siedziba miasta Solin. Położony jest w Dalmacji, 8 km na północny wschód od Splitu. Przepływa przez niego rzeka Jadro. W 2011 roku liczył 20 212 mieszkańców. Historia Solin powstał na miejscu starożytnego miasta Salonae (nazwa pochodzi od wydobywanej w okolicy tego miast soli (po łacinie – sal)), które było stolicą rzymskiej prowincji Dalmacja. W I wieku Rzymianie zbudowali w mieście amfiteatr, teatry, świątynie, łaźnie i forum. Salonae było w tym czasie najbogatszym i najludniejszym miastem środkowego wybrzeża Adriatyku. Około roku 240 urodził się tu późniejszy cesarz rzymski Dioklecjan. Około 614 roku miasto zostało zniszczone poprzez Awarów i Słowian, którzy następnie osiedlili się w nim. Wówczas rdzenni mieszkańcy schronili się w pałacu Dioklecjana. W średniowieczu był częścią chorwackiego terytorium oraz odgrywał ważną rolę w średniowiecznym Królestwie Chorwacji. W XX wieku industrializacja sąsiedniego Splitu spowodowała, że Solin stał się jego przedmieściami. Obecnie jest częścią konurbacji splickiej. Administracyjnie stanowi jednak oddzielne miasto. W ostatnich latach z powodu kilku ciekawych odkryć archeologicznych jego znaczenie jako atrakcji turystycznej wzrosło. Jedną z wizytówek miasta stanowi charakterystyczny brzeg rzeki Jadro. Przypisy Linki zewnętrzne Strona internetowa miasta (chorw.)
Solin

Solin (em latim e italiano Salona) é uma localidade da Dalmácia, na Croácia, situada às margens do mar Adriático e do rio Jadro. Com uma população de cerca de 19.011 habitantes (relativamente ao ano 2001), integra a conurbação de Split, ao norte desta cidade. História Conhecida como Salona na época romana, era a próspera capital da província romana da Dalmácia e foi o local de nascimento do Imperador Diocleciano, quem mandou construir um palácio fortificado nas redondezas, onde residiu de 305 a 313 d.C. Salona foi saqueada pelos ávaros no século VI e os seus habitantes refugiaram-se no Palácio de Diocleciano, transformando-o na cidade fortificada de Spalato (atual Split).Em Solin foi assassinado, em 480, Júlio Nepos o último imperador legítimo do Império Romano do Ocidente, após ser deposto por Orestes, que colocou seu filho Rômulo Augústulo no trono imperial. Após o assassinato, o rei bárbaro Odoacro invadiu a Dalmácia e a anexou a seu reino. Até então, Júlio Nepos era ainda reconhecido pelo Império Bizantino como imperador do ocidente. Hoje podem-se visitar as ruínas de Salona, com um anfiteatro romano, vestígios de igrejas e termas. Referências
Solin

Solin este un oraș în cantonul Split-Dalmația, Croația, având o populație de 23.926 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, orașul Solin avea 23.926 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,46%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,13% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (94,61%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (1,93%). Pentru 1,27% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Aici se afla orașul antic Salona. Note
Солин

Со́лин (хорв. Solin) — город в Хорватии, расположен в 8 км севернее центра города Сплит на Адриатическом море близ античного города Салона. Часть сплитской агломерации, адмистративно относится к Сплитско-Далматинской жупании. История Укреплённый портовый город был основан иллирийцами, а в IV веке до н. э. его завоевали греки. В то время город занимал выгодное стратегическое положение на реке Ядро на перекрёстке путей, ведущих вдоль побережья, и древней дороги через ущелье из Клиса вглубь страны. В I веке до н. э. Гай Юлий Цезарь дал городу статус римской колонии Салона, ставшей административным и промышленным центром римской провинции Иллирия, позднее — Далмация. Римский император Диоклетиан, предположительно, родившийся в этом городе, пожаловал Салоне почётный титул императорской фамилии «Валерия». В промежутке между IV и VI веками Салона стала важным центром раннего христианства, о чём свидетельствуют многочисленные археологические находки. В период расцвета в городе проживало в четыре раза больше жителей, чем в наши дни. Около 614 года Салона была разрушена и разграблена славянами и аварами: после этих событий город утратил своё значение. Тем не менее, сохранились руины дворца императора Диоклетиана. В начале XX века на месте города велись раскопки, инициированные Ф. Буличем. Достопримечательности руины римского Форума с храмом и театром развалины римских ворот и городских стен руины амфитеатра (II век) римское и раннехристианское кладбище и руины монастыря археологический музей Примечания Ссылки Официальный сайт города Солин Отдел туризма города Солин и туристическая информация Салона Археологический комплекс Салоны Солин на карте Google Путешествие по Салоне
Solin

Solin (antična Salona) je industrijsko mesto (upravnoteritorialna enota Grad Solin s 25.000 prebivalci, samo mesto Solin 21.000 po popisu 2021) na periferiji Splita v Splitsko-dalmatinski županiji na Hrvaškem. Geografija Solin leži v Srednji Dalmaciji, severovzhodno od Splita, s katerim je urbanistično povezan. Napačna je predstava, da je Solin predmestje Splita. Solin je samostojno mesto, eno od desetih največjih v Hrvaškem delu Jadrana. Mesto je obkroženo s planinama Kozjak in Mosor, skozenj pa teče 4 km dolga rečica Jadro. Mesto sestoji iz treh delov: središčnega dela na križišču cest proti Splitu, Trogiru in Klisu, drugi del predstavlja Majdan ki leži v manjši kotlini v zgornjem toku rečice Jadro, tu stoji tovarna cementa in od Donje Strane (Sv. Kaja), kjer je drugi obrat cementarne. Med Donjo Strano in središčem Solina pa ležijo ostanki antične Salone. Zgodovina Današnje naselje Solin se je razvilo na področju antične Salone, ki se prvič omenja leta 119 pr. n. št. kot središče ilirskega plemena Dalmatov. Salona je postala eno najpomembnejših mest rimskega cesarstva z vsemi potrebnimi posvetnimi in cerkvenimi objekti, ki jih je narekovala rimska civilizacija, je tudi rojstno mesto rimskega cesarja Dioklecijana. Okoli leta 614 je Salona padla pod napadi Avarov in Slovanov. Mesto je bilo v bojih porušeno, njene prebivalce pa so pregnali. Nekateri so zatekli za dobro utrjeno obzidje Dioklecijanove palače. Ostanki Salone spadajo med najpomembnejša arheološka najdišča na Hrvaškem. Ohranjeni so deli nekdanjega obzidja, amfiteatra, term, starokrščanske bazilike in vrsta drugih objektov. Še sedaj pa je v uporabi del akvadukta – stare antiče vodovodne napeljave. V Solinu so najdeni tudi ostanki sarkofaga kraljice Jelene z napisom, ki sodi med najpomembnejše dokumente starohrvaške zgodovine. Demografija Industrija AD Plastik, proizvajalec avtomobilske plastike Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Dalmacija Zunanje povezave Solin
Solin

Solin (latin och italienska: Salona, tyska: Salonä) är en stad i landsdelen Dalmatien i Kroatien 8 km nordost om Split, vid Adriatiska havet och floden Jadro. Solin växte upp på samma plats som den antika staden Salona som var huvudstad i den romerska provinsen Dalmatia och födelseplats för kejsar Diocletianus. Efter att avarer och slaver kom på 600-talet förstördes staden och de som flydde därifrån flyttade till byar i och omkring Diocletianus palats i Spalatum (Split) och gjorde det till en befäst stad. Under tidig medeltid var Solin en del av det kroatiska territoriet och spelade en viktig roll i medeltidsstaten Kroatien och var en av dess huvudstäder. Under 1900-talets intensiva industrialisering av Splitområdet blev Solin en förort till Split. Idag är det en självständig stad i storstadsområdet Split med väl utbyggda kommunikationer med andra städer. Förutom industrin har turismen utvecklats på senare tid, främst tack vare ett flertal arkeologiska fyndplatser och många stadsparker längs floden Jadro. Geografi Solin ligger norr om Splithalvön omringad av bergen Kozjak i norr och Mosor i öster. Den antika staden Salona utvecklades nära Jadros mynning och den senare medeltida staden utvecklades på flera öar i floden, där dagens centrum idag ligger. Staden täcker en yta av 18 km² i de centrala delarna av storstadsregionen Split, 8 km norr om Split, 6 km öster om Kaštela, 22 km öster om Trogir och 4 km söder om Klis. Staden har medelhavsklimat med milda vintrar och heta somrar. Under vintern kommer en stark nordostlig bora regelbundet. Historia Under senantiken var Salona viktigt både politiskt och religiöst. Det var en tidig romersk bosättning som överskuggades när kejsar Diocletianus byggde sitt palats i närheten år 300. Överlevande invånare från Salona flyttade till dagens Split efter avarernas reträtt, troligen i mitten av 600-talet. Kristendomen i Salona uppstod troligen under apostlarnas tid. Paulus uppger att hans elev Titus reste till Dalmatien . Stadens läge på den adriatiska kusten med utmärkta sjöförbindelser med Italien och Mellanöstern attraherade kristna budbärare. Salona hade en välorganiserad kristen gemenskap med en biskop som ledare redan på 200-talet. 639 förstördes Salona av slaverna och kom under avarernas styre, vilket gjorde att tillbedjan av stadens martyrer flyttade till Rom när Johannes IV beordrade att delar av deras reliker skulle flyttas. Se även Salona Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, tidigare version.
Солін

Солін (хорв. Solin, лат. Salona) — місто в Хорватії, розташоване за 8 км на північ від центру міста Спліт на узбережжі Адріатичного моря. Фактично Солін є передмістям Спліта. Історія Солін був заснований племенами іллірійців, які заселяли Далмацію в стародавні часи. Місто швидко розвивалося і перетворилося на великий портовий центр, що призвело до завоювання його греками в 4-му столітті до н. е., а через три століття Солін отримав статус міста — колонії Римської імперії від Юлія Цезаря. У цей період своєї історії Солін був відомий як Салона і був столицею спочатку провінції Іллірія, а потім Далмації. Вважається, що саме в Соліні народився майбутній імператор Риму Діоклетіан, і саме тому, після поділу імперії на чотири частини, він залишив собі Балкани. Також Діоклетіан надав своєму рідному місту титул «Валерія» (почесний титул, пов'язаний з імператорським прізвищем). У перші століття нашої ери Солін став одним із перших християнських центрів на Балканах. Зокрема, численні археологічні знахідки, пов'язані з сповідуванням місцевим населенням християнства, датуються IV—VI століттями н. е. До середини VII століття Солін був великим містом, населення якого в кілька разів перевищувало сучасні показники, і лише після розграбування міста слов'янськими племенами, він став приходити в занепад, поступово досягаючи сучасного свого виду. Інтерес до Соліна з'явився в істориків і археологів на початку XX століття, оскільки місто було пов'язане з Діоклетіаном, і впродовж грецького і римського періодів свого існування було великим регіональним центром. Перші археологічні розкопки в Соліна були проведені на початку XX століття з ініціативи відомого хорватського археолога Фране Булича. У цей період були досліджені руїни імператорського палацу Діоклетіана, що збереглися до наших днів. Також були знайдені руїни давньоримського Форуму, де збереглися залишки храмових споруд, театру і амфітеатру. У місті є Археологічний музей, в якому представлена колекція археологічних знахідок із Соліна та околиць. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 23926 осіб, 2 з яких назвали рідною українську мову. Населення самого міста становило 20212 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення міста: Населені пункти Крім міста Солин, до громади також входять: Блаця Кучине Мравинце Враніць Клімат Середня річна температура становить 16,09°C, середня максимальна – 28,80°C, а середня мінімальна – 3,31°C. Середня річна кількість опадів – 798 мм. Відомі люди Діоклетіа́н (245 — 313) — римський імператор з 20 листопада 284 по 1 травня 305. Найкривавіший переслідувач християн. Джерела та посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Солін Офіційна вебсторінка міста [Архівовано 1 травня 2021 у Wayback Machine.] (хор.) Відділ туризму міста Соліна й туристична інформація [Архівовано 8 грудня 2011 у Wayback Machine.] Салона [Архівовано 21 серпня 2006 у Wayback Machine.] Археологічний комплекс Салони [Архівовано 5 квітня 2021 у Wayback Machine.] Солін на мапі Google Мандрівка Салоною Примітки