NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Primošten

Primošten (en italien : Capocesto) est un village et une municipalité située en Dalmatie, dans le comitat de Šibenik-Knin, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 992 habitants, dont 97,03 % de Croates et le village seul comptait 1 761 habitants. Géographie La localité est située à environ 20 km au sud de Šibenik et à 35 km de l’aéroport de Split. La cité historique se situe sur une presqu’île rocheuse, alors que la cité nouvelle s’étend sur la terre ferme. Primošten est entouré par sept îlots inhabités. Histoire À l’origine, Primošten était une petite île rocheuse en forme de cône, reliée à la terre ferme par un pont mobile, qui fut remplacé par un terre-plein artificiel. L’origine du nom de Primošten, qui remonte à 1564, vient justement du terme croate primostiti qui signifie « jeter un pont ». Primošten, comme toute la région, a appartenu pendant plusieurs siècles à la république de Venise, dont on retrouve l’architecture sur ce qui reste du mur d’enceinte du XVIIe siècle. Le plus vieux témoignage est l’église Saint-Georges (1485, restaurée en 1760), située au sommet de l’île, près du cimetière marin. Localités La municipalité de Primošten compte 6 localités : Kruševo Primošten Primošten Burnji Široke Vadalj Vezac Économie L’économie traditionnelle reste la pêche, la culture de l’olivier et de la vigne Le tourisme présente l’aspect majeur de l’économie de la commune avec notamment la cité historique avec ses petites ruelles fleuries, les vieilles maisons de pierre dont certaines ont encore leur toit de lauze, le petit sentier qui fait le tour de l’île et les nombreuses petites auberges cachées dans des cours intérieures ou en terrasse avec vue sur les eaux turquoise de la mer, l’autre presqu’île et son grand complexe hôtelier noyé dans la pinède, les plages de gravier ou de roche et le port de plaisance. Galerie Photos Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie La Croatie La Dalmatie Šibenik Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Primošten

Primošten (Italiaans: Capocesto; Duits: Groß Kap-Zesto) is een gemeente in de Kroatische provincie Šibenik-Knin. Primošten telt 2992 inwoners. De oppervlakte bedraagt 57,18 km², de bevolkingsdichtheid is 52,3 inwoners per km².
Comuna Primošten, Šibenik-Knin

Primošten este o comună în cantonul Šibenik-Knin, Croația, având o populație de 2.828 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Primošten avea 2.828 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,39%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 1,56% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,74%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (2,23%). Pentru 2,62% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Примоштен

Примоштен (хорв. Primošten) — город в Хорватии, в Северной Далмации, в Шибенско-Книнской жупании, на берегу Адриатического моря. Население — 2992 чел. (2001). В состав муниципалитета Примоштен также входит 6 сёл и деревень. Общие сведения Примоштен расположен в 30 километрах к юго-востоку от столицы жупании — Шибеника, в 33 километрах к северо-западу от Трогира. Старый город находится на полуострове, а остальная часть тянется вдоль моря. Через город проходит Адриатическое шоссе, он связан регулярным автобусным сообщением с крупнейшими городами Хорватии. Примоштен — один из важных туристических центров в Хорватии с развитой инфраструктурой. История Первоначально был рыбацкой деревушкой на острове, соединённой с материком мостом, отчего и произошло его название. В XVI—XVIII веках принадлежал Венецианской республике. В это время сложился архитектурный ансамбль Старого города. С XVII века город защищала мощная стена с башнями. В 1542 Примоштеном пытались овладеть турки, но были отражены. После этого остров был соединён дамбой с материком. В 1564 город впервые упоминается под современным названием. С 1960-х годов развивается как туристический центр. Также жители занимаются рыболовством, виноделием и выращиванием оливок. Достопримечательности Церковь Св. Георгия — построена в 1485 г., восстановлена в 1760 г. Расположена на самой высокой точке полуострова. Церковь Мадонны Милостивой — 1553 г. Часовня Сан-Рокко — 1680 г. Остатки крепостных стен — XVII век Особенно Примоштен славится своими обширными и живописными виноградниками (изготовляется известное красное вино «Бабич»). В 2005 правительство Хорватии внесло виноградники Примоштена в кандидаты на занесение в список Всемирного наследия ЮНЕСКО. Фотография одного из виноградников Примоштена украшает стену здания ООН в Нью-Йорке. Примечания
Primošten

Primošten je naselje in pristanišče južno od Šibenika, ki je središče občine Primošten Šibeniško-kninske županije. Geografija Primošten leži na manjšem polotoku med zalivoma Raduča in Primošten. S kopnim je povezan z ozkim nasipom. Kraj je dobro zaščiten pred severnimim vetrovi in ima blago klimo. V zalivih Vela, Mala Raduča, Primošten in Peleš so prostrane plaže. Primošten je priljubljena turistična destinacija. Naselja v občini Občino Primošten, ki se razprostira na površini 57,18 km² sestavljajo naselednja naselja: Kruševo, Primošten, Burnij, Široke, Vadalj in Vezac. Demografija Zgodovina Ime Primošten izhaja iz glagola "primostiti"; otok na katerem je kraj nastal v 16. stoletju, v času turških vpadov, je bil z mostom ločen od kopnega. Naselje je bilo zavarovano z obzidjem in obrambnimi stolpi, ki pa so jih v 19. soletju podrli. Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Primošten Info Arhivirano 2010-05-12 na Wayback Machine.
Примоштен

Примоштен је место и средиште истоимене општине у саставу Шибенско-книнске жупаније, у Далмацији, Република Хрватска. Географија Примоштен се налази на обали Јадранског мора. Удаљен је око 26 км јужно од Шибеника. Историја У прошлости, Примоштен је био острвце које су у XVI веку населили људи избегли од Турске најезде. Године 1564. острво је спојено са копном, вештачким насипом. Име општине и места потиче управо од речи премостити, чији назив касније изведен у Примоштен. Током 60-их година прошлог века, општина је доживела нагли развој. Примоштен се до територијалне реорганизације у Хрватској налазио у некадашњој великој општини Шибеник. Култура Заштитница места је Госпа од Лорета, за коју је везана прича из XIX века: ... давне 1835. године, Марко Пргин је сањао слику Госпе са малим Исусом. Како је сан на њега оставио снажан утисак, упутио се на други крај Јадрана у Лорето. Тамо је купио слику Госпе и превезао је заштићену у сандуку у Примоштен. Тај сандук се и данас чува... Манифестације Од 2016. године у Примоштену се сваког лета одржава тродневни музички фестивал СуперУхо. Привреда Становништво се бави претежно земљорадњом и риболовом. Узгајање винове лозе и маслина представља важне делатности. Вино Бабић из Примоштена познато је по томе, што се грожђе од којег се прави, узгаја на голом камену. Највећи профит стиже од туризма, који је овде добро развијен, плаже су уређене и чисте, хотела и соба има довољно, а понуда је врло богата. Становништво Према попису становништва из 2011. године, Примоштен је имао 1.631 становника. Попис 2011. На попису становништва 2011. године, општина Примоштен је имала 2.828 становника, следећег националног састава: Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Примоштен је имало 1.745 становника, следећег националног састава: Галерија Референце Литература 1. Јурић, Иван, Далмација — Јужна Хрватска: повијест, култура, умјетност, природне лепоте, туризам, (1998), Туристичка наклада, Загреб 2. Матковић, Хрвоје, Шибенско-книнска жупанија, (2002), Знање, Загреб Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе Службена страна општине
Примоштен

Примоштен (хорв. Primošten) — населений пункт і громада в Шибеницько-Книнській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 828 осіб. Населення самого поселення становило 1 631 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Примоштен, до громади також входять: Крушево Ложниці Примоштен-Бурній Широке Вадаль Везаць Клімат Середня річна температура становить 15,56 °C, середня максимальна – 27,91 °C, а середня мінімальна – 3,79 °C. Середня річна кількість опадів – 678 мм. Примітки
Hvar Observatory

The Hvar Observatory, part of the Geodetic school of the University of Zagreb, is an astronomical research observatory located above the city of Hvar (the observatory's dome is between 173 and 245 meters above sea level). Opened in 1972, research at the observatory focuses on solar physics; the photometry of stars, especially variable class Be stars; and star clusters and galaxies. A double telescope is used for solar observation: one telescope observes the photosphere (opening diameter 217 mm, focal length 2450 mm) and the other observes the chromosphere (opening diameter 130 mm, focal length 1950 mm) with a narrowband spectral filter. For stellar observation, a Cassegrain reflector with an opening diameter of 65 cm is used. Since 1997 a shared Austro-Croatian telescope is also used for stellar observation, which has a mirror diameter of 1 m and is also a Cassegrain reflector. The observatory is located above the city of Hvar on the southwest portion of Hvar island, on a steep hill 240 meters above sea level in the historic Napoleonic fortifications built by the French army during the Napoleonic wars at the beginning of the 19th century. The observatory was founded in 1972 through the collaborative efforts of the Council for Science of the Socialist Republic of Croatia and the Astronomical Institute of the Czechoslovak Academy of Sciences in Ondřejov, as one of the institutes of the Geodetic school of the University of Zagreb. See also List of astronomical observatories References
Opservatorij Hvar

Opservatorij Hvar Geodetskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu je zvjezdarnica za astrofizička istraživanja, smještena iznad grada Hvara (visina smještaja kupola između 173 i 245 metara nad morem). Otvoren je 1972. i u njem se obavljaju istraživanja u području fizike Sunca, fotometrije zvijezda, posebno promjenljivih zvijezda razreda Be, te se istražuju zvjezdani skupovi i galaktike. Za opažanje Sunca služi dvostruki teleskop; jednim se snima fotosfera (otvor leće 217 mm, žarišna duljina 2 450 mm), a drugim kromosfera (130 mm, odnosno 1 950 mm), koja se snima s uskopojasnim spektralnim filtrom. Za opažanje zvijezda koristi se reflektor Cassegrainova sustava, otvora 65 cm, te od 1997. zajednički austrijsko-hrvatski teleskop, sa zrcalom promjera 1 m, također tipa Cassegrainova reflektora. Opservatorij je smješten na jugozapadnom dijelu otoka Hvara, iznad grada Hvara na strmom brežuljku nadmorske visine od 240 m u povijesnoj utvrdi Napoljun, koju je izgradila francuska vojska za vrijeme Napoleonskih ratova početkom 19. stoljeća. Osnovan je 1972. godine zajedničkim naporima Vijeća za Znanost Socijalističke Republike Hrvatske i Astronomskog instituta Čehoslovačke Akademije Znanosti, Ondrejov, a kao jedan od zavoda Geodetskog Fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Izvori
Хварська обсерваторія

Хварська обсерваторія — астрофізична обсерваторія в Хорватії, розташовані над містом Хвар і підпорядкована Геодезичному факультету Загребського університету. Працює з 1972 року. Проводить дослідження з фізики Сонця, фотометрії зір, особливо змінних зір класу Be, зоряних скупчень і галактик. Розташування Обсерваторія розташована в південно-західній частині острова Хвар, над містом Хвар на крутому пагорбі на висоті 240 м, недалеко від історичної фортеці Наполюн, яка була побудована французькою армією під час Наполеонівських війн на початку XIX століття. Історія Хварська обсерваторія була заснована у 1972 році спільними зусиллями Наукової ради Соціалістичної Республіки Хорватія та Астрономічного інституту Чехословацької академії наук, Ондрейов. Вона стала одним інститутів Геодезичного факультету Загребського університету. Інструменти Подвійний сонячний телескоп використовується для спостережень Сонця. Складається з фотосферного телескопа діаметром 217 мм і фокусною відстанню 2 450 мм і хромосферного телескопа діаметром 130 мм і фокусною відстанню 1950 мм з вузькосмуговим спектральним фільтром. Рефлектор системи Кассегрена діаметром 65 см. Використовується для спостережень зір. Спільний австрійсько-хорватський телескоп з дзеркалом діаметром 1 м, також системи Кассегрена. Працює з 1997 року. Примітки
Vrsar

Vrsar (italsky Orsera) je menší přístav a středisko stejnojmenné opčiny v západním Chorvatsku, nacházející se asi 10 km jižně od Poreče. Nachází se na západním pobřeží poloostrova Istrie a žije zde 1 871 obyvatel (odhad z roku 2007)[zdroj?]. Charakteristika Obec je oblíbeným turistickým cílem, a to především díky své výhodné poloze na pobřeží Jaderského moře a příznivému středomořskému klimatu. Některé turistické kempy v blízkosti obce jsou zaměřeny na naturistickou rekreaci. Vrsar si oblíbil i Giacomo Casanova. Dominantou historické části je bývalá rezidence porečského biskupa – kaštel Vergolini, který leží na kopci nad mořem. Pobřeží je velmi členité, je zde mnoho ostrůvků. Pláže jsou skalnaté, ale upravené s prostory na slunění a vstupy do vody. V blízkosti Vrsaru leží město Poreč, Rovinj a Limský kanál (Limský fjord). Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vrsar na Wikimedia Commons Oficiální stránky města Vrsar Turistické sdružení
Vrsar

Vrsar (italiensk: Orsera, tysk: Orser) er en by og kommune i Kroatien med omkring 2.100 indbyggere. Den er beliggende på den vestlige kyst af halvøen Istrien, 40 km nord for halvøens største by Pula. Byen har flere gange været start- og målby ved cykelløbet Istrian Spring Trophy. Personer fra Vrsar Lino Červar, håndboldtræner Eksterne henvisninger
Vrsar

Vrsar (Italian and Venetian: Orsera) is a seaside village and a municipality in Istria, west Croatia, located 9 kilometers south of Poreč. The historical center is located on top of a hill, including the St. Martin parish church and the 40-meter high bell tower. In the 20th century, the town expanded down the hill, into the surrounding area. It is a popular summer destination with large campsites, private accommodation units and a modern marina. It is the home of the large Koversada Naturist Campsite, the oldest in Istria. Municipality The municipality consists of Vrsar as the largest settlement and 8 villages in the interior, including Begi, Bralići, Delići, Flengi, Gradina, Kloštar, Kontešići and Marasi. Funtana, the nearby coastal town, was a part of the Vrsar municipality until 2006. Town council has 11 representatives elected every four years. Local government is based in a refurbished historical building in the central Degrassi Square. Demographics According to the 2021 census, its population was 1,923. with 1,535 living in the town proper. It was 2,162 in 2011. The municipality consists of the following settlements: Language Although though the Government of the Republic of Croatia does not guarantee official Croatian-Italian bilinguialism here, the statute of Vrsar itself does. History Vrsar was part of the Republic of Venice (1420-1797), then of the French Kingdom of Italy firstly, and Illyrian Provinces till 1814. After the fall of Napoleon, it was part of the Austrian Littoral up to 1915 then became part of Kingdom of Italy (1918–1947) after which it was part of Yugoslavia until 1991 when incorporated in the Republic of Croatia. Naturist Park Until 2025, the Koversada Naturist Park was located 2 kilometers south of Vrsar. It had over 1100 camping emplacements, 350 with their own water and 600 with internet connections. It was situated in ninety hectares of olive groves on the shore and on a tiny island. It was linked to the town by a tourist train. In 2025 Koversada was turned into a mainly textile campsite "Koversada Covered" while a small part of the campsite is still a naturist site "Koversada uncovered". Notable people Francesco Carpenetti (born 1942), Italian footballer Lino Červar (born 1950), Croatian handball coach Egidio Grego (1894–1917), Italian aviator Antonio Quarantotto (1897–1987), Italian swimmer References
Vrsar

Vrsar (en italien : Orsera) est un village et une municipalité située dans le comitat d'Istrie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 703 habitants (en comptant les habitants de Funtana, une localité qui possède aujourd'hui le statut de municipalité), dont 75,47 % de Croates et le village seul comptait 1 872 habitants. Histoire Localités En 2006, la municipalité de Vrsar comptait 9 localités : Begi Bralići Delići Flengi Gradina Kloštar Kontešići Marasi Vrsar Personnalités liées à Vrsar Le peintre Edo Murtic (1921-2005) y possédait son atelier d'été et séjourna régulièrement à Vrsar à partir de 1963. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité (Croatie) Comitat (Croatie) Liste des villes de Croatie Liens externes Site officiel Vrsar l'office du tourisme Portail de la Croatie
Vrsar

Vrsar (Italiaans: Orsera; Duits: Orser) is een gemeente en stadje aan de kust van Istrië niet ver van Poreč in Kroatië. Dichtbij ligt het dorp Funtana. De bevolking telde in 2001 2703 mensen, en het stadje is voornamelijk bekend bij toeristen. Voor de kust van Vrsar liggen 18 onbewoonde eilandjes die begroeid zijn met zeldzame mediterrane planten. De hotels van Vrsar liggen vlak bij de zee langs de mooie stranden. Het heeft een havenboulevard, Obala Marsala Tita. Ook het grootste naturisten-resort van Europa, Koversada, ligt hier vlak bij. Geschiedenis Vrsar was vroeger het vakantieverblijf van diverse bisschoppen en pausen en de roemruchte Casanova bracht tweemaal een bezoek aan de stad. Ook was het een handelscentrum. Na de Romeinen kwamen de Oost Goten. In 538 kwam het onder Byzantijns bestuur. Van de 10de tot de 18de eeuw was het Vaticaan de baas. Later kwam het onder bestuur van de bisschoppen van Poreč. Bezienswaardigheden Sint Maartenskerk uit de 19de eeuw Stadshoofdpoort bij de Foska kerk Romaanse Mariabasiliek Limski Kanaal Brioni eilanden Geboren Antonio Quarantotto (1897-1987), zwemmer Externe link Website van Vrsar
Gmina Vrsar

Vrsar (wł. Orsera) – gmina w Chorwacji, w żupanii istryjskiej. W 2011 roku liczyła 2162 mieszkańców. Miejscowości Miejscowości wchodzące w skład gminy Vrsar: Begi Bralići Delići Flengi Gradina Kloštar Kontešići Marasi Vrsar (wł. Orsera) Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna (chorw.)
Comuna Vrsar, Istria

Vrsar este o comună în cantonul Istria, Croația, având o populație de 2.162 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Vrsar avea 2.162 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (72,71%) erau croați, existând și minorități de afiliați religios (12,67%), sârbi (3,93%), italieni (2,73%) și albanezi (1,99%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 1,39% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (73,4%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (11,38%), musulmani (3,7%) și ortodocși (3,47%). Pentru 6,85% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Vrsar

Vrsar (italijansko Orsera) je istrsko naselje/mestece z okoli 1500 prebivalci in pristanišče na Hrvaškem, sedež istoimenske občine z okoli 2000 prebivalci, ki upravno spada pod Istrsko županijo. Geografija Vrsar leži severno od Limskega kanala ob obalni cesti Poreč -Rovinj okoli 9 km južno od Poreča. Na koncu 50-meterskega pomola, ki stoji na obali maršala Tita, stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: B Bl(2) 5s. V kraju je marina - Marina Vrsar z globino morja do 14 m. Marina ima 270 privezov in lahko sprejme plovila dolga do 25 metrov. Tu je tudi 35 tonsko dvigalo in servis za popravilo ladijskih motorjev. Na valobranu stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 2s. Zgodovina Na okoliških vzpetinah (Martuzol, Jugovec in druge) so ostanki ilirskih stavb. Od rimskega naselja Ursaria, ki je stalo na področju današnjega Vrsarja so vidni ostanki v pristanišču in njegovi okolici (skladišča, ter druge stavbe, vodovod, Villa rustica). V zgodnjem srednjem veku je bil Vrsar zgledno urejeno mesto v lasti poreškega škofa, ki je imel v Vrsarju svojo rezidenco. Od srednjeveških fortifikacij so ohranjena zahodna vrata, pri katerih je slikovita cerkvica sv. Marije iz 12. stol., ki spada v vrsto najpomembnejših romanskih stavb v Istri. Demografija Sklici Viri Tretjak, Donatella; Fachin, Niki (2004). Istraː Cres, Lošinjːzgodovinsko-umetnostni vodnik: zgodovina in kultura 50 istrskih občin. Bruno Fachin, Trst. COBISS 2069228. ISBN 88-85289-67-3. Vinčec, Milan (2009). Istra: Koper, Izola, Piran: kulturno turistični vodnik. Koper, Arsvideo. COBISS 246454272. ISBN 978-961-269-087-8. Longyka, Primož; in sod. (2011). Matej Zalar (ur.). Potepanja 4, Slovenska in hrvaška Istra. Ljubljana: As-Press. COBISS 255995904. ISBN 978-961-92578-5-2. Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Врсар

Врсар (итал. Orsera) је приморски град и морска лука у западној Истри, Република Хрватска. Географија Лежи 8 km јужно од Пореча и северно од Лимског канала. По архитектури представља типичан пример медитеранског рибарског места. Од обале, терасасто се уздижу насеља, која при врху завршавају црквом са посебним црквеним звоном (итал. Campanile). Осим туризма, развијен је риболов и виноградарство. Јужно од Врсара се налази и најпознатији нудистички камп у Југославији — Коверсада, где је у своје време боравио и славни Казанова. Пред Врсаром се налази група од 18 мањих, ненасељених и медитеранским биљкама густо обраслих острва. Haceљa Беги (итaл. Beghi), Бралићи (bralici), Врсар (Orsera). Градина (Gerolda), Делићи (Delici). Клоштар (San Michele di Leme), Контешићи (Contessici), Мараси (Marassi) и Фленги (Prodani). Иcтopиja Од римског насеља Ursaria остало је је трагова у луци и у ближој околини Врсара (вила рустика и акведукт). У раном средњем веку Врсар (Orsera), је био утврђен град, посед и летња резиденција поречких бискупа, који га држе од 983. до 1772. године. Насеље се формирало на падини брежуљка, на врху којег је каштел. Од градских утврђења сачувана су, осим каштела, само западна градска врата. Романичка тробродна црква Св. Марије подигнута је у XII веку, недалеко од темеља старохришћанске цркве. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Врсар је имала 2.162 становника, од чега у самом Врсару 1.771. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Врсар је имало 1.624 становника, следећег националног састава: Литература Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе Званични веб-сајт
Estadi Poljud

L'Estadi Poljud (croat: Gradski stadion u Poljudu, Estadi Municipal de Poljud) és un estadi esportiu de la ciutat d'Split (Croàcia). Està situat al barri de Poljud i és la seu del club Hajduk Split. Va ser inaugurat el setembre de 1979, i té una capacitat per a 33.987 espectadors. Inicialment, la seva capacitat arribava als 55.000, que s'amplià fins els 62.000 durant els anys vuitanta, abans de la reducció ocasionada per fet de convertir totes les localitats en seients. Va ser la seu del Campionat d'Europa d'atletisme de 1990. El novembre de 2015, l'estadi va ser reconegut oficialment com a patrimoni cultural. L'octubre de 2024 s'anuncià la remodelació de l'estadi. Referències