NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Эспланада (отель, Загреб)

Отель Эспланада (хорв. Hotel Esplanadeе) — исторический роскошный отель в Загребе, столице Хорватии, построенный в 1925 году для размещения в нём пассажиров знаменитого поезда «Восточный экспресс», курсировавшего между Парижем и Стамбулом. История В 1917 году был объявлен международный конкурс, в котором приняли участие ряд выдающихся архитекторов того времени, в том числе австриец Адольф Лоос. Победителем стал немецкий архитектор Отто Рениг, первоначальный проект которого был потом изменён загребским архитектором Дионисом Сунко. При этом ныне большинство загребцев считают, что именно Сунко был архитектором этого здания Прекрасной эпохи. Гостиница получила название «Эспланада», что изначально означает «открытое пространство», вероятно, потому, что она была возведена на обширной равнине, располагавшейся к западу от вокзала. Отель «Эспланада» был центром общественной жизни Загреба, особенно в 1920-е годы, когда он пользовался популярностью среди влюблённых. Согласно городской легенде, в этой гостинице состоялось первое хорватское стриптиз-шоу в рамках прощального вечера итальянского графа. В отеле «Эспланада» выступали известные певцы, в том числе Иво Робич. Во время Второй мировой войны гостиница находилась в пользовании у гестапо и вермахта. В 1964 году отель был переименован в Hotel Esplanade Intercontinental, став частью международной сети гостиниц InterContinental. В 1967 году в нём было открыто казино, а в следующем году он был признан лучшим среди 62 отелей InterContinental в Европе и на Ближнем Востоке. В 1975 году отель был удостоен медали с золотым венком от президента Иосипа Броз Тито. В том же году у InterContinental появилась ещё одна гостиница в Загребе (ныне известная как The Westin Zagreb), а несколько лет спустя «Эспаланада» перестала входить в эту сеть. На протяжении всего XX века гостиница служила местом проведения важнейших светских мероприятий хорватской столицы. В «Эспланаде» останавливались многие всемирно известные личности, в том числе Чарльз Линдберг, Жозефина Бейкер, Лоренс Оливье, Вивьен Ли, Вуди Аллен, королева Елизавета II, Ричард Никсон, Никита Хрущёв, Альфред Хичкок, Луи Армстронг, Элла Фицджеральд, Катрин Денёв, Орсон Уэллс, Ричард Бёртон, Ив Монтан, Клифф Ричард, участники группы Iron Maiden, Мик Джаггер и участники группы The Rolling Stones, а также Айк и Тина Тёрнеры . Отель послужил местом съёмок американского мини-сериала 1983 года «Ветры войны» и американского телефильма 1988 года «Большой побег 2: Нерассказанная история». В 1990-х отель был приватизирован, а в 2002 году его приобрела австрийская WSF-Gruppe. В 2002 году «Эспланада» закрылась на капитальный ремонт, открывшись вновь 18 мая 2004 года под названием The Regent Esplanade Zagreb. В 2012 году гостиница перестала относиться к сети Regent и с того момента работает независимо от какой-либо сети отелей. В 2012 году сайт путешествий Tripadvisor признал «Эспланаду» лучшим хорватским отелем по всем трём категориям (лучший отель, лучший сервис и лучший роскошный отель). Примечания Ссылки esplanade.hr — официальный сайт Эспланада Страница на Facebook
Хотел Еспланаде

Хотел Еспланаде је историјски луксузни хотел у Загребу, изграђен 1925. године у близини Главног колодвора у Загребу за смештај путника Оријент експреса. Историја Хотел са пет звездица, један од најстаријих у Загребу, свечано је отворен 22. априла 1925. године у стилу ар деко у загребачкој „зеленој потковици”, скупу међусобно повезаних зелених површина у главном граду Хрватске. Дизајниран је да прими путнике Оријент експреса, пошто два загребачка хотела тих година нису имала довољно капацитета за смештај. Међународни конкурс за његову изградњу 1917. године привукао је архитекте попут Адолфа Лоса, али је на крају додељен Оту Ренигу, иако је дизајн модификовао Хрват Дионис Сунко, признат као главни архитекта хотела Еспланаде. Изграђен је за 26 месеци. У првој половини 1950-их поново је изграђен и отворен за јавност 1957. Током своје историје угостио је бројне личности из целог света, као што су Елизабет Тејлор, Анита Екберг, Вивијен Ли, Ричард Бартон, Хју Лори, Орландо Блум, Жозефина Бекер, Луј Армстронг, Џо Кокер, Хосе Карерас, Тина Тарнер, Марија Калас Лени Кравиц, Шакира, Орсон Велс, Алфред Хичкок, Вуди Ален, Ричард Никсон, Алберт од Монака, Хилари Клинтон, Чарлс Линдберг, Дејвид Бекам, Кристијано Роналдо и Пеле, између осталих. Године 1989. у хотелу је прослављен Дан заљубљених, који је послужио да се ова прослава уведе у земљу. Био је то и први хотел у Хрватској са веб-страницом. Прошао је трансформацију између 2002. и 2004. године, када су га рестаурирали загребачки архитекти и фирма за унутрашњу архитектуру MKV Design која је додала модеран дизајн. Земљотрес који је 22. марта 2020. погодио Загреб оштетио је фасаду хотела, као и подове и неке собе. Поново је отворен средином маја 2020. Услуге и објекти Хотел има 208 соба са простором за вежбање, сауном, масажама, козметичким третманима и друго. Press Reader зона нуди часописе и новине, има два ресторана и бар. Располаже са дванаест сала за састанке и догађаје, међу којима се издваја Смарагдна дворан, капацитета до 400 људи. Има услугу изнајмљивања електричних тротинета и електричне пуњаче за Теслу и Порше. Мобилна апликација хотела омогућава да се резервише, наручи услуга у соби и слично. Хотел је прилагођен кућним љубимцима. Награде Хотел Еспланаде добио је дванаест награда од часописа Condé Nast Traveler између 2007. и 2014. укључујући награду читалаца, златну листу и најбољи хотел у Хрватској, као и награде World Luxury Hotel Award, TripAdvisor и Expedia. Ресторани унутар хотела такође су добили препоруке Мишелиновог водича, а кувар Ана Гргић је награђена од стране Gault&Millau Restaurant Guide. Галерија Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Esplanade Zagreb Hotel

Esplanade Zagreb (укр. Еспланаде Загреб) — історичний готель класу люкс у Загребі (Хорватія). Історія У 1917 році був оголошений міжнародний тендер, в якому взяли участь ряд видатних архітекторів, в тому числі знаменитий австрійський архітектор Адольф Лоос, який, однак, не переміг. Переможцем став Отто Рехніг з Німеччини. Його плани були змінені загребським архітектором Діонісом Сунком. Сьогодні більшість людей вважають, що Сунко був архітектором цієї будівлі. Готель отримав назву esplanade, що перекладається як «поле», мабуть, тому що будівля побудована на величезній рівнині на захід від головної залізничної станції столиці. Готель був центром соціального життя Загреба, особливо в 1920-х роках. Відомі співаки, у тому числі Іво Робич, виступали у цьому готелі. Під час Другої світової війни Esplanade використовувався гестапо і Вермахтом. У 1964 році готель був перейменований на Esplanade Intercontinental, ставши частиною мережі Inter-Continental Hotels. 1968 року номінований на звання найкращого готелю серед 62 інтерконтенентальних готелів Європи і Близького Сходу. У 1990-х роках готель був приватизований, а 2002 року його придбала австрійська WSF-GRUPPE. Готель закрився 2002 року на велику реконструкцію і знову відкрився 18 травня 2004 року як The Regent Esplanade Zagreb. У 2012 році названий найкращим готелем Хорватії в усіх трьох категоріях (найкращий готель, найкращий сервіс і найкращий розкішний готель) за версією TripAdvisor. Примітки
Náměstí bána Jelačiće

Náměstí bána Jelačiće (chorvatsky Trg bana Jelačića) je hlavní náměstí v Záhřebu, metropoli Chorvatska. Svůj název nese po bánu Josipu Jelačićovi, který spravoval zemi v 19. století. Záhřebané mu s oblibou říkají "Jelačić plac".[zdroj?] Náměstí se nachází v samém centru města, v historické části Záhřebu, která je známa pod názvem Dolní město (chorvatsky Donji Grad). Náměstí dominuje jezdecký pomník bána Josipa Jelačiće. Historie Náměstí, které existovalo již v 17. století, bylo roku 1866 doplněno pomníkem bána Josipa Jelačiće, který byl zhotoven v C. k. umělecké slévárně ve Wiedenu. Autorství pomníku bývá připisováno Antonu Fernkornovi, ale je možné, že původní návrh prošel úpravami od jeho nástupce Franze Pönningera. O její umístění usilovali především zástupci města loajální monarchii, ačkoliv četní obyvatelé Záhřebu proti ní tehdy protestovali.[zdroj?] V souvislosti s rozvojem tramvajové sítě se i Jelačićovo náměstí dočkalo tramvajového spojení s celým městem. Tramvajová trať byla vybudována napříč náměstím ve směru východ-západ (vychází ze třídy Ilica a ústí v ulici Nikole Jurišića), později během rekonstrukce byla přesunuta k jižnímu okraji náměstí. Z této tratě také odbočuje trať do Pražské ulice (chorvatsky Praška ulica). V roce 1947 byl pomník odstraněn. Komunistická moc označila Jelačiće za kolaboranta rakouského režimu. Pro vzmáhající se socialistický realismus byla tato postava navíc značně nevhodná. Prostranství bylo také přejmenováno, a to na Náměstí republiky (srbochorvatsky Trg republike). Roku 1987 se v Záhřebu konala Univerziáda. Během příprav na tuto sportovní akci byla rekonstruována celá řada veřejných prostranství v centru města. Nové podoby se dočkalo proto i Jelačićovo náměstí (zřízení např. pěší zóny). Odkryty byly navíc i některé starší prvky, odstraněné během dřívějších rekonstrukcí. Obnovena byla také i fontána, nacházející se na východním okraji náměstí. Během roku 1989 se v souvislosti s pádem monopolu komunistické moci začalo stále častěji diskutovat o tom, jestli by se pomník bána Jelačiće neměl na náměstí vrátit. Ačkoliv komunisté zahájili v tisku rozsáhlou kampaň proti znovuumístění chorvatského bána do prostřední části náměstí, po svobodných volbách v roce 1990 už jejich hlas mohl být jen stěží slyšet. V říjnu 1990 tak byl pomník symbolicky (opakování odkrytí z roku 1866) znovu slavnostně odhalena a náměstí nese opět Jelačićovo jméno. Došlo ale ke změně orientace celého pomníku, dříve byl orientován mečem k severu (k Maďarsku a Vídni), nyní k jihu. V současné době je náměstí klíčovým centrem záhřebského společenského života a konají se tu různé kulturní a společenské události. Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Náměstí bána Jelačiće na Wikimedia Commons
Ban-Jelačić-Platz

Der Ban-Jelačić-Platz (kroatisch Trg bana Josipa Jelačića) ist der zentrale Platz der kroatischen Hauptstadt Zagreb und wurde nach Ban Josip Jelačić benannt. Er befindet sich in der Zagreber Unterstadt (Donji grad). In den Ban-Jelačić-Platz münden von Westen die Ilica-Straße, von Nordwesten die Pavle-Radić-Straße (ulica Pavla Radića), von Norden die kleineren Straßen Splavnica und Harmica, von Nordosten die ulica Bakačeva, von Osten die Nikola-Jurišić-Straße (ulica Nikole Jurišića) sowie von Süden die kleinere Prager Straße (Praška) und Gaj Straße (Gajeva). Der Platz gilt als der bedeutendste Treffpunkt der Zagreber Bevölkerung. Hier findet auch regelmäßig der Markt statt. Der Platz ist nur teilweise mit Privatfahrzeugen erreichbar. Daher kommen die Zagreber größtenteils mit der von ZET betriebenen Straßenbahn Zagreb hierher. Tagsüber fahren die Linien 1, 6, 11, 12, 13, 14, 17 und nachts die Linien 31, 32 und 34. Geschichte Architektur Der Platz besteht seit dem 17. Jahrhundert. Verschiedene Architekturstile erinnern hier an die Geschichte unter Österreich-Ungarn: Bauwerke aus Klassizismus, Wiener Sezession, aber auch aus der Moderne. Das derzeit älteste Gebäude (Hausnummer 18) wurde im Jahr 1827 erbaut. Name Nach der Niederschlagung der 1848er Aufstände wurde der Platz mit dem Namen des kaisertreuen Volkshelden Joseph Jelačić von Bužim benannt und behielt diesen auch nach dem Zusammenbruch der Donaumonarchie. Erst mit dem erneuten Sieg Jugoslawiens gegen Österreich im Zweiten Weltkrieg wurde von der Föderativen Volksrepublik Jugoslawien unter Tito im Kampf gegen die deutschfreundlichen und kommunismusfeindlichen Teile der kroatischen Bevölkerung wie auch gegen die Reste der Ustascha der Name des Platzes in Platz der Republik (Trg Republike) geändert. In Zagreb empfand die große Mehrheit dies als Beschneidung der kroatischen Identität und Nationalität. So wurde nach dem Tod Titos und dem Zusammenbruch des Kommunismus die Rückumbenennung als Ausdruck der Befreiung begrüßt. Der Name ist heute unumstritten. Reiterdenkmal Auf dem Platz befindet sich die große Reiterstatue des Ban Josip Jelačić. Die Skulptur wurde vom österreichischen Künstler Anton Dominik Fernkorn geschaffen und am 19. Oktober 1866 eingeweiht. Demonstrativ zeigte der Säbel des Feldherrn in Richtung Budapest. Im Jahr 1947 wurde die Statue von der damaligen kommunistischen Regierung Jugoslawiens entfernt, da Jelačić nicht als historisch zu würdigende Persönlichkeit angesehen wurde, weil er als kaiserlicher Loyalist führend an der Niederschlagung der Revolution von 1848 beteiligt war. Antun Bauer rettete die Statue vor der Zerstörung, indem er sie in den Kellerräumen der Galerie Gliptoteka versteckte. Kurz vor der Erlangung der staatlichen Unabhängigkeit Kroatiens wurde die Statue am 16. Oktober 1990 an ihrem ursprünglichen Platz wiedererrichtet und der Platz erhielt seinen alten Namen zurück. Allerdings wurde die Richtung der Statue geändert: der Säbel des Feldherren zeigt nun weg vom alten Gegner Ungarn nach Süden. Weblinks Ban-Jelačić-Platz – Fotos + Infos
Plaza Ban Jelačić

La plaza Ban Jelačić (en croata: Trg bana Josipa Jelačića o Trg bana Jelačića, pronunciado bâːn jɛ̌lat͡ʃit͡ɕ) es la plaza central de la ciudad de Zagreb, Croacia, llamada así en honor al ban Josip Jelačić. Se conoce coloquialmente como Jelačić plac (derivado de Platz, plaza en alemán), o simplemente Trg ("la plaza"). Se sitúa bajo el casco antiguo de Zagreb (Gradec y Kaptol) y al sur del Mercado Dolac, en la intersección de Calle Ilica al oeste, la Calle Radićeva al noroeste, las pequeñas calles Splavnica y Harmica al norte, la Calle Bakačeva al noreste, la Calle Jurišićeva al este, la Calle Praška al sudeste y la Calle Gajeva al sudoeste. Es el centro de la zona peatonal del centro de Zagreb. Historia La plaza ha existido desde el siglo XVII. Su primer nombre fue Harmica. Contiene edificios de diferentes estilos, como clasicismo, secesión o modernismo. El edificio más antiguo es el 18 de la Plaza Ban Jelačić, construido en 1827. La plaza tiene una gran estatua del ban Josip Jelačić a caballo, realizada por el escultor austriaco Anton Dominik Fernkorn. Las autoridades austriacas instalaron originalmente la estatua el 19 de octubre de 1866, a pesar de las protestas de los concejales de Zagreb.[cita requerida] También causó malestar entre los húngaros, quienes veían a Jelacic como un traidor. La estatua fue retirada en 1947 porque el nuevo gobierno comunista de Yugoslavia acusó a Jelačić de "servidor de intereses extranjeros".​ Antun Bauer, conservador de la Gliptoteka, lo guardó en el sótano de la galería. La plaza se renombró Trg Republike (Plaza de la República). La Universiada de 1987 se celebró en Zagreb, que renovó y revitalizó la ciudad.​ La plaza fue repavimentada con sillares y se hizo parte de la zona peatonal del centro. Parte de la corriente Medveščak, que había circulado bajo el alcantarillado desde 1898, fue destapada por los trabajadores. Esta parte formaba la fuente Manduševac que también se cubrió en 1898. La plaza en la actualidad El 11 de octubre de 1990, durante la desintegración de Yugoslavia y después de las elecciones de 1990 de Croacia, el papel histórico de Jelačić se volvió a considerar positivo y la estatua se devolvió a la plaza, pero en la parte norte, mirando hacia el sur. El nombre de la plaza se volvió a cambiar a su segundo nombre, en honor a Josip Jelačić. La plaza es el punto de encuentro más frecuente para los habitantes de Zagreb. Parte de la zona peatonal, no se puede acceder con el coche, pero es el centro principal de los tranvías. Las líneas ZET 1, 6, 11, 12, 13, 14, 17 pasan por la plaza de día, y las líneas 31, 32 y 34 por la noche. Muchos de los edificios de la plaza tienen fachadas antiguas que necesitan renovación. A menudo las obras se cubren con grandes anuncios. La plaza contiene la fuente Manduševac en su parte este. Durante Navidad, La plaza se adorna con árboles de Navidad y luces. Galería de imágenes Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Plaza Ban Jelačić.
Place Ban-Jelačić

La place Ban-Jelačić (en croate, Trg Bana Jelačića) est la place centrale de Zagreb, la capitale de la Croatie. Elle est nommée en l'honneur du Ban Josip Jelačić. La place est située en dessous de la ville haute (Gornji Grad), au sud du marché Dolac à l'intersection d'Ilica à l'ouest, de Radićeva au nord-ouest, de Jurišićeva à l'est, de Gajeva et Praška au sud. C'est le centre de la zone piétonne de Zagreb. La statue équestre située au centre de la place se trouvait dirigée au nord contre les envahisseurs hongrois. Elle fut démontée pendant la période de la seconde Yougoslavie. En 1991 la statue retrouva son emplacement d'origine mais, cette fois-ci dirigée vers le sud. Portail de la Croatie
Jelačić bán tér

A Jelačić bán tér vagy a Petőfi Sándor által elterjesztett magyaros írásmóddal Jellasics tér (horvátul Trg bana Jelačića) Zágráb főtere, melyet Josip Jelačić (a magyarban elterjedt írásmód szerint Joszip Jellasics) horvát bánról neveztek el. Hivatalos neve mellett Jelačić plac (a plac a horvátban német jövevényszó; Platz németül teret jelent) vagy csak az egyszerű Trg („a tér”) nevet is használják. A tér Zágráb óvárosában, a Felsőváros (Gradec) és a Káptalandomb (Kaptol) közelében, közvetlenül a Dolac piactól délre található. Nyugatról az Ilica, északnyugatról a Pavla Radića, északról a kisebb Splavnica és Harmica, északkeletről a Bakačeva, keletről a Nikole Jurišića (Jurisics Miklós), délkeletről a Praška, végül délnyugatról a Ljudevita Gaja utca torkollik bele. A zágrábi belváros gyalogosövezetének központja. Története A tér a 17. század óta létezik, első ismert neve Harmica. A teret határoló épületek között található klasszicista, szecessziós és modern stílusú is. A legrégebbi épület a 18-as szám alatti, mely 1827-ben épült. A téren áll Josip Jelačić bán nagyméretű lovasszobra, az osztrák Anton Dominik Fernkorn alkotása. A szobrot eredetileg 1866. október 19-én állították fel az osztrák hatóságok a zágrábi tanács tagjainak ellenállása mellett. Ekkor a szobor észak felé nézett, amit sokan úgy értelmeztek, hogy kardját fenyegetőleg Magyarország, illetve Budapest felé mutatja, emlékeztetve a szabadságharc idején betöltött szerepére (valójában Budapest északkeleti irányban van). A szobrot 1947-ben eltávolították a kommunista jugoszláv hatóságok, mivel Jelačićot osztrák kollaboránsnak bélyegezték. A szobrot Antun Bauer, a Gliptoteka galéria kurátora a galéria pincéjében helyezte el. A teret átnevezték Köztársaság térre (Trg Republike). Az 1987 nyarán Zágrábban megrendezett Universiade alkalmából számos felújítást hajtottak végre a városban. A teret kő burkolattal látták el, ekkor lett a belvárosi sétálóövezet része. Az 1898 óta fedett Medveščak-patak egy részét újra láthatóvá tették a Medveščak-kúttal együtt. Jugoszlávia felbomlása és az önálló horvát nemzetgyűlés megválasztása után ismét újraértékelték Jelačić szerepét, a teret újra a bánról nevezték el és 1990. október 11-én szobrát is visszaállították, ezúttal dél felé fordítva. Ennek egyesek ismét politikai tartalmat tulajdonítanak, miszerint ez egyfelől egy Magyarországnak tett gesztus, másfelől most az új ellenség, Belgrád felé csap a bán kardja (valójában Belgrád keletre és nem délre helyezkedik el). A mai tér A tér ma a legkedveltebb találkozóhely Zágrábban. Mivel a sétálóövezet része, gépkocsival nem lehet megközelíteni, viszont a villamosvonalak fő csomópontja: nappal az 1, 6, 11, 12, 13, 14, 17, éjszaka a 31, 32, 34 viszonylatok haladnak át rajta. Az teret körülvevő épületek homlokzatát folyamatosan felújítják, ezalatt óriáshirdetések takarják az állványzatot. A Manduševac-kút a tér keleti felén található. Galéria Jegyzetek
Piazza Ban Jelačić

Piazza Ban Jelačić (in lingua croata: Trg bana Jelačića) è la piazza principale di Zagabria (Croazia). È intitolata al bano Josip Jelačić. Posizione È situata nella parte settentrionale del distretto cittadino di Donji grad (città bassa), sotto i quartieri di Gornji Grad (città alta) e Kaptol. A breve distanza si trovano anche il mercato Dolac e la Cattedrale di Zagabria. Storia La storia della piazza iniziò nel 1641, quando venne istituito un nuovo mercato presso una pianura alle pendici della città alta. Nel corso del tempo, intorno al mercato vennero costruiti edifici e vie di accesso. Il luogo, inizialmente chiamato Manduševec, fu successivamente chiamato Harmica. Nel 1826, il mercato del bestiame venne trasferito presso l'attuale parco Zrinjevac. Nel 1848 la piazza assunse l'attuale denominazione. Una grande statua raffigurante il bano Josip Jelačić a cavallo, creata dallo scultore austriaco Anton Dominik von Fernkorn, fu installata il 19 ottobre 1866 dalle autorità austriache, nonostante alcune proteste dei locali. Nel 1891, sul lato meridionale della piazza, venne creato un passaggio per i tram trainati da cavalli, sistema di trasporto che fu sostituito da tram elettrici tra il 1910 e il 1911. La piazza cambiò nome nel 1946 diventando Trg Republike (Piazza della Repubblica), mentre un anno dopo la statua di Jelačić venne rimossa in quanto il governo della neonata Repubblica Federativa Popolare di Jugoslavia considerò la figura dello stesso Jelačić come un servitore di interessi stranieri. Dopo la seconda guerra mondiale, il traffico automobilistico attraverso la piazza si intensificò, tuttavia 1975 la piazza divenne un'area pedonale. Con l'assegnazione dell'Universiade 1987 alla città di Zagabria, la città si rinnovò dal punto di vista infrastrutturale, e la piazza venne ripavimentata con blocchi di pietra. Durante il percorso che portò allo scioglimento della Jugoslavia e a seguito delle elezioni parlamentari croate del 1990, il ruolo storico di Jelačić venne riconsiderato positivamente e la piazza tornò ad essere a lui intitolata. In questo nuovo contesto storico e politico la statua equestre non veniva più interpretata, come alle sue origini, in chiave anti-ungherese, ma come simbolo di contrasto e resistenza al dominio comunista. Con questo significato l'11 ottobre 1990 la statua tornò ad essere posizionata in piazza. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Piazza Ban Jelačić Collegamenti esterni Piazza Ban Jelačić sul sito web dell'ufficio turistico di Zagabria, su infozagreb.hr. URL consultato il 4 aprile 2021 (archiviato dall'url originale il 1º marzo 2021).
Plac bana Josipa Jelačicia w Zagrzebiu

Plac bana Josipa Jelačicia (chorw. Trg bana Josipa Jelačića) – centralny plac stolicy Chorwacji, Zagrzebia. Plac otoczony przede wszystkim secesyjnymi i modernistycznymi, wielopiętrowymi kamienicami. W centrum stoi konny pomnik Josipa Jelačicia (1801–1859) – chorwackiego hrabiego i bana. W kierunku zachodnim z Trgu wybiega jedna z najdłuższych i najważniejszych handlowych ulic Zagrzebia – Ilica. W pobliżu znajdują się najważniejsze zabytki chorwackiej stolicy, m.in. Katedra Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny, czy Uspinjača. Plac jest także jednym z najważniejszych węzłów zagrzebskiej sieci tramwajowej. Nazwę nadano w 1848, jeszcze za życia bana. Podczas II wojny światowej zmieniono imię na Plac Republiki. Do obecnej nazwy wrócono w 1990. Przypisy Bibliografia Zagreb, plan miasta, wyd. Turistička Zajednica Grada Zagreba, Zagrzeb, 2010 JarosławJ. Swajdo JarosławJ., JoannaJ. Stovrag JoannaJ., Chorwacja - praktyczny przewodnik, Bielsko-Biała: wyd. Pascal, 1999, s. 34, ISBN 83-87696-63-3, OCLC 749244721 .
Praça Ban Jelačić

A Praça Ban Jelačić (Trg Bana Jelačića) é a praça central de Zagreb, capital da Croácia. O seu nome é uma homenagem ao Ban Josip Jelačić (1801-1859), herói nacional da Croácia. A praça fica situada na cidade alta (Gornji Grad), a sul do mercado Dolac na interseção das ruas Ilica a oeste, Radićeva a noroeste, Jurišićeva a leste, e Gajeva e Praška a sul. É o centro da zona pedonal de Zagreb. A estátua equestre no centro da praça estava antigamente virada a norte, contra os invasores húngaros. essa estátua foi removida durante o período da II República Jugoslava, mas em 1991 foi reposta, desta vez virada para sul. Galeria Referências