NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Crkva sv. Petra u Kaštel Novome

Crkva sv. Petra nalazi se u ulici sv. Petra od Klobučca, u Kaštel Novome, Grad Kaštela. Opis Župna crkva sv. Petra u Kaštel Novom je trobrodna bazilika sa stilskim obilježjima historicizma. Jedna je od najvećih dalmatinskih crkava građenih tijekom 19. st. u povijesnim slogovima. Gradnja je započeta 1871. godine prema projektu arhitekta Josipa Slade, a dovršena je početkom 20. st. Zapadno pročelje ima šiljati zabat ukrašen romaničkim i gotičkim dekorativnim elementima. Današnja crkva sv. Petra kao strukturalne elemente zadržala je i ostatke prvotne jednobrodne crkve izgrađene u 17. st., a značajno pregrađene u prvoj polovici 18. st. Zvonik klasicističkih obilježja građen je odvojeno od korpusa crkve. Gradnja zvonika je završena 1860. godine te se projekt gradnje pripisuje Vicku Andriću. Zaštita Pod oznakom Z-4304 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Petra u Nerežišćima

Crkva sv. Petra nalazi se u Nerežišćima na Braču. Crkva je poznata turistička atrakcija zbog stabla crnog bora koji raste na krovu apside crkve. Opis Crkva sv. Petra, sagrađena 1413., je jednobrodna gotička građevina s polukružnom apsidom. Građena je pravilnim redovima priklesanog kamena i pokrivena krovom od kamenih ploča. Na pročelju su vrata s jednostavnim kamenim okvirom i dvostrukim nadvojem s gotičkom lunetom. Na nadvoju je reljefni križ upisan u medaljon. Sa strana vrata su manji kvadratni prozori. Sred zabata se ističe gotički zvonik na preslicu s vijencima romaničkog profila. Unutrašnjost je presvođena prelomljenim gotičkim svodom, a sačuvana je zidana oltarna pregrada. Na oltaru je renesansni reljef Krunjenja Bogorodice sa sv. Petrom i sv. Pavlom, rad bračkog kipara Nikole Lazanića iz 1578. godine. Stablo bora na krovu Na krovu apside se nalazi stablo crnog bora (Pinus Nigra), visoko oko 170 cm. Stablo je, nakon Zlatnog rata, jedan od najfotografiranijih motiva na otoku Braču, nakon Zlatnog rata, kao i jedan od najčešćih motiva na razglednicama Nerežišća. Smatra se da je borić niknuo krajem 19. stoljeća. Godine 1969. je proglašen spomenikom prirode, kao rijedak primjerak drveća. Zaštita Pod oznakom Z-4453 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Roka u Sutivanu

Crkva sv. Roka nalazi se u Sutivanu na Braču. Opis Crkva sv. Roka podignuta je u 17. stoljeću na dominantnom položaju nad Sutivanom kao zavjetna crkva protiv kuge. Jednobrodna crkva je obnovljena u 19. stoljeću te joj je dodan zvonik uz pročelje. Kameno pročelje je jednostavno komponirano s profiliranim portalom i bogato ukrašenom rozetom. U unutrašnjosti su zavjetne slike brodova spašenih u oluji. Zaštita Pod oznakom Z-3429 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori
Crkva sv. Roka u Vrboskoj

Crkva sv. Roka je rimokatolička crkva u Vrboskoj na Hvaru. Opis Crkva sv. Roka izgrađena je u zapadnom dijelu naselja Vrboska, na padini nad uskom uvalom, a na samom ulazu u mjesto s jugozapadne strane, na putu koji iz naselja vodi u prostrano Starigradsko polje. Crkva je građena 1577. godine, najmlađa je među vrbovačkim crkvama i ima odlike pučkog baroka. Jednobrodna građevina zasvođena je zidanim šiljastim svodom, ima apsidu kvadratičnog oblika na zapadu i glavno pročelje s ulazom na istoku. Atipična orijentacija crkve uvjetovana je urbanističkim smještajem crkve u odnosu na naselje, tako da je građevina glavnim pročeljem okrenuta prema središtu naselja. Na glavnom pročelju je jednostavan ulaz s kamenim pragovima, flankiran s dva prozora pravokutnog oblika, a vidljive su i znatno oštećene konzolno ugrađene kamene klupčice, kakve su postojale i u čitavoj duljini sjevernog pročelja, no danas su otučene, jer uz crkvu prolazi cesta koja se povremeno koristi i za kolni promet. Sjeverni zid crkve je bez otvora, dok je na južnom pročelju jedan izduženi prozor u kamenim pragovima, oblikovan u tipologiji zakašnjelog gotičkog prozora. Crkva je zidana priklesanim kamenom u horizontalnim redovima nejednakih visina, a dvostrešni krov je pokriven kamenim pločama. U osi istočnog pročelja diže se jednodijelni zvonik na preslicu baroknog oblikovanja. Podnožje preslice sastavljeno je od dva dijela koji su odijeljeni polukružnim vijencem. Otvor za zvono je polukružan, ukrašen volutama i biljnim ornamentom. Iznad otvora je istaknuti, profilirani vijenac nad kojim je atika ukrašena ornamentom s biljnim motivom. Unutrašnjost crkve je presvođena zidanim šiljastim svodom, a žbuka je u unutrašnjosti crkve otučena. Triumfalni luk građen je od kamenih klesanaca kao šiljasti luk, oslonjen na kamene profilirane imposte. Svetište je svođeno šiljastim svodom, a u njemu je je trodijelni drveni barokni oltar s kipovima sv. Roka, sv. Fabijana i sv. Sebastijana, atribuiran Urbanu de Surgge, bavarskom majstoru iz prve polovice 17. stoljeća. Oltarna menza je kamena, intarzirana polikromiranim kamenom. Pod crkve popločan je kamenim pločama iz vremena gradnje. Zaštita Pod oznakom Z-6281 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Kaštel Slavić u Grohotama

Kaštel Slavić naziv je za kulu u naselju Grohote na otoku Šolti, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Kula u Grohotama sagrađena je u 17. st. i sastoji se od dvije spojene kule. Najprije je sagrađena istočna, trokatna, kvadratnog tlocrta pokrivena četverostrešnim krovom. U prizemlju kule je bila cisterna presvođena bačvastim svodom. Sa zapadne strane dograđena je nova, četverokatna kula pravokutnog tlocrta. Na najvišem katu imala je četiri breteša, na sjevernom i južnom dijelu po jedan, a na zapadnom dijelu dva koja su se dobrim dijelom sačuvala. U prizemlju zapadne kule također je bila cisterna s dvije pravokutne komore presvođene bačvastim svodom sačuvane do danas. U 18. st. nakon što je kaštel izgubio obrambenu ulogu koristi se za stanovanje. Danas se u njoj nalaze prostorije općine Šolta. Zaštita Pod oznakom Z-4770 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Jurja Mučenika u Rakovcu

Crkva sv. Jurja Mučenika je rimokatolička crkva u općini Rakovec i zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Crkva je gotička barokizirana građevina čije srednjovjekovno porijeklo potvrđuje sačuvan gotički sloj, počevši od tlocrtne dispozicije broda i užeg poligonalno zaključenog svetišta poduprtog kontraforama do elemenata poput gotičkog južnog bočnog portala. Barokizacijom oko 1750. godine povećana je i presvođena, te dobiva novi krov i zvonik, smješten sjeverno uz svetište. Crkva je u cijelosti svođena češkim kapama. U unutrašnjosti se nalazi vrijedan barokni inventar. Zaštita Pod oznakom Z-2630 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Stjepana u Prgometu

Crkva sv. Stjepana s grobljem nalazi se u Prgometu u zaleđu Trogira. Opis Crkva je jednobrodna građevina s izduženim prezbiterijem i polukružnom apsidom građena u tradiciji kasnobaroknih crkava Zagore. Pročelje je jednostavno, kameno, sa središnjim ulazom flankiranim četvrtastim prozorima i trodijelnom preslicom za tri zvona na vrhu zabata. U osi ulaza je rozeta, poviše nje uzidan križ, a na vrhu kružni prozor s cvjetnim uzorkom. Nad bočnim prozorima ugrađena je starija profilacija s polukružnim jastukom. Nad vratima je natpisna ploča s tekstom o gradnji crkve: Na južnom pročelju je još jedan ulaz, te ulaz u svetište. Na groblju oko crkve je sačuvano nekoliko ukrašenih stećaka i križeva što ukazuje na kasnosrednjovjekovnu nekropolu koja se zasigurno prostirala oko gotičke crkve. Interijer U interijeru je na zapadu betonsko pjevalištena masivnim stupovima. U Tri niše na glavnom oltaru su kipovi sv. Stjepana, sv. Mihovila i sv. Blaža (tirolski). Iza kipa sv. Stjepana je oltarna pala sa slikama "Kamenovanje sv. Stjepana" i "Bogorodica s Djetetom" s apliciranim zavjetnim krunama iz 18. stoljeća. Na oltaru je drveno svetohranište u rokoko maniri. Na bočnom sjevernom oltaru je kip Bezgrešnog začeća BDM, a na južnom drveno raspelo. Od preostalog inventara vrijedi istaknuto još dvije grafike postavljene uz trijumfalni luk: Srce Marijino i Srce Isusovo te slika Bogorodice s Djetetom nekog lokalnog autora. Od obrednih predmeta sačuvan je srebrni kalež iz 16. ili početka 17. stoljeća s čvorom ukrašenim glavicama anđela. Povijest Crkva je bila je izgrađena daleko prije 19. stoljeća, ali je bila zapuštena, pa je Pavao Andreis u 17. stoljeću opisuje kao "otrcanu uspomenu". Polovicom 18. stoljećaje bila proširena, ali loše, što je u vizitaciji 1756. zabilježio trogirski biskup Didak Manola. Crkva tada nije imala zvonik nego je zvono visjelo pred vratima na gredama. Imala je srebrni kalež, kožnati antependij i šćavet. Sadašnja crkva je podignuta 1863., kako je uklesano na natpisu. Zaštita Pod oznakom Z-2901 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Trojstva kod Nerežišća

Crkva sv. Trojstva nalazi se kod Nerežišća na Braču. Opis Crkva sv. Trojstva smještena je na uzdignutom humku u nerežiškom polju jugozapadno od Jurjeva brda. U 17. stoljeću uz nju su boravili pustinjaci, a kasnije poljički svećenici glagoljaši. Jednobrodna građevina s polukružnom apsidom presvođena je bačvastim svodom. Na pročelju je uzidana kamena rozeta i tranzena, a vrh zabata pročelja je kamena preslica. U 19. st. je ožbukana s naglašenim ugaonim kamenjem i polukružno zasvedenim ulazom. Po morfološkim odlikama ubraja se u jednostavne romaničke građevine 12. st. Zaštita Pod oznakom Z-4780 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Vida u Velom Grablju

Crkva sv. Vida nalazi se na otoku Hvaru, u brdima između Hvara i Staroga Grada, nedaleko sela Velog Grablja. Opis Crkva je romanička, jednobrodna građevina s polukružnom apsidom i natpisom na pročelju iz 1205. godine. Najstarija je stojeća crkva na otoku Hvaru. Ističe se romaničkim portalom s lunetom zaključenom srpastim lukom. Inventar crkve nije sačuvan. Unutar crkve, lijevo od ulaza je uzidana kamena škropionica. Na škropionici je krug unutar kojeg je natpis "Ave Maria, Asperges". Po sredini natpisa je križ s raširenim završecima, karakterističan za ranokršćansko razdoblje, pa se po križu i slovima može naslutiti starost škropionice. Riječi stare grabaljske molitve upućuju na tradiciju štovanja kulta sv. Vida pri ovoj crkvici. Proporcije tlocrta ove crkvice, unutar broda, su 2:3, a proporcije glavnog, zapadnog, ulaznog pročelja 1:1. Bačvasti svod zauzima točno polovicu visine crkvice, a središte pročelja je na sredini portala na donjem rubu arhitrava. Bočna pročelja su u omjeru 1:2, a tlocrt je trapeznog oblika, pri čemu je zapadna strana šira od istočne pred apsidom. Povijest Crkvica se oblikom uklapa u poznati tip ranosrednjovjekovnih crkvica na Braču i Hvaru. Otočna predaja navodi za crkvu da je "od Grkah sagradjena bila“, odnosno da je na mjestu sadašnje crkve postojala starija crkva, no spomen Grka ne upućuje nužno na antičke Grke koji su osnovali Stari Grad, već označava stanovništvo prije dolaska Hrvata. Današnja crkvica sv. Vida izgrađena je donacijom obitelj Gazzari, koja je, zajedno s obitelji Ozoris, bila uključena u osnivanje sela Velo Grablje. Iako nema pisanih dokaza o vremenu izgradnje, smatra se da je izgrađena 1452. godine. Crkva je temeljito renovirana 1875. godine. Zaštita Pod oznakom RST-0454-1970. zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. oca Nikole u Lipnici

Crkva sv. oca Nikole je pravoslavna crkva u naselju Lipnica koje je u sastavu općine Rakovec i zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Crkva potječe iz 1795. godine, a obnovljena je u nekoliko navrata tijekom 19. i početkom 20. st. Jednobrodna je građevina pravokutnog tlocrta s poligonalno zaključenim svetištem i predvorjem, nad kojim je zvonik. Prostor broda svođen je lažnim drvenim bačvastim svodom. Sačuvan je ikonostas i nekoliko pojedinačnih ikona. Zaštita Pod oznakom Z-2489 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Benedikta u Donjem Stupniku

Crkva sv. Benedikta u Donjem Stupniku rimokatolička je crkva u naselju Donji Stupnik koje je u sastavu općine Stupnik. Crkva je zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra U naselju Donji Stupnik, na blago povišenom platou, neposredno uz raskrižje povijesnih putova, nekada ograđena cinktorom, a danas neprimjerenim zidom, smještena je kapela Sv. Benedikta. Na ovoj lokaciji bila je drvena kapelica sagrađena 1650. godine koju će zamijeniti zidana, sagrađena već krajem 17. stoljeća, točnije 1696. godine. Položena u smjeru istok-zapad eksponirana je i značajna u krajobraznim vizurama. Zaštita Pod oznakom Z-2910 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Galerija Izvori
St. Roch Chapel, Sveta Nedelja

The Chapel of St. Roch stands in Sveta Nedelja, Croatia and was first mentioned in 1668. It is a valuable example of a harmonious Baroque structure with a rectangular layout and rectangular sanctuary and small bell tower from 1927 that stands above the facade. All the facades of the chapel are ornamented with shallow white fluting and a simply profiled final frieze. The greatest value of the chapel is the impressive and restored Baroque altar of St. Roch from 1751, covering the entire wall of the sanctuary. The pulpit and organ, constructed by famous Slovene builder Anton Scholz, are also very valuable. Organs The organ in the Chapel of St. Roch is a historical organ from 1799, with 7 registers, one manual and without a pedal, and is the work of Celje master builder Anton Scholz. It is a mechanical system, with a slider chest. The magnificently carved curtains over the pipe openings are deserving of special attention. This is one of the rare organs of this type in Croatia, and in 2012, it was completely restored in the Heferer workshop. See also Church of the Most Holy Trinity, Sveta Nedelja Old parish house "Crkvenjak" Sveta Nedelja Zagreb County References
Kapela sv. Roka u Svetoj Nedelji

Kapela sv. Roka je rimokatolička crkva u Svetoj Nedelji. Opis Kapela je smještena uz glavnu cestu u središtu naselja. Pravokutnog je tlocrta, orijentirana u smjeru sjever-jug, s glavnim portalom na sjevernom pročelju. Portal je uokviren kamenim polukružnim dovratnikom sa zaglavnim kamenom na kojem je uklesana 1728. godina. Sva su pročelja kapele ukrašena plitkim bijelim lezenama i jednostavno profiliranim završnim vijencem. Unutrašnjost kapele svođena je križnim svodovima između dvije pojasnice. Iznad ulaznog dijela je smješteno zidano pjevalište oslonjeno na dva manja stupa i otvoreno s tri polukružne arkade. Kapela sv. Roka vrijedan je primjer barokne crkve skladnih proporcija i sažetog prostora. Zaštita Pod oznakom Z-1458 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Kurija Mirnovec

Kurija Mirnovec je kurija u naselju i gradu Samoboru, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Slobodnostojeća visoka dvokrilna prizemnica s podrumom „L“ tlocrta, okružena je parkom i voćnjakom. Stariji pravokutni korpus sagrađen je u 18. st. u tipičnoj tlocrtnoj i oblikovnoj tradiciji kurija tog vremena s glavnom stambenom prostorijom „palačom“ u sredini s istaknutim arkadnim rizalitom prema parku i sporednim prostorijama prema dvorištu. Od 1820. g. u vlasništvu je obitelji Reiser, a krajem 19.st. dograđeno je sjeverno krilo. Kurija ima kulturno povijesnu vrijednost kao jedno od sastajališta samoborskih iliraca. . Zaštita Pod oznakom Z-1468 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori
Crkva Svih Svetih u Pražnicama

Crkva Svih Svetih nalazi u selu Pražnicama, općina Pučišća, otok Brač. Opis Crkvu Svih Svetih u Pražnicama podigao je Antun Mihovilović 1638. g. kako govori natpis na nadvratniku. Crkva u stilu zakašnjele gotike smještena je u središnjem dijelu naselja zvanom Selo. Jednobrodna građevina s polukružnom apsidom zidana je pravilnim kamenim kvaderima i presvođena bačvastim svodom. Dvostrešni krov pokriven je lomljenim kamenim pločama. Jednostavni kameni portal s profiliranim vijencem flankiran je s dva mala pačetvorinasta prozora. Nad portalom je kamena rozeta, a sred pročelja zidani zvonik na preslicu. Zaštita Pod oznakom Z-6510 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva Sedam žalosti Blažene Djevice Marije u Prepolnu

Crkva Sedam žalosti Blažene Djevice Marije je katolička crkva u naselju Prepolno koje je u sastavu grada Sveti Ivan Zelina i zaštićeno kulturno dobro Opis dobra Crkva je sagrađena 1807. godine u oblicima baroknog klasicizma kao jednobrodna građevina pravokutnog tlocrta zaobljenih kutova s užim svetištem zaključenim stiješnjenom apsidom, sakristijom i zvonikom na glavnom pročelju. U cijelosti je svođena. Barokni oltar velikih dimenzija prekriva začelni zid svetišta i najvrjedniji je dio inventara. Zaštita Pod oznakom Z-1878 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Antuna Padovanskog u Gustelnici

Crkva sv. Antuna Padovanskog je katolička crkva u naselju Gustelnica koje je u sastavu grada Velika Gorica i zaštićeno kulturno dobro Opis dobra Crkva sv. Antuna Padovanskog u Gustelnici smještena je na blagoj uzvisini uz glavnu cestu. Sagrađena je 1888. prema nacrtima Hermana Bollea na mjestu starije građevine. To je jednobrodna drvena crkva s nižim i užim svetištem zaključenim trostranom apsidom. Ispred glavnog pročelja nalazi se trijem na četiri rezbarena stupa nad kojim se uzdiže pravokutni tornjić. Pokrivena je dvostrešnim krovištem. Nad lađom se nalazi tabulat, a svetište ima drveni svod s rebrima. Crkva i njezin inventar oblikovani su u zagrebačkoj Obrtnoj školi u stilu tradicijskog graditeljstva s historicističkim elementima. Predstavlja vrijedan primjer drvene sakralne arhitekture turopoljskog kraja. Zaštita Pod oznakom Z-3527 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Tri kralja u Kominu

Crkva sv. Tri kralja je rimokatolička crkva u naselju Komin koje je u sastavu grada Sveti Ivan Zelina. Opis Proštenjarska barokna crkva s cinktorom je jednobrodna nadsvođena građevina poligonalno zaključenog svetišta formiranog u širini broda sa zvonikom u središnjoj osi glavnog pročelja. Prvotna zidana kapela iz 1669. godine obnovljena je 1726. kada dobiva današnji oblik. Duž sjeverne strane nižu se sakristija, poligonalno zaključena kapele sv. Elizabete te dvije manje kapele sv. Tri kralja i sv. Roka. Sačuvan je vrijedan figuralni oslik interijera, stucco-dekoracija i inventar baroknih obilježja koji formiraju cjelovit barokni ambijent. Vrijednosti crkve pridonosi i cinktor, čija je specifičnost što osim uobičajenog niza arkada prema dvorištu i na vanjskoj strani ima formirane trjemove za potrebe trgovanja na proštenjima. Zaštita Pod oznakom Z-2487 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Švicarska kuća u Zagrebu

Švicarska kuća, poznata i pod nazivom "Tirolska kuća", je jednokatnica u park-šumi Maksimir. Građena je prema nacrtu Franza Schüchta, od 1841. godine do jeseni 1842. godine. Prizemlje je od tesanog kamena, a kat od grubo tesanih hrastovih greda, opasan drvenim balkonom poduprtim s po četiri drvena nosača. Pod strehom je također balkon. Dvodijelno krovište pokriveno je škriljevcem. Kuća pripada stiliziranoj rustikalnoj arhitekturi. Na katu je Haulikov salon, izrađen od drvene oplate i bogato izrezbarenog baroknog stropa koji je pribavio Michael Sebastian Riedl iz augustinskog samostana u Klosterneuburgu kao poklon prepozita Jakoba Ruttenstocka. Prozori i balkonska vrata ukrašeni su s 12 vitraja s prizorima švicarskih i tirolskih krajolika koje je izveo Antun Kothgasser prema predlošcima Antuna Gurka. Kuću je Javna ustanova "Maksimir" obnovila 2005. godine, a trenutačno (2020.) se opet obnavlja. Zaštita Zgrada je zaštićeno kulturno dobro. Izvori Vanjske poveznice
Dvorac Erdödy u Jastrebarskom

Dvorac Erdödy u Jastrebarskom je višeslojni objekt u gradu Jastrebarskom, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Dvorac Erdödy, okružen parkom s ribnjakom i nekolicinom gospodarskih objekata, smješten je u blizini glavnog jastrebarskog trga. Riječ je višeslojnom objektu čiju izgradnju započinje ban Matija Gereb u razdoblju od 1483. do 1489. godine. Obitelj Erdödy, koja ulazi u posjed jastrebarskog vlastelinstva u prvoj polovici 16. stoljeća, dograđuje ga i barokizira. Danas je to četverokrilna građevina s pravokutnim dvorištem u sredini koje je omeđeno arkadno rastvorenim dvorišnim fasadama četiriju krila. Od četiri cilindrične kule na uglovima dvije su u potpunosti očuvane. Dvorac Erdödy izuzetno je vrijedan primjer nizinskog kaštela kontinentalne Hrvatske, koji objedinjuje stambenu i fortifikacijsku funkciju. Zaštita Pod oznakom Z-1574 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori
Erdődy-várkastély (Jasztrebarszka)

Az Erdődy-várkastély egy 15. századi főúri kastélyépület Horvátországban, Jasztrebarszka városában. Fekvése A város központjában álló Szent Miklós templomtól nyugatra, a Reka-patak hídján átkelve egy nagy park közepén található. Története Az Erdődy várkastély a város legrégibb műemléke. Elődjét, Jasztrebarszka várát a török ellen 1483 és 1489 között építtette Geréb Mátyás horvát bán. 1519 és 1922 között az Erdődy család tulajdona volt. Hosszú története során többször is átépítették és bővítették. A legjelentősebb átépítés 1592-ben történt, Erdődy Tamás horvát bán nevéhez fűződik. Ekkor alakult ki a mai négyszögletes várkastély két zömök kerek saroktornyával. Mai állapota A várkastély a Reka-patak mellett, egy kisebb kiemelkedésen fekszik. Az északi oldal sarkain egy-egy nagyméretű saroktorony található. A bejárata keleten van, a kapu fölött az Erdődyek címerével. A kapu tükrében máig fennmaradtak az egykori felvonóhíd láncát tartó csigák nyílásai. A kapun belépve, egy mély kapuudvarba juthatunk, melynek két oldaláról egy-egy lépcsősor vezet fel az emeleten körbefutó, árkádsoros, boltozott galériára, ahonnan az egykori lakóhelyiségek nyíltak. Az egyébként növényzettel dúsan benőtt udvar közepén, egy szépen faragott kávájú kút található. A kastély épületének helyiségei meglehetősen romos állapotban vannak, helyenként beszakadt síkfödémekkel. A földszinti és a torony helyiségei boltozottak. A várkastély belső udvarát különleges akusztikájú, barokk oszlopokkal tagolt árkádos csarnok határolja. Az építtető Erdődy Tamást megörökítő emléktábla a bejárattól balra látható. Néhány, a kastélyból származó tárgy és bútor a városi múzeumban van kiállítva. A várkastélyt tíz hektáros szép angolpark övezi, mely a helyiek kedvelt sétálóhelye. Galéria Források Jasztrebaszka hivatalos oldala Archiválva 2011. augusztus 17-i dátummal a Wayback Machine-ben (horvátul) A kastély a Varak.hu oldalán Archiválva 2017. július 17-i dátummal a Wayback Machine-ben