NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Crkva sv. Benedikta na Marjanu

Ruševine crkve sv. Benedikta na Marjanu, ostaci nekadašnje crkvice na sjevernoj strani Marjanskom poluotoku, nalaze se na predjelu uvale Bene koja je dobila svoje ime po ovoj crkvi. Opis Vanjska je dužina crkve iznosila 8,20 m, a vanjska širina 4,60 m. Debljina zidova bila je 60 cm. Vanjske bočne plohe crkve bile su raščlanjene plitkim nišama (pet na svakome zidu). Unutarnje raščlanjenje ostaje nepoznato zbog maloga stupnja sačuvanosti, ali se prema ostatcima žbuke pretpostavlja trodijelna podjela s dvama parovima unutrašnjih lezena. Na temelju ulomaka liturgijskoga namještaja (ulomak kapitela oltarne ograde sa stepenastom profilacijom) i karakterističnih plitkih niša koje raščlanjuju vanjske plohe, crkva se datira u 11. stoljeće. Izvan crkve pronađeni su ostatci pokojnika ukopanih direktno u zemlju te se pretpostavlja postojanje manjega groblja formiranog oko crkve. Otkriće i restauracija Arheološkim istraživanjima 2002. i 2004. otkriveni su i konzervirani ostaci crkve izgrađene krajem 11. ili početkom 12. stoljeća, s polukružnom apsidom na istočnoj strani. Oltarni stup s rupama za moćnik vraćen je na originalno mjesto unutar ostataka crkve. Vanjski oblik apside nije bilo moguće utvrditi. Pretpostavljen je i rekonstruiran pravokutni oblik jer je znatno više rasprostranjen u ranosrednjovjekovnoj Dalmaciji. Pokretni arheološki materijal pohranjen je u Muzej hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu. Nakon istraživanja izvorni temeljni ostatci crkve konzervirani su i prekriveni geotekstilom, a iznad su restaurirani zidovi do otprilike pola metra visine. Restauriran je i oltarni stipes koji je postavljen na pretpostavljeno prvobitno mjesto. Ostatci crkve vraćeni su i u kultnu funkciju na blagdan sv. Benedikta, 11. srpnja, 2004. godine. Povijest U povijesnim izvorima, crkva se prvi put spominje 1362. godine u vizitaciji Nikole iz Augubija, a iz vizitacije splitskog nadbiskupa Foconija († 1602.) doznaje se da je bila devastirana još u 16. stoljeću. U povijesnim izvorima crkva se spominje na lokaciji in Monte Seranda, de Monte, suplus monlem Mergnani i de Mergnano prope ripam maris. U 17. stoljeću zabilježeno je njezino ruševno stanje, a krajem 18. stoljeća crkva je bila sasvim porušena i poslije zatrpana pod marjanskom cestom. U popisu ranosrednjovjekovnih crkava u Dalmaciji, među više od četiri stotine zabilježenih naslovnika, ime sv. Benedikta iznimno je rijetko, a splitska crkva sv. Benedikta na Marjanu pripada tim rijetkim primjerima. Zaštita Pod oznakom Z-6122 zavedeni su kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "arheološka baština". Izvori Vanjske poveznice Crkve na Marjanu - marjan-parksuma.hr Arhivirana inačica izvorne stranice od 14. siječnja 2018. (Wayback Machine) Marjanske crkvice - visitsplit.com Marasović, T. i Marasović-Alujević, M. - Srednjovjekovni predio Bene u Splitu
Crkva sv. Roka u Splitu na Peristilu

Crkva sv. Roka je zgrada rimokatoličke crkve u Splitu, Hrvatska. Nalazi se uz istočnu stranu Peristila, središta Dioklecijanove palače, na adresi Krešimirova. Opis Jednobrodna kamena građevina nastala je, prema natpisu na nadvratniku 1516. godine, adaptacijom romaničke kuće iz 13. stoljeća. Renesansna je pročelja. Sjeverni je zid ostao od izvorne romaničke kuće. Južni zid sadrži ugrađeni dio kolonade trijema decumanusa Dioklecijanove palače. Sve do početka se uz crkvu sv. Roka nalazila s južne strane crkva sv. Barbare iz 15. stoljeća nakon čijeg su rušenja 1880. godine, na južnom pročelju crkve sv. Roka otvorena dva otvora s lučnim završetkom. Danas nema vjersku funkciju. Zaštita Pod oznakom Z-3423 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao sakralna graditeljska baština. Izvori Vanjske poveznice
Kulmerovi dvori

Kulmerovi dvori su arhitektonsko zdanje podno Sljemena u zagrebačkom naselju Šestine. Prostiru se na 55 000 četvornih metara. Povijest Prema povijesnim izvorima, vlastelin Stjepko Gregorijanec, tadašnji vlasnik Medvedgrada, nakon velikoga potresa 1590. godine preselio se u novoizgrađenu kuriju u Šestinama. Od XVII. st. u njemu su obitavali knezovi Zrinski. Grof Petar Zrinski dogradio je dvorac u kasnorenesansnom stilu. Kasnije su, u XVII. i XVIII. st. u dvorcu živjele obitelji Turovicz, Mikulić, Čikulin te plemići Sermage, a Ivan Emil Kulmer postao je vlasnikom dvorca i imanja ženidbom za Juditu, groficu Sermage. Posljednji vlasnik iz obitelji Kulmer izgubio je dvorac izvlaštenjem u SFRJ. Završetkom Domovinskog rata, Kulmerova kći tražila je povrat imovine, ali je izgubila spor s Gradom Zagrebom. Zemljište zajedno s dvorcem kupio je poduzetnik Ivica Todorić 1999. godine. Poveznice Dodatak:Popis hrvatskih dvoraca i utvrda Kulmeri Izvori
Kuća Jelaska

Kuća Jelaska je kuća u Splitu, Hrvatska. Nalazi se na adresi Trg Gaje Bulata 6. Opis dobra Stambeno-poslovna trokatnica nasuprot zgrade Hrvatskog narodnog kazališta Split, izgrađena je 1911. za poznatog splitskog obrtnika Josipa Jelasku, prema projektu prof. Jurja Botića. Iako skromnih secesijskih obilježja, ima istaknute urbanističke vrijednosti. Sa zgradom Kazališta na zapadu, samostanskim sklopom na sjeveru, te polurazrušenim bastionom Priuli na jugu, uobličuje Kazališni trg. Zaštita Pod oznakom Z-5388 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao profana graditeljska baština, stambene građevine. Izvori
Kuća Krstulović

Kuća Krstulović je kuća u Splitu, Hrvatska. Nalazi se na adresi Rooseveltova 3. Opis Sagrađena je 1932. godine. Arhitekt je Josip Kodl. Jednokatnica s vrtom iz 1932., projektanta Josipa Kodla, istaknuti je primjer stambene arhitekture moderne u Splitu. Ističe se poštovanjem svih elemenata arhitekture moderne: formom, materijalom i funkcionalnošću, uz diskretne i u duhu moderne prerađene citate tradicionalne arhitekture podneblja u kojem je nastala. Zaštita Pod oznakom Z-5159 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao profana graditeljska baština. Izvori
Palača Grisogono

Palača Grisogono je palača u Hrvatskoj, u Splitu, na adresi Krešimirova 8. Opis Pripada staroj splitskoj plemićkoj obitelji Grisogono. Sagrađena je na uglu gdje Krešimirova ulica (dio rimskog decumanusa) izlazi na Peristil Dioklecijanove palače. Današnja palača Grisogono samo je dio velike romaničke obiteljske palače iz 13. stoljeća, pregrađene obiteljskim diobama. U drugoj je polovici 15. stoljeća obnovljena u gotičkom slogu. Obnova se vezuje uz krug Jurja Dalmatinca i njegovog najistaknutijeg suradnika Andriju Alešija. Početkom 21. stoljeća palača Grisogono je obnovljena, zajedno s oslikanim gotičkim stropovima na prvom i drugom katu palače. Gotički stropovi Svaki strop se sastoji od 22 grede, 42 čeone daske i stropnih dasaka ukrašenih letvicama ukupne površine 35 metara kvadratnih. Stropovi leže na 16 kamenih profiliranih konzola dimenzija 18 x 19cm. Konzole su klesane i ukrašene motivima animalnih maski i vegetabilnim ornamentom koji ukazuje na djelovanje Nikole Firentinca i njegove radionice. Zaštita Pod oznakom Z-5205 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro – pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao profana graditeljska baština. Galerija Izvori
Vila Gaje Bulata

Vila Gaje Bulata je vila u Splitu, Hrvatska, na adresi Bihaćka 4 i 8. Opis Građena je od 1880. do 1886. godine za Gaju Bulata, prvog narodnjačkog gradonačelnika Splita i istaknutog preporoditelja Hrvata u Dalmaciji. Arhitekt je Juraj Botić. Percipiralo se i da je djelo Augusta Thare. Splitski graditelj Ante Bezić projektant je rekonstrukcije i adaptacije vile te uređenja vrta 1886. godine. Ladanjska vila s tornjem, bez istaknutih ukrasa na pročelju, odaje neostilske sjevernjačke utjecaje. Prostrani vrt bio je oblikovan dijelom po uzoru na talijanske, a dijelom na engleske vrtove, ali je danas znatno smanjen novogradnjom na istočnoj strani koja je potpuno zaklonila pogled na kuću. Stilski namještaj iz kuće u kojoj je Gajo Bulat živio do svoje smrti 1900.godine, čuva se u Muzeju grada Splita. Zaštita Pod oznakom Z-5400 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao profana graditeljska baština. Izvori
Zgrada Meteorološke postaje u Splitu

Zgrada Meteorološke postaje je zgrada u Splitu, Hrvatska. Nalazi se na Marjanu, na prvom vrhu. Opis Građena je od 1925. do 1926. godine. Projektirao ju je češko-hrvatski arhitekt iz Splita Josip Kodl. Amblematska je zgrada s prvim modernim ravnim krovom u Splitu i Hrvatskoj. Prvi je predstavnik njegova opusa na kojem su do izražaja došle arhitektonske ideje koje je zastupao – armiranobetonska konstrukcija, žbuka, ravni krov, kubističko oblikovanje, kolorizam. Kodlove su građevine odisale dahom modernizma, avangarde, funkcionalizma i kubizma. Izgrađena je na inicijativu Eralda Marchija, inženjera s Hvara, koji je bio prvi i dugogodišnji upravitelj. Projekt je iz 1924., a građena je 1925. – 1926. na istaknutom mjestu unutar park-šume Marjan, na rubu kamene klisure. Prvo je izvedeno djelo arhitekta Josipa Kodla u Splitu i najavljuje odlike arhitekture moderne koju upravo Kodl donosi u Split: kubističko oblikovanje volumena, armiranobetonska konstrukcija, žbuka i ravni krov - prvi izvedeni u Splitu. Koloristička obrada pročelja prinosi izrazitim likovnim vrijednostima građevine što je, uz kompoziciju volumena i ostale navedene značajke, čini izuzetno skladnom i promišljenom arhitektonskom minijaturom. Zaštita Pod oznakom Z-5399 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao profana graditeljska baština. Izvori
Zgrada Ribarnice u Splitu

Zgrada Ribarnice u Splitu nalazi se na adresi Kraj sv. Marije / Obrov 5. U zgradi je smještena splitska Ribarnica. Opis Zgrada splitske Ribarnice izgrađena je 1890. prema projektu Ante Bezića, na mjestu starih daščara u kojima se prodavala riba. Ribarnica je podignuta na 360 m2 u predjelu Obrov. Zgrada ima tlocrt nepravilnog četverokuta. Glavni je ulaz na istočnom pročelju u manjoj ulici, dok zapadno pročelje gleda na poljanu prema Marmontovoj ulici. U središnjoj osi istočnog pročelja su vrata jednostavne profilacije s polukružnim lukom u središtu kojega je zaglavni kamen s grbom grada Splita, a sam ulaz naglašen je i motivom trokutastog zabata. S obje strane glavnog ulaza je po jedan veliki prozor također lučnog završetka i jednostavne profilacije. Ostala pročelja imaju samo po jedna vrata od kojih su ona sjeverna zazidana, južna koriste samo ribari i trgovci, a zapadna vrata, naknadno otvorena, komuniciraju s poljanom koja je također u funkciji otvorene ribarnice. Dvostrešno krovište s rešetkastim veznicama velikog raspona i s bazilikalnim osvjetljenjem počiva na željeznim stupovima - nosačima s kapitelima koji su sastavni dio unutrašnjosti ribarnice. Interijer je do danas zadržao izvorni izgled: kameno popločenje i pultove za prodaju ribe. Iako vanjštinu zgrade splitske ribarnice karakterizira u osnovi historicističko oblikovanje, ostakljeni krov koji počiva na nosačima i vitkim stupovima od lijevanog željeza, s funkcionalnim bazilikalnim osvjetljenjem i nizom visoko postavljenih otvora za ventilaciju, lijep je primjer inženjerske konstrukcije koncem 19. st. u Splitu. U neposrednoj blizini, u Marmontovoj ulici su: Sumporne toplice Kuća Duplančić Galerija fotografije Fotokluba Split Salon Galić Trg Prokurative Zaštita Pod oznakom Z-5366 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificiranog kao profana graditeljska baština, javne građevine. Izvori Vanjske poveznice
Embajada de España en Croacia

La Embajada de España en Croacia es la máxima representación legal del Reino de España en la República de Croacia. Embajador El actual embajador es Juan González-Barba Pera, quien fue nombrado por el gobierno de Pedro Sánchez el 29 de marzo de 2022. Misión diplomática El Reino de España concentra su actividad diplomática en la Embajada ubicada en Zagreb creada en 1993.​ Además, España tiene dos consulados honorarios en el país ubicados en Dubrovnik y Split. Historia Croacia ha sido un territorio que ha ido incluyéndose en otros estados desde que perdió la independencia en el año 1102 del entonces Reino de Croacia. Tras la dominación húngara (1102-1527) y su inclusión dentro de los dominios de Habsburgo (1527-1868); Croacia se constituyó en un reino autónomo de Austria-Hungría hasta 1918. A partir de esa fecha se unió a otros territorios eslavos para formar Yugoslavia (denominación desde 1929). Con la Segunda Guerra Mundial (1939-1941), la invasión ítalo-alemana de Yugoslavia propició la creación del Estado Independiente de Croacia, proclamado el 10 de abril de 1941.​​ Aunque oficialmente fue un reino con un soberano en la figura de Tomislav II de Croacia de la Casa de Saboya —primo segundo del rey de Italia Víctor Manuel III de Italia—,​ pero éste no poseía en realidad ningún poder y nunca visitó Croacia, por lo que abdicó el 31 de julio de 1943. El verdadero gobernante del nuevo Estado fue Ante Pavelić,​​ que regresó con las tropas italianas de su exilio el 13 de abril de 1941.​ Respecto a sus relaciones con España, el gobierno de Francisco Franco, alineado con las potencias del Eje, reconoció al estado croata y mantuvo representación diplomática entre 1941 y 1944. Tras la reincorporación de Croacia a Yugoslavia, ya como estado comunista, las relaciones al más alto nivel quedaron congeladas hasta 1977 cuando el gobierno español estableció una misión diplomática en Belgrado. Las Guerras Yugoslavas, y dentro de esta la que afectó a Croacia entre 1991 y 1995 propició la independencia de Croacia. A partir de este momento las relaciones entre España y Croacia son buenas. Las relaciones de estos dos países vienen definidas principalmente por la membresía de ambos a la OTAN y a la Unión Europea. Demarcación Croacia era un territorio integrado en el Austria-Hungría y desde 1918 en Yugoslavia y, por tanto, las relaciones se hacían a través de la Embajada española de Yugoslavia. Tras la independencia del país balcánico de la Antigua Yugoslavia, las relaciones diplomáticas entre España y Croacia, 9 de marzo de 1992, las relaciones pasaban a través de la Embajada española en Hungría durante el periodo 1992-1993, hasta que el gobierno español estableció una misión permanente en el país europeo. Véase también Anexo:Relaciones bilaterales de España Anexo:Embajadores de España Misiones diplomáticas de España Referencias
Beretinec

Beretinec je opčina ve Varaždinské župě v Chorvatsku. Opčinu tvoří 4 sídla. V roce 2011 žilo v celé opčině 2 176 obyvatel, v samotné vesnici Beretinec 1 040 obyvatel. Části opčiny Beretinec Črešnjevo Ledinec Ledinec Gornji Odkazy Reference Externí odkazy Oficiální stránky opčiny
Beretinec

Beretinec is a village and municipality in Croatia in Varaždin County. Demographics In the 2021 census, the municipality had a population of 2,049 in the following settlements: Beretinec, population 988 Črešnjevo, population 707 Ledinec, population 175 Ledinec Gornji, population 179 The majority of inhabitants are Croats, making up 98.93% of the population. Administration The current municipal mayor of Beretinec is Nikola Žganec (HNS) and the Beretinec Municipal Council consists of 9 seats. Culture There are currently 7 associations operating in the Municipality of Beretinec: VFD Beretinec Trčka Hunting Society Minifootball club Črešnjevo FC Beretinec Cultural and artistic society "Ježek" Association of winegrowers and fruit growers of Beretinec Municipality "VIV-BER" Volleyball club Beretinec References
Beretinec

Beretinec es un municipio de Croacia en el condado de Varaždin. Geografía Se encuentra a una altitud de 189 m s. n. m. a 86 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 2179 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Beretinec - 1 040 Črešnjevo - 766 Ledinec - 175 Ledinec Gornji - 196 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Beretinec

Beretinec est un village et une municipalité située dans le comitat de Varaždin, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 288 habitants, dont 99,48 % de Croates et le village seul comptait 1 054 habitants. Histoire Localités La municipalité de Beretinec compte 3 localités : Beretinec, Črešnjevo (hr) et Ledinec (hr). Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Beretinec

Beretinec je općina u Hrvatskoj, u Varaždinskoj županiji. Zemljopis Općina Beretinec nalazi se jednim dijelom na brežuljcima Varaždinskog topličkog gorja, a drugim dijelom u nizini rijeke Drave u Hrvatskom zagorju. Općina Beretinec graniči s općinama Vidovec, Varaždin, Sveti Ilija, Novi Marof i Ivanec. Stanovništvo Po popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Beretinec imala je 2288 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja: Beretinec – 1054 Črešnjevo – 824 Ledinec – 410 Nacionalni sastav, 2001. Hrvati – 2276 (99,48) Srbi – 2 Albanci – 1 Slovenci – 1 neopredijeljeni – 2 nepoznato – 6 (0,26) Uprava Povijest Gospodarstvo Poznate osobe Spomenici i znamenitosti Dvorac Šaulovec Obrazovanje Kultura Kulturno-umjetničko društvo Ježek Šport NK Beretinec Izvori Vanjske poveznice Službene stranice
Beretinec

Beretinec falu és község Horvátországban, Varasd megyében. Közigazgatásilag Črešnjevo és Ledinec falvak tartoznak hozzá. Fekvése Varasdtól 7 km-re délnyugatra a Drávamenti-síkság szélén fekszik. Népessége A település népességének változása Története A falu 1920-ig Varasd vármegye Varasdi járásához tartozott, majd a Szerb-Horvát Királyság része lett. 2001-ben a községnek 2288, a falunak 1054 lakosa volt. Kultúra „Ježek” Kulturális és Művészeti Egyesület Sport NK Beretinec labdarúgóklub Nevezetességei A Szent Kereszt Felmagasztalása tiszteletére szentelt kápolnája. A falu területén az Orešek család 19. századi nemesi udvarházának romjai találhatók, melyből mára a boltozott alagsor és a földszint egy része maradt fenn. Dragutin Antolek-Orešek özvegyétől Slava Bertićtől 1893-ban Kussi Antal vásárolta meg és saját sveti ilijai birtokához csatolta. A birtok egy részét 1899-ben Rayman Stefánia vásárolta meg és néhány év után kiárusította a helyi parasztoknak. Az épület 1963-ban már romokban állt. Kulturális műemlék a Koncar utca 2-es számú háza előtti oszlopon álló Pieta. A bevésett felirat szerint az oszlopot J. Šinko állította 1830-ban. Minőségi munka, mely egy ismeretlen szobrászmester alkotása, aki stílusában a még mindig jelenlévő barokkhot áll közel. A Szűzanya szobrát ülő helyzetben, méltóságteljesen ábrázolja, aki nyugodt mozdulattal tartja Krisztus holttestét, amelyet kinyújtott karjaival tart és széttárt térdére fekteti. Külső hivatkozások A község hivatalos oldala Jegyzetek
Comuna Beretinec, Varaždin

Beretinec este o comună în cantonul Varaždin, Croația, având o populație de 2.176 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Beretinec avea 2.176 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (99,49%) erau croați. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,29%) erau catolici, cu o minoritate de protestanți (1,06%). Pentru 0,37% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Беретинец

Беретинец (хорв. Beretinec) — община с центром в одноимённом посёлке на севере Хорватии, в Вараждинской жупании. Население 1054 человека в самом посёлке и 2288 человек во всей общине (2001). Подавляющее большинство населения — хорваты (99,48 %). В состав общины кроме Беретинца входят две деревни - Чрешнево и Лединец. Посёлок находится в 5 км к югу от Вараждина, связан местными дорогами с Вараждиным, Тужно и шоссе D3. К северу от посёлка лежат сельскохозяйственные угодья, к югу начинаются холмистые предгорья Иваншчицы. Примечания Ссылки Официальный сайт посёлка
Беретинец

Беретинец је насељено место и седиште општине у Вараждинској жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Вараждин. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Беретинец је имала 2.176 становника, од чега у самом Беретинцу 1.040. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Беретинец је имало 1.053 становника, следећег националног састава: Спољашње везе
Beretinec

Beretinec är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Varaždin, i den nordöstra delen av landet, 50 km nordost om huvudstaden Zagreb. Beretinec ligger 192 meter över havet och antalet invånare är 1 059. Terrängen runt Beretinec är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad. Runt Beretinec är det ganska glesbefolkat, med 48 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Varaždin, 6,7 km norr om Beretinec. Omgivningarna runt Beretinec är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor
Беретинець

Беретинець (хорв. Beretinec) — населений пункт і громада в Вараждинській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 176 осіб. Населення самого поселення становило 1 040 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Беретинець, до громади також входять: Чрешнєво Лединець Лединець-Горній Клімат Середня річна температура становить 10,10 °C, середня максимальна – 23,78 °C, а середня мінімальна – -5,76 °C. Середня річна кількість опадів – 892 мм. Примітки