NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Desinić

Desinić je selo i istoimena općina u Hrvatskom zagorju, u Krapinsko-zagorskoj županiji. Upravno središte Općine je naselje Desinić. Zemljopis Općina Desinić smještena je u Hrvatskom zagorju. Proteže se na 45 km2. Nalazi se u blizini hrvatsko-slovenske granice (granični prijelaz Miljana). Općinu Desinić čine naselja: Desinić, Desinić Gora, Donji Jalšovec, Donji Zbilj, Dubravica Desinićka, Gaber, Gora Košnička, Gornji Jalšovec, Gornji Zbilj, Gostenje, Grohot, Hum Košnički, Ivanić Desinićki, Ivanić Košnički, Jazbina, Jelenjak, Klanječno, Košnica, Nebojse, Osredek Desinićki, Ravnice Desinićke, Stara Ves Košnička, Šimunci, Škalić Zagorski, Trnovec Desinićki, Turnišće Desinićko, Turnovo, Velika Horvatska. Stanovništvo Po popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Desinić imala je 3478 stanovnika, raspoređenih u 28 naselja: Nacionalni sastav, 2001. Hrvati – 3412 (98,10) Slovenci – 21 (0,60) Srbi – 11 (0,32) Makedonci – 3 Bošnjaci – 2 Česi – 1 Rumunji – 1 Rusi – 1 neopredijeljeni – 10 (0,29) nepoznato – 16 (0,46) Povijest Desinić se nekad zvao Desinje. Desinić se spominje prvi put negdje oko 1334. u statutima zagrebačkog Kaptola, pod imenom "Ecclesia sancti Gheorgii de Zothla" kao sjedište rimokatoličke župe sv. Jurja. U XV. stoljeću vlastelinstvo nad naseljem, poglavito dvorcem Velikim Taborom, pripadalo je grofovima Celjskim, do njihove pogibelji. Kasnije postaju vlasnici grofovija Ratkay. Poznate osobe Đuro Prejac s. Gaudencija Šplajt, katolička redovnica, žrtva komunističkog režima Spomenici i znamenitosti Dvorci Veliki Tabor i Velika Horvatska. Također, kao i u cijelom Zagorju prisutni su sakralni objekti (crkva Svetog Jurja, kapelice i raspela). Obrazovanje U Općini postoji osnovna škola Đure Prejca. Izvori Vanjske poveznice Općina Desinić – službene stranice
Desinić

Desinić is een dorp en gemeente in de streek Hrvatsko Zagorje in Kroatië. De gemeente valt onder de provincie Krapina-Zagorje. In 2001 telde Desinić 3478 inwoners, waarvan 98% Kroaten. Plaatsen in de gemeente Alle inwoneraantallen komen uit het jaar 2001. Ligging De gemeente Desinić strekt zich uit van de gemeente Pregrada tot de Sloveense grens. Externe links Officiële website
Desinić

Desinić – wieś w Chorwacji, w żupanii krapińsko-zagorskiej, siedziba gminy Desinić. W 2011 roku liczyła 367 mieszkańców. Jest położona w Hrvatskim zagorju, na wysokości 219 m n.p.m., 8 km na zachód od Pregrady, u podnóża wzgórza Koštrun. Przepływa przez nią potok Horvatska. Miejscowa gospodarka oparta jest na rolnictwie, przemyśle odzieżowym i tworzyw sztucznych oraz turystyce (w okolicy znajduje się zamek Veliki Tabor). Desinić jest siedzibą Muzeum Hrvatskiego Zagorja. Przypisy
Comuna Desinić, Krapina-Zagorje

Desinić este o comună în cantonul Krapina-Zagorje, Croația, având o populație de 2.933 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Desinić avea 2.933 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,84%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,17% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (89,74%) erau catolici. Pentru 9,0% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Десинич

Десинич (хорв. Desinić) — община с центром в одноимённом посёлке на севере Хорватии, в Крапинско-Загорской жупании. Население 365 человек в самом посёлке и 2915 человек во всей общине (2001). Подавляющее большинство населения — хорваты (98,1 %). В состав общины кроме Десинича входят ещё 27 деревень. Посёлок находится в Хорватском Загорье в холмистой, лесной малонаселённой местности. В 8 км к северо-востоку от Десинича находится город Преграда, в 3 км к западу проходит словенская граница. Посёлок Десинич известен главным образом тем, что рядом с ним (около километра на северо-запад) расположен знаменитый хорватский замок Велики Табор. Города-побратимы — Голешов — Чехия См. также Велики Табор Примечания Ссылки Сайт общины
Desinić

Desinić je naselje na Hrvaškem, ki upravno spada pod občino Desinić Krapinsko-zagorske županije. Lega Naselje leži ob izviru potoka Hrovatska na povprečni višini 208 mnm 8 km zahodno od Pregrade. V bližini stoji srednjeveški Grad Veliki Tabor. Zgodovina Novogotska župnijska cerkev sv. Jurija je bila postavljena leta 1901. V središču naselja stojijo hiše, ki jih je zgradila rodbina Hohnjec pred drugo svetovno vojno, ko je bil Desinić eden od največjih trgovskih središč hrvaškega Zagorja. Po ljudskem izročilu naj bi svojo mladost tu preživljala Veronika Deseniška druga žena Friderika II. Celjskega. Arhivske listine pa govorijo drugače. Veronika naj bi po novejših raziskavah izhajala iz kraja Dišnik, južno od Bjelovarja. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Десинић

Десинић је насељено место и седиште општине у Крапинско-загорској жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Преграда. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Десинић је имала 2.933 становника, од чега у самом Десинићу 367. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Десинић је имало 366 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Десинич

Десинич (хорв. Desinić) – громада і населений пункт в Крапинсько-Загорській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 933 осіб. Населення самого поселення становило 367 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Десинич, до громади також входять: Десинич-Гора Доній Ялшовець Доній Збиль Дубравиця-Десиницька Габер Гора-Кошницька Горній Ялшовець Горній Збиль Гостенє Грохот Хум-Кошницький Іванич-Десиницький Іванич-Кошницький Язбина Єленяк Кланєчно Кошниця Небойсе Осредек-Десиницький Равниці-Десиницьке Стара Вес-Кошницька Шимунці Шкалич-Загорський Трновець-Десиницький Турнище-Десиницько Турново Велика Хорватська Клімат Середня річна температура становить 9,82°C, середня максимальна – 23,86°C, а середня мінімальна – -6,44°C. Середня річна кількість опадів – 1074,00 мм. Примітки
Rijeka-hamnens administrationsbyggnad

Rijeka-hamnens administrationsbyggnad (kroatiska: Upravna zgrada Luke Rijeka) är en byggnad och palats i Rijeka i Kroatien. Den kulturmärkta byggnaden uppfördes i slutet av 1800-talet i historicistisk arkitekturstil enligt ritningar av arkitekten Josip Hubert. Belägen vid en framträdande plats i Rijekas hamninlopp och vid Žabicatorgets omedelbara närhet utgör den en av stadens landmärken. Byggnaden ägs och brukas idag som administrationsbyggnad av Rijekas hamn. Historik Byggnaden invigdes år 1885 i dåvarande österrikisk-ungerska Fiume. Den uppfördes på platsen för den rivna hamnlagerbyggnaden nr. 1 på Zichy-piren. Byggnaden uppfördes på uppdrag av och nyttjades inledningsvis av den Kungliga marina administrationen under det ungerska styret. Uppdraget att uppföra byggnaden gavs bolaget Ambrosini-Conighi. Byggnadsarbetena inleddes i juni 1883 och i februari 1885 stod palatset färdigt. Arkitektur Byggnadens fasad har dekorativa detaljer med stildrag från historicismen och nyrenässansen. Huvudentrén vetter mot piren och havet. Invändigt leder en trappa mot en mezzanin med stora rum. I mezzaninen fanns ursprungligen ett stort akvarium med havsvatten men år 1928 omvandlades akvariet till ett rum. Flera av byggnadens ursprungliga dekorationer, såsom en takbalustrad och andra detaljer, gick med tiden förlorade. Åren 2019–2020 renoverades byggnadens fasad. Referenser Fotnoter
Dubravica

Dubravica je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Záhřebské župě, těsně u hranice se Slovinskem. Nachází se asi 12 km severozápadně od Zaprešiće, 12 km jihozápadně od Klanjece a asi 31 km severozápadně od centra Záhřebu. V roce 2011 žilo v Dubravici 123 obyvatel, v celé opčině pak 1 437 obyvatel. Ačkoliv je střediskem opčiny vesnice Dubravica, je až šestou největší vesnicí, největší vesnicí v opčině je Bobovec Rozganski. Součástí opčiny je celkem 10 trvale obydlených vesnic. Bobovec Rozganski – 405 obyvatel Donji Čemehovec – 38 obyvatel Dubravica – 123 obyvatel Kraj Gornji – 170 obyvatel Lugarski Breg – 82 obyvatel Lukavec Sutlanski – 133 obyvatel Pologi – 103 obyvatel Prosinec – 94 obyvatel Rozga – 134 obyvatel Vučilčevo – 155 obyvatel Opčinou procházejí silnice 2186 a 3005. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Dubravica (Hrvatska) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dubravica na Wikimedia Commons
Dubravica, Zagreb County

Dubravica is a municipality in Zagreb County, Croatia. According to the 2001 census, there are 1,586 inhabitants, absolute majority of which are Croats. Geography Dubravica municipality is located in the northwestern part of Zagreb County. From the north it borders with the Krapina-Zagorje County and the municipality of Kraljevec na Sutli, the municipality of Luka and the city of Zaprešić, the southeast part of the Pušća municipality, on the south by the municipality of Marija Gorica, while the west washes the Sutla river where is the border with Slovenia. In the west, the municipality covers a large part of the fertile valley, and its eastern parts are picturesque gentle hills of Zagorje and Prigorje. Origin of name The name Dubravica itself originates from an oak forest Dubrava, which was once covered the entire area, and even today it is not uncommon to find a typical forest plants such as wood anemone, or saffron, and the occasional oak tree in the meadows in the valley of the river Sutla. Settlements Bobovec Rozganski Donji Čemehovec Dubravica Kraj Gornji Lugarski Breg Lukavec Sutlanski Pologi Prosinec Rozga Vučilčevo Austro-hungarian 1910 census According to the 1910 census, municipality of Dubravica had 2,448 inhabitants, which were linguistically and religiously declared as this: Notable people from Dubravica Pavao Štoos, a Croatian poet, priest and a revivalist, born in Dubravica References External links Media related to Dubravica at Wikimedia Commons Official website
Dubravica

Dubravica es un municipio de Croacia en el condado de Zagreb. Geografía Se encuentra a una altitud de 163 m s. n. m. a 32,3 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 1 455 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Dubravica (comitat de Zagreb)

Dubravica est un village et une municipalité située dans le comitat de Zagreb, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 586 habitants, dont 98,30 % de Croates et le village seul comptait 141 habitants. Histoire Localités La municipalité de Dubravica compte 10 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Dubravica

Dubravica je naseljeno mjesto i istoimena općina u Hrvatskoj, u sastavu Zagrebačke županije. Zemljopis Općina je smještena u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije uz slovensku granicu. Graniči s Krapinsko-zagorskom županijom (općina Kraljevec na Sutli) na sjeveru, na istoku s općinom Luka i gradom Zaprešićem, na jugoistoku s općinom Pušća, a na jugu s općinom Marija Gorica. Na zapadnoj strani od Slovenije je dijeli rijeka Sutla. Ime općine potječe od hrastove šume Dubrave kojom je nekada bilo pokriveno cijelo područje Općine. Stanovništvo Po popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dubravica imala je 1586 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja: Bobovec Rozganski – 411 Donji Čemehovec – 44 Dubravica – 141 Kraj Gornji Dubravički – 200 Lugarski Breg – 108 Lukavec Sutlanski – 158 Pologi – 100 Prosinec – 112 Rozga – 161 Vučilčevo – 151 Uprava Načelnik općine je Marin Štritof (HDZ). Povijest Gospodarstvo Poznate osobe Pavao Štoos, hrvatski pjesnik, svećenik i narodni preporoditelj, rođen je na području Općine 10. prosinca 1806. Spomenici i znamenitosti Cret (tresetište) kod Dubravice, smješten podno Lugarskog brijega, 1966. godine proglašen je botaničkim posebnim rezervatom. To je jedno od rijetkih staništa gdje još rase kukcojedna biljka okrugolisna rosika (koja se nalazi u grbu Općine), jedina vrsta iz toga roda koja raste u Hrvatskoj. Na cretu Dubravica pronađene su i tri vrste gljiva kojima je to za sada jedini poznati nalaz u Hrvatskoj. Dan Općine slavi se 26. srpnja. Tradicijska okućnica, zaštićeno kulturno dobro Obrazovanje Područna osnovna škola "Pavao Štoos" Dubravica Kultura Šport Izvori Vanjske poveznice Službene stranice Općine Dubravica
Dubravica (Zágráb megye)

Dubravica falu és község Horvátországban Zágráb megyében. Közigazgatásilag Bobovec Rozganski, Donji Čemehovec, Kraj Gornji, Lugarski Breg, Lukavec Sutlanski, Pologi, Prosinec, Rozga és Vučilčevo települések tartoznak hozzá. Fekvése Zágrábtól 25 km-re északnyugatra a Szutla völgyében, a szlovén határ közelében fekszik. Története A falu nevét azokról a tölgyerdőkről kapta, melyek egykor az egész mai község területét borították. Dubravica községet 1926-ban alapították Kraljevec na Sutli község területének egy részéből. A község első székháza alkalmasabb épület hiányában Franjo Horvat-Čef családi házában kezdte meg működését. A községháza épülete csak 1935-ben épült meg. 1955-ben a községet az újjáalakított Zaprešić község területébe olvasztották, melyen belül Dubravica helyi közösség státuszával rendelkezett. Ez az állapot 1993-ig állt fenn, amikor a közigazgatási reform keretében az önkormányzatokat is újjászervezték és létrehozták a rövid életű Kupljenski Hruševec községet. Dubravica községet 1995. szeptember 22-én alapították meg újra. A falunak 1857-ben 166, 1910-ben 237 lakosa volt. Trianon előtt Zágráb vármegye Zágrábi járásához tartozott. 2011-ben a falunak 123, a községnek összesen 1442 lakosa volt. Lakosság Nevezetességei Védett épület a Štoos utca 10. szám alatti hagyományos építésű fa lakóház. A ház a falu központjában, a főút mentén egy hosszúkás telken található. A házon kívül, pajta és kút található rajta. Az 1908-ban épült, részben alápincézett, széles, deszkából épített ház kialakítása, anyagai, dekorációja, belső terei alapján Északnyugat-Horvátország egyik legértékesebb háza, mely tipológiailag a fejlettebb háromrészes házakhoz tartozik. Kialakítása a mezőgazdasági tevékenységgel kapcsolatos. Önkormányzattörténeti szempontból is jelentős, mert a házban működött 1926-1935 közötti időszakban a helyi önkormányzat. Források Dubravica község hivatalos oldala Jegyzetek
Comuna Dubravica, Zagreb

Dubravica este o comună în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de 1.437 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Dubravica avea 1.437 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,19%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,35% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,49%) erau catolici. Pentru 0,7% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Дубравица

Дубравица (хорв. Dubravica) — община в Хорватии, входит в Загребскую жупанию. Община включает 10 населённых пунктов. По данным 2001 года, в ней проживало 1586 человек. Общая площадь общины составляет 20,6 км². Примечания
Дубравица (општина)

Дубравица је насељено место и седиште општине у Загребачкој жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу бивше велике општине Запрешић. Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Дубравиця (Хорватія)

Дубравиця (хорв. Dubravica) — населений пункт і громада в Загребській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 437 осіб. Населення самого поселення становило 123 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Дубравиця, до громади також входять: Бобовець-Розганський Доній Чемеховець Край-Горній Лугарський Брег Лукавець-Сутланський Пологи Просинець Розга Вучилчево Клімат Середня річна температура становить 10,10 °C, середня максимальна — 24,46 °C, а середня мінімальна — -6,50 °C. Середня річна кількість опадів — 1023 мм. Примітки
Milna

Milna je vesnice a opčina ležící u stejnojmenné zátoky na západním pobřeží chorvatského ostrova Brač, 20 km jihozápadně od Supetaru. Spadá pod Splitsko-dalmatskou župu. Žije zde 862 obyvatel. Sídla Kromě vlastní vesnice pod opčinu spadají sídla Bobovišća, Bobovišća na Moru, Ložišća a Podhume. Historie Milna se začala rozvíjet na počátku 18. století. Zdejší farní kostel „Zvěstování Panny Marie“ z roku 1783 má monumentální barokní fasádu a štukaturu z raného 19. století, avšak provedenou v pozdně barokním stylu. Pozdně barokní jsou i malby na oltáři; jejich autorem je Sebastian Ricci. Kromě soch Sv. Josefa a Sv. Jeronýma zde najdeme rovněž hrobku Stjepana Tomase, vyzdobenou jeho secesními folklorními motivy. U zátoky Osibova leží ruiny gotického kostelíka. V průběhu napoleonských válek měla v Milně svůj opěrný bod ruská flota. Kultura V zátoce Milna, která má širokou vnější a malou mělkou vnitřní část, se nachází i jeden z přístavů ostrova Brač. V blízkém okolí se nacházejí další zátoky s oblázkovými, ale i písčitými plážemi (např. Lučice, Duboka). Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Milna na Wikimedia Commons
Milna

Milna ist eine Gemeinde in der Gespanschaft Split-Dalmatien, Kroatien. Die Hafenortschaft liegt an der gleichnamigen Bucht an der Westküste der Insel Brač, 20 km südwestlich von Supetar. Die Gemeinde hat 931 Einwohner, während die Ortschaft Milna 775 Einwohner hat (Volkszählung 2021). Die Stadt ist umgeben von malerischen Buchten wie der Bucht Lučice oder Duboka. Geschichte Der Ort entwickelte sich zu Beginn des 18. Jahrhunderts. Dominant ist die Pfarrkirche Mariä Verkündigung aus dem Jahr 1783 mit einer monumentalen barocke Fassade und einem auffälligen Kirchturm. Weitere sieben Kirchengebäude sind auf dem Stadtgebiet verteilt. In der Osibova-Bucht liegen Ruinen einer kleinen gotischen Kirche. Während der Napoleonischen Kriege hatte die russische Flotte 1800 in Milna ihren Stützpunkt. Der russische Zar hatte hier auch eine Residenz. Kirche Mariä Verkündigung Bemerkenswerte Ausstattungsstücke sind der Stuckaturenzyklus (Spätbarock) aus dem frühen 19. Jahrhundert sowie das spätbarocke Altargemälde Verkündigung, eine Arbeit von Sebastian Ricci. Außer den Skulpturen des heiligen Joseph und des heiligen Hieronymus in der Pfarrkirche stammt auch das Grabdenkmal von Stjepan Tomas mit seinen sezessionistisch-folkloristischen Motiven aus dem 19. Jh. Kultur Die Milna-Bucht mit einem weiten äußeren Teil und dem kleinen, seichten Innenteil beherbergt einen der Häfen der Insel Brač. Entlang dieser Strandpromenade gibt es mehrere Restaurants, Cafés und Konobas. In der näheren Umgebung gibt es mehrere Buchten mit Sand- und Kieselstränden. Plätze für Kleinfußball, Basketball, Volleyball und Boccia sowie Tischtennisplatten sind ebenfalls vorhanden. Die Marina ACI Milna, der einzige Yachthafen auf der Insel Brač, hat 200 Liegeplätze im Meer und weitere 20 an Land. Verkehr Die Hauptverbindung zu den übrigen kroatischen Landesteilen stellt eine regelmäßig verkehrende Fähre nach Split dar. Die meisten Einwohner besitzen auch eigene Boote. Weblinks Homepage der Gemeinde Milna (kroatisch)
Milna, Brač

Milna is a village and municipality on the western side of the island of Brač, Split-Dalmatia County, Croatia. It is situated in a deep bay oriented towards the island of Mrduja and Split Channel, on the west. The village was settled in the 16th century, by shepherds from Nerežišća. Milna is notable for being the sole location on the island where the Chakavian dialect is spoken. Milna was attacked during the Battle of the Dalmatian channels on November 14, 1991, and it is the only settlement on Brač that have been directly attacked during the Croatian War of Independence. Demographics In the 2021 census, the municipality had a total population of 931, in the following settlements: Bobovišća, population 15 Bobovišća na Moru, population 49 Ložišća, population 92 Milna, population 775 Podhume References External links Media related to Milna, Brač at Wikimedia Commons
Milna

Milna es un pueblo y municipio en el lado occidental de la isla de Brač, Condado de Split-Dalmacia, Croacia.​ El pueblo tiene una población de 833 habitantes. Está situado en una bahía profunda orientada hacia la isla de Mrduja y el Canal de Split, en el del oeste. El pueblo fue instalado en el siglo XVI, por pastores de Nerežišćun.​ Milna es conocida por hablar el dialecto Chakavian, única parte de la isla donde se da el caso. Milna fue atacada durante la Batalla de los Canales de Dalmacia encima el 14 de noviembre de 1991, el único poblado en Brač que fue directamente atacado durante la Guerra croata de Independencia. Referencias
Milna (Split-Dalmatie)

Milna est un village et une municipalité située sur l'île de Brač, dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 100 habitants, dont 94,09 % de Croates et le village seul comptait 862 habitants. Histoire Milna a été fondée au XVIe siècle par des bergers venus de Nerežišća. Localités La municipalité de Milna compte 5 localités : Bobovišća Bobovišća na Moru Ložišća Milna Podhume Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Milnà

Milnà (in croato Milna) è un comune della Regione spalatino-dalmata in Croazia nell'isola di Brazza. È affacciato su una profonda baia, che ne assume il nome, rivolta ad occidente sul canale di Spalato e in direzione della Porta di Spalato, alla cui entrata, a nord di punta Zagla (rt Zaglav), sorge l'isolotto di Smerduglia. Storia Sorto in un sito disabitato da alcuni secoli, il villaggio di Milna venne fondato nel XVI secolo con la costruzione nel 1519 di una chiesa e di un castello da parte della famiglia Cerineo; attorno a questi edifici, famiglie di pastori provenienti da Neresi (Nerežišća) e da altre frazioni dell'interno edificarono il nuovo borgo. Società La presenza autoctona di italiani Vi fu in passato una presenza storica di italiani autoctoni che abitarono per secoli la penisola dell'Istria e le coste e le isole del Quarnaro e della Dalmazia, territori che furono della Repubblica di Venezia. Secondo il censimento austro-ungarico del 1880 erano presenti 21 italiani, in quello del 1890 vi erano 65 italiani e in quello del 1900 vi erano 6 italiani. Località Il comune di Milnà è suddiviso nelle 5 frazioni (naselja) di seguito elencate. Tra parentesi il nome in lingua italiana, generalmente desueto. Bobovišća (Bobovischie) Bobovišća na Moru (Porto di Bobovischie) Ložišća (Losischie) Milna (Milnà), sede comunale Podhume (Piedicolle) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Milna Collegamenti esterni Sito ufficiale, su opcinamilna.hr.
Milna (gemeente)

Milna (Italiaans: Milnà) is een dorp en gemeente in de provincie Split-Dalmatië in de diepste baai van het Kroatische eiland Brač. Het staat daarom onder bootbezitters ook bekend om z'n beschutte ligging bij slecht weer. Sinds de jaren 90 is het dorp erg uitgebreid. Het ouderwetse aanzicht van het centrum is echter behouden gebleven.