NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kurba Vela

Kurba Vela (italsky Curba Grande) je neobydlený ostrov v Jaderském moři. Rozkládá se na území Chorvatska, leží v Šibenicko-kninské župě a je součástí souostroví Kornati. Jeho rozloha je 1,74 km². Ostrov je podlouhlý a úzký, jeho délka dosahuje přibližně pěti kilometrů, šířka se pohybuje mezi 85 a 510 metry. Není zalesněný, pouze je porostlý nízkými trnitými křovisky. Až na sektorový maják není na ostrově žádná budova ani přístaviště, nevede na něj žádná stálá lodní doprava, turisty je navštěvován vzácně, vzhledem k těžké dosažitelnosti vlivem absence jakéhokoliv přístaviště a omezení v rámci národního parku Kornati. Povrch ostrova je kopcovitý; nejvyšším vrcholem je Južna glava (117 m), dalšími vrcholy jsou Orljak, Visočan (oba 106 m), Gravnjača (78 m) a Komornjak (73 m). U nejsevernějšího mysu Kurba se nachází podzemní jeskyně. Kurba Vela je nejvýchodněji položený ze všech větších ostrovů souostroví Kornati. Nejbližšími velkými ostrovy jsou Kornat (2,6 km severovýchodně) a Žirje (6,5 km jihovýchodně), dalšími sousedními ostrovy jsou Smokvica Vela a Škulj. Kurba Vela je též obklopena velkým množstvím malých ostrůvků, mezi které patří Babina Guzica, Skrižanj Mali, Skrižanj Veli, Mrtovnjak, Vrtlić, Samograd, Vodeni Puh, Kameni Puh, Puh gornji, Puh donji, Lucmarinjak, Oključ, Garmenjak Veli, Garmenjak Mali, Prduša Mala a Prduša Vela. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kurba Vela na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kurba Vela na Wikimedia Commons
Kurba Vela

Kurba Vela ist eine längliche unbewohnte Insel in Kroatien, die 1,74 km² groß ist. Das Klima auf der Insel ist gemäßigt. Die Durchschnittstemperatur beträgt 16 °C. Der wärmste Monat ist der Juli mit 24 °C und der kälteste der Februar mit 8 °C. Die durchschnittliche Niederschlagsmenge beträgt 1444 Millimeter pro Jahr. Der niederschlagsreichste Monat ist der September mit 216 Millimetern Niederschlag, der trockenste der August mit 40 Millimetern. Die höchste Erhebung auf der Insel, die 117 Meter über dem Meeresspiegel liegt, heißt Južna glava. In der Umgebung von Kurba Vela befinden sich viele kleinere Inseln. Die Entfernung zum Festland beträgt genau 14 Kilometer. Weblinks Einzelnachweise
Kurba Vela

Kurba Vela is an uninhabited Croatian island in the Adriatic Sea located southeast of Kornat. Its area is 1.74 km2 (0.67 sq mi). References Further reading Šenoa, Milan (1949). "Prilog poznavanju starih naziva naših otoka" [A Contribution to Learning the Old Names of Our Islands]. Hrvatski geografski glasnik (in Serbo-Croatian) (11–12) (published 1950-06-15): 75–82. ISSN 1331-5854.
Kurba Vela

Kurba Vela je nenaseljeni otok u južnom dijelu Kornatskog otočja. Otok se nalazi jugozapadno od Smokvice Vele i Kornata. Uzduž jugozapadnog dijela otoka se rasprostire hrbat. Tu se nalazi i najviši vrh "Južna glava" (117 mnm) te "Visočan" (106 mnm). Na krajnjoj sjeverozapadnoj točki otoka, kod rta Kurba, je podzemna jama. Otok se sastoji od dva dijela spojena niskom prevlakom. Površina otoka je 1,74 km2, duljina obalne crte 11,684 km, a visina 117 metara. Izvori Vanjske poveznice
Kurba Vela

Kurba Vela (olaszul: Curba Grande) egy lakatlan sziget az Adriai-tengerben, Horvátországban, a Kornati-szigetek egyik tagja. Leírása A sziget a Kornati-szigetek délkeleti részén, északnyugat-délkeleti irányban hosszan elnyúlva fekszik. Hosszúsága 4,9 km, legnagyobb szélessége 500 méter. Partvonalának teljes hossza 11,7 km. Legmagasabb pontja 117 méter. Mészkőből épül fel. Majdnem teljesen kopár, csak kevés, alacsony növényzet borítja, mely főként az északi, árnyékosabb oldalon található. A sziget északnyugati végében a Kurba-foknál egy földalatti barlang található. Források Hrvatska enciklopedija – Kurba Vela (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kurba Vela című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kurba Vela

Kurba Vela – bezludna wyspa w Chorwacji, na Morzu Adriatyckim, w archipelagu Kornati. Zajmuje powierzchnię 1,74 km². Jej wymiary to 4,9 × 0,5 km, a długość wybrzeża to 11,7 km. Jest zbudowana z wapienia. Zobacz też Wyspy Chorwacji Przypisy
Kurba Vela

Kurba Vela je nenaseljen otok v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Kurba Vela leži v Narodnem parku Kornati. Površina otoka meri 1,74 km². Dolžina obalnega pasu je 11,684 km. Otok se nahaja jugozahodno od Smokvice Vele in Kornata. Vzdolž jugozahodnega dela otoka se razprostira gričevnat hrbet. Tu sta tudi najvišja vrhova »Južna glava« 117 mnm in »Visočan« 106 mnm. Na skrajni severozahodni točki otoka pri rtu Kurba je podzemna jama. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Курба Вела

Курба Вела је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу југозападно од Смоквице Веле и Корната. Дио је Националног парка Корнати. Њена површина износи 1,74 km², док дужина обалске линије износи 11,684 km. Највиши врхови Јужна глава и Височан су високи 117 m, односно 106 m. Грађена је од кречњака кредне и еоценске старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Филозофски факултет Свеучилишта у Загребу

Филозофски факултет у Загребу, високошколска наставно-научна установа за хуманистичке и друштвене науке у оквиру Свеучилишта у Загребу. Историјат Историја Филозофског факултета почиње од 23. септембра 1669. године када се дипломом римскога цара и угарско-хрватскога краља Леополда I признају статус и повластице универзитетске установе тадашњој исусовачкој Академији у слободном краљевском граду Загребу. Од 1692. године Филозофски студиј у Загребу започиње и формално-правно дјеловати као Neoacademia Zagrabiensis, јавноправна високошколска установа. Академија остаје у рукама исусоваца више од једног вијека, до године 1773, када папа Климент XIV распушта исусовачки ред. Године 1776, царица и краљица Марија Терезија декретом оснива Краљевску академију знаности (Regia scientiarum academia) с три студија или факултета: Филозофским, Богословним и Правним. Савремено доба Од 1961. године Филозофски је факултет смјештен у згради површине 15.616 м² на адреси Ивана Лучића 3. Академске године 2002./2003., умјесто класификационих испита за сваки студиј појединачно, на иницијативу је тадашњега декана др сц Невена Будака уведен јединствени класификациони испит који се састојао од четири теста: теста апстрактног мишљења, теста опште културе, теста језичне културе и теста опште обавјештености (који је тада проведен први и посљедњи пут). Академске године 2005./2006. до тада слободни студији португалског, румунског и шведског језика и књижевности почињу се студирати као пуноправни преддипломски студији, док се четверогодишњи додипломски студији престају изводити у складу с увођењем болоњскога процеса. Наредне академске године покреће се и интердициплинарни докторски студиј медиевистике, који покрива подручја археологије, дипломатике, егдотике и хронологије, компаративне књижевности, кроатистике - старословенског језика и хрватског глагољаштва, латинског језика (класичне филологије), палеографије (латинске и глагољске), историје, историје умјетности и романистике. Факултет данас организује 42 преддипломска (32 двопредметна и десет једнопредметних) те 33 дипломска студија (4 једнопредметна и 29 двопредметних). Осим њих, изводе се и слободни студији јапанологије и синологије након којих се стиче одговарајући сертификат. Одсјеци и катедре Филозофски факултет организује једнопредметне и двопредметне студије наставничког и ненаставничког смјера који се изводе у оквиру 23 одсека и 108 катедри. Изузев студија психологије, који је искључиво једнопредметни, остали се студији могу неограничено међусобно комбиновати. Студентске удруге На Филозофском факултету дјелује низ студентских удруга и клубова. Већина је окупљена у Савез студентских удруга Филозофскога факултета (ССУФФ). Алумни Удруга бивших студената Филозофског факултета Алумни, чији је предсједник декан Филозофскога факултета др. сц. Дамир Борас, основана је с циљем промицања струке те повезивања бивших студената и самога Факултета с другим домаћим и страним установама. Референце Спољашње везе Филозофски факултет у Загребу, службена страница Сустав учења на даљину Омега
Brbinj

Brbinj, v minulosti též známý pod jmény Bibinj nebo Birbinj (italsky Berbigno) je malá vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Zadarské župě, nacházející se na ostrově Dugi otok, spadající pod opčinu Sali. V roce 2011 zde žilo celkem 76 obyvatel. V roce 1991 většinu obyvatelstva (87,5 %) tvořili Chorvati. Sousedními vesnicemi jsou Dragove a Savar. Nejdůležitějšími dopravními komunikacemi jsou silnice D109 a silnice D124. Ve vesnici se nachází trajektový přístav. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Brbinj na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Brbinj na Wikimedia Commons
Brbinj

Brbinj ist eine Ortschaft auf der Insel Dugi Otok in Kroatien. Lage und Einwohner Brbinj liegt im Nordosten der Insel zwischen den Dörfern Dragove und Savar. Im Jahre 2021 zählte die Ortschaft 70 Einwohner, die von einfacher Landwirtschaft, Fischerei, die meisten aber vom Tourismus leben. Durch ihre vor Wetter geschützte Bucht ist sie Anlegepunkt der Autofähre Supetar von Zadar, die drei- bis viermal pro Tag anlegt. Geschichte Der Name Brbinj leitet sich vom lateinischen Eisenkraut (Verbena) ab. Birbinium hieß die erste Siedlung. Die Pfarrei Sveti Kozma und Damjan in Brbinje wurde 1195 das erstmals erwähnt, als Papst Coelestin III. zehn Pfarreien an das Kloster St. Krsevan in Zadar spendete, darunter die Pfarreien St. Kozma und Damjan, damals noch unter dem Namen Berbinei bzw. de Berbigno. Zu Beginn des 12. Jahrhunderts gab es Salinen, die dem Kloster St. Krševan in Zadar gehörten. Die Pfarrkirche Sveti Kozma und Damjan wurde im 14. Jahrhundert erbaut, als die Gegend zur Republik Venedig gehörte. Die Burg Soppe aus dem 16. Jahrhundert ist noch als Ruine erhalten. Brbinj zählte 129 Einwohner im Jahre 1608. In der Zeit nach dem Zweiten Weltkrieg fand in Brbinj eine große Abwanderung statt. Besonders ab den 1970er Jahren zog es die meisten Einwohner nach Amerika und Australien. Weblinks Webseite des Tourismusverbandes Einzelnachweise
Brbinj

Brbinj is a small village on the northeast coast of the Croatian island of Dugi Otok, between the villages of Dragove and Savar. Its population is 70 (as of the 2021 census). At the 2011 census, the population was 76. It embraces two distinct bays, a four-fingered Jaz bay in the south and the Bura bay in the north. The last one became the main ferry port on the island, being connected to Zadar three times per day (Jadrolinija ferries), and thus shifting the village center from Jaz to Bura bay. A 1608 census recorded 129 inhabitants. A century and a half later, in 1754, Brbinj had 234 inhabitants. A local school, built in 1900, was since closed due to depopulation. Electricity was introduced in the village in 1964. As of early 21st century, agriculture and fishing - traditional means of subsistence for the local population - are limited in scope, and animal farming, common only decades ago, is rare. The village counts three restaurants, two shops, a post office, a school and a small shipwork. Most of the inhabitants are older people. Tourist attractions include the ruins of Soppe castle, a 16th-century summer house owned by Zadar noblemen, with castle's 17th century chapel, and the main village church, Sv. Kuzma i Damjan built in the 14th century. References Bibliography Kaleb, Maja (2014). "Brbinj kroz prošlost" (PDF). Essehist (in Croatian). 6 (6). Faculty of Philosophy, University of Osijek: 62–66. Retrieved 9 March 2020. Modrić, Oliver (2025-01-27). "Prijenos i zbrinjavanje gradiva župnih arhiva u Arhiv Zadarske nadbiskupije" [Transfer and storage of materials of the parish archives to the Archives of the Archdiocese of Zadar]. Vjesnik dalmatinskih arhiva (in Serbo-Croatian). 5: 109–124. doi:10.58565/vda.5.1.5. eISSN 2806-8459.
Brbinj

Brbinj es una localidad de Croacia en el ejido del municipio de Sali, condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 5 m s. n. m. a 330 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 76 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Brbinj

Brbinj je naselje u istoimenoj uvali na sjeveroistočnoj obali Dugog otoka, Republici Hrvatskoj. Zemljopis Brbinj je smješten na Dugom Otoku 12 km od Božave, s jedne strane mu je mjesto Savar, a s druge Dragovo. Sjeverni dio uvale zaštićen je od svih vjetrova, a vanjski je izložen buri. U uvalu mogu uploviti manje jahte. Naselje okruženo borovima i maslinicima. Svakodnevna trajektna linija Zadar-Brbinj te sezonsko pristajanje dužobalnih trajekata na liniji Rijeka-Split-Grčka i Zadar-Ancona. Stanovništvo Gospodarstvo Poljoprivreda Turizam Ribarstvo Spomenici i znamenitosti Župna crkva sv. Kuzme i Damjana, 1195. Izvori
Brbinj

Brbinj je manjše naselje in istoimenski zaliv na Dugem otoku (Hrvaška), ki upravno spada pod občino Sali Zadrske županije. Geografija Brbinj je naselje, ki leži ob istoimenskem zalivu na severovzhodni strani otoka, 12 km južno od Božave. Kraj je obkrožen z borovim gozdičkom in oljkami. V dnu zaliva sta še dva manjša zalivčka; severni imenovan Lučina in južni imenovan Bok. Ob zalivčku Lučina, pred katerim leži otoček Utra, se razprostirajo hiše naselja. Zaliv Lučina je zaščiten pred vsemi vetrovi, zunanji del zaliva pa je izpostavljen burji. V zaliv, ki ima manjši, 25 m dolg pomol, kjer pristajajo trajekti iz Zadra, lahko vplujejo in se sidrajo manjše jahte. Globina morja v zalivu je do 5 m. Na pomolu stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Prebivalstvo V Brbinju živi okoli 250 prebivalcev. Gospodarstvo Glavna gospodarska dejavnost so turizem, ribolov in poljedelstvo. Zgodovina Okolica kraja je bila poseljena že v prazgodovini. Nad naseljem stoji kamnita ilirska gomila. Sam Brbinj pa se v starih listinah prvič omenja konec 12. stoletja. Župnijska cerkev sv. Kuzme je bila postavljena 1195. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Брбињ

Брбињ је насељено место у саставу општине Сали, у Задарској жупанији, Република Хрватска. Географија Насеље се налази на Дугом отоку. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској насеље се налазило у саставу старе општине Задар. Становништво На попису становништва 2011. године, Брбињ је имао 76 становника. Референце Спољашње везе
Brbinj

Brbinj är en by på ön Dugi otok i Kroatien. Brbinj är en av de större orterna på ön och den består av två delar vid varsin sida av en liten halvö, ca 300 m från varandra. I byn finns färja till Zadar och till de andra öarna i Zadars skärgård, tre restauranger, affär, postkontor och gästhamn. Havet utanför Brbinj är Adriatiska havet. Det går bra att snorkla i Brbinj men det finns mycket sjöborrar och sjögurkor i vattnet.
Брбинь

Брбинь (хорв. Brbinj) — населений пункт у Хорватії, у Задарській жупанії у складі громади Сали. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 76 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,44 °C, середня максимальна – 26,38 °C, а середня мінімальна – 4,14 °C. Середня річна кількість опадів – 837 мм. Примітки
Mrduja

Mrduja je malý neobydlený ostrůvek ve Splitsko-dalmatské župě mezi Bračem a Šoltou asi 400m od mysu Zaglav u Milny na Brači. Ostrov je blíže k Brači než k Šoltě. Legenda říká, že Bračané a Šoltané vedli o ostrůvek spory a přetahovali se o něj lanem a Bračané vyhráli. Ostrov je obratištěm Mrdujské regaty. V klasických dobách byl ostrov Mrduja známý mezi řeckými mořeplavci jako Falón. Na ostrůvku je maják (CRO 099), ruiny staré pevnosti (není známo kdy byla postavena) a několik borovic, agáví a opuncií. Geografické údaje Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mrduja na Wikimedia Commons
Mrduja

Mrduja is an uninhabited island in the Croatian region of Dalmatia. It is located in the Adriatic Sea, within the Split Gates between the islands of Brač and Šolta, about 400 m from Cape Zaglav near Milna. The island is nearer to Brač than to Šolta: a legend goes that the inhabitants of Brač and those of Šolta wrangled over whom the island belonged to so they used a rope in an attempt to pull it from one side of the Split Channel to the other. The people of Brač won the tug of war. A lighthouse (CRO 099), the ruins of old fortification, and several pines, agaves and opuntias grace the islet, which is the turning point for the Mrduja Regatta. Geography See also Croatia Brač Dalmatia References
Mrduja

Mrduja je otočić u Splitskim vratima, između Brača i Šolte. Najbliže naselje je Milna na Braču, oko 1 kilometar istočno, kojoj administrativno pripada. Mjesni je naziv Mrduja, a Komižani i Hvarani je zovu Marduja. Oko nje se odvija poznata Mrdujska regata jedriličara. Mrduja u popularnoj kulturi Za nju je vezana i šaljiva legenda o svađi Bračana i Šoltana: Bračani i Šoltani su se svađali čija je Mrduja, pa su je i jedni i drugi vezali konopom i potezali na svoju stranu. Po uzoru na tu legendu, po prvi puta je 9. kolovoza 2008. godine održano natjecanje pod imenom "Potezanje Mrduje" između posade Milne (Brač) i posade Stomorske (Šolta). Hvarski pjevač Gego je opjevao ovaj međuotočki rivalitet u pjesmi "Mrduja". Izvori Vanjske poveznice
Smerduglia

Smerduglia, Smeruglia, Meruglia o Merdeglia (in croato: Mrduja) è una piccola isola disabitata della Dalmazia centrale, in (Croazia), situata tra le isole di Solta e Brazza. Amministrativamente appartiene al comune di Milnà, nella regione spalatino-dalmata. Un'importante regata si svolge ogni anno alla fine di settembre sulla tratta Spalato-Smerduglia-Spalato fin dal 1927. Geografia Smerduglia si trova 480 m a nord di punta Zagla (rt Zaglav), sul lato occidentale dell'isola di Brazza, tra lo stretto della Porta di Spalato e l'ingresso al porto di Milnà (luka Milna), e dista circa 1 km dall'estremità orientale di Solta. Ha una forma arrotondata, la sua superficie è di 0,013 km², la costa è lunga 0,42 km, la sua altezza è di 11,4 m s.l.m.. Sull'isoletta ci sono i resti di una torre e di una chiesa fortificata del XV sec. Sul lato settentrionale c'è un piccolo faro. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, p. 249. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1235. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, p. 284. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 23 gennaio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 9, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Croazia Regione spalatino-dalmata Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Smerduglia
Mrduja

Mrduja je majhen z borovim gozdom porasel otoček v Jadranskem morju (Hrvaška). Otoček, na katerem je svetilnik, leži pred prelivom Splitska vrata, okoli 0,5 km zahodno od rta Zaglav na otoku Braču, pred vstopom v zaliv Milna na koncu katerega leži naselje Milna. Površina otočka meri 0,013 km². Dolžina obalnega pasu je 0,42 km. Vsako leto v mesecu oktobru se na relaciji Split - Mrduja - Split odvija regata jadrnic, t. i. Mrdujska regata, ena najstarejših regat v Evropi. Prvič je bila izvedela leta 1927. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnk, ki stoji na severni obali otočka, oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 4 milje. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Kornati

Kornati es una localidad de Croacia en el ejido del municipio de Murter-Kornati, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 9 m s. n. m. a 350 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 19 habitantes.​ Referencias Enlaces externos NP Kornati Kornati.hr Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Корнати (Муртер-Корнати)

Корнати су насељено мјесто у Далмацији. Припадају општини Муртер-Корнати, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. Географија Корнати се налазе на острву Корнат. Историја Насеље се до територијалне реорганизације у Хрватској налазило у некадашњој великој општини Шибеник. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Корнати је имало 19 становника. Види још Острво Корнат Корнати Јадранско море Референце Спољашње везе Викимапија: Корнати
Корнати (Муртер-Корнати)

Корнати (хорв. Kornati) — населений пункт у Хорватії на острові Корнат, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі громади Муртер-Корнати. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 19 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,57 °C, середня максимальна – 25,33 °C, а середня мінімальна – 4,90 °C. Середня річна кількість опадів – 709 мм. Примітки
Golubić Hydroelectric Power Plant

Golubić Hydroelectric Power Plant is a hydroelectric power plant on river Butižnica located in Šibenik-Knin County, in central Dalmatia, Croatia. The Golubić - Hydroelectric Power Plant is a small high-pressure diversion-type facility harnessing the Butišnica River water. The hydro plant is located 7 km north of the town of Knin, in the village of Golubić. It is operated by Hrvatska elektroprivreda. Other Krka River catchment hydropower structures Small Krčić Hydroelectric Power Plant Miljacka Hydroelectric Power Plant Roški Slap Hydroelectric Power Plant Jaruga Hydroelectric Power Plant See also Krka References
Mala hidroelektrana Golubić

Mala hidroelektrana Golubić ili MHE Golubić je visokotlačna derivacijska mala hidroelektrana koja se nalazi na rijeci Butižnici, pritoci rijeke Krke, smještena u istoimenom selu 7 kilometara sjeverno od Knina. Ukupna instalirana snaga MHE Golubić je 6,54 MW (2x 3,27 MW) i od vodnih turbine ima dvije Francisove turbine svaka snage 3,27 MW iz 1981. Ukupni instalirani volumni protok je 14 m3/s (2 x 7 m3/s). Raspoloživi konstruktivni pad vode je 59 metara. Masimalna proizvodnja električne energije bila je 29 GWh (2010.), dok je prosječna proizvodnja 21 GWh. MHE Golubić je puštena u pogon 1981. MHE Golubić je treća po veličini hidroelektrana na Krki. Slike Izvori
Голубичская гидроэлектростанция

Голубичская гидроэлектростанция расположена на реке Крка в Шибенско-Книнской жупании Хорватии на территории Центральной Далмации. Голубич — гидроэлектростанция небольшой мощности, установлено 2 агрегата мощностью по 3,75 МВт, использует воду реки Бутишница. Гидроэлектростанция расположена в 7 км от города Книн в деревне Голубич. Голубич — третья по величине гидроэлектростанция на Крке. Каскад ГЭС на реке Крка Голубичская гидроэлектростанция Кркич Милячка Рошки Слап Яруга См. также Крка (река в Хорватии) Крка (национальный парк) Книн Голубич Примечания