Шћедро

Шћедро је мало хрватско острво у Јадранском мору, удаљено 27 km (17 mi) јужно од Хвара насупрот села Завала. Покрива 836 km2 (323 sq mi) са дубоко разуђеном северном обалом која формира добро заштићена сидришта као што су Ловиште (Вели порат) и Мостир. Хрватско име острва се обично сматра пореклом од речи штедри („изобилан/милосрдан“) на старословенском, што се односи на његове заштитне увале. У антици је било познато као Таурис (итал. Tauricola/Torcola). Име Већ забележено као Tavris на Tabula Peutingeriana, акценат је морао бити на á у каснијем облику Táuricula, иначе i не би било синкопирано, као што се догодило при настанку облика Torcola . Острво се зове Торкола на портолану Франческа Пицигана из 1373. године, портолану из 1490. године који је штампао Бернардино Ризо да Новара, карти Congregatio nationis Illyricae из 1663, картама Винченца Коронелија из 1688. и 1694, карти HR-DAZD-383 из 1718, карти Жака-Николаса Белина из 1771, карти HR-SKST R-684 из 1771, карти Ђузепеа Антонија Грандиса из 1781. године и карти Винченца де Луција нацртаној око 1790. Географија Шћедро лежи у Корчуланском каналу између Хвара и Корчуле. Њена највиша тачка је Зеленикова глава са 112 m (367 ft). Острво је слабо насељено сезонски, без града и само са неколико обновљених камених кућа око увала Мостир и Ловишће. Заштита природе Предео острва је проглашен значајним предеоом 1968. године. Његове околне воде чине морско подручје Натура 2000 HR3000119 Шћедро – подморје (SCI/SAC), одређено за станишта која укључују гребене и корита Posidonia oceanica. Информације о управљању и праћење ливада Posidonia прате националне/UNEP протоколе. Историја Антика Антички извори и савремена наука бележе поморски сукоб током Цезаровог грађанског рата близу острва Таурида 47. године. п. н. е., између Публија Ватинија и Марка Октавија. Тачна идентификација Тауриде је предмет дебате: ранија литература ју је понекад изједначавала са Шћедром или Шипаном, док новији радови заступају Паклени отоци код Хвара. Подводни налази амфора (нпр. Ламбоља 2) сведоче о интензивној древној пловидби у том подручју, што је у складу са регионалним истраживањима. Средњи век Према Хварском статуту (Statuta communitatis Lesinae) из 1331, Шћедро је било заједничко имање резервисано првенствено за испашу и поморску употребу. Доминикански манастир посвећен Св. Марији од Милосрђа основана је у ували Мостир 1465, а касније је напуштена; остаци су заштићено културно добро. Од 19. века до данас Након млетачке и кратке француске контроле, Шћедро је дошло под хабзбуршку управу у оквиру Краљевине Далмације. Мали пољопривредни засеоци (Мостир, Настане) развили су се у 19. веку; данас су углавном напуштени или се сезонски користе за туризам. Археологија Праисторијска активност на Шћедру укључује бројне камене гомиле широм острва. Године 2025, пробна ископавања Ратиној шпиљи на југоисточној обали открила су неолитску (хварска култура) грнчарију и камене наслаге, продужавајући насељеност острва уназад до 5. миленијума п. н. е. Потопљена културна баштина (расипани амфори и остаци олупина) је забележена у оближњим водама; циљана роњења су регулисана јер подручје спада у Натура 2000 морско налазиште. Инфраструктура Острво није имало путеве од 1993. године. Економија и приступ Сезонски наутички туризам је концентрисан на сигурним сидриштима Ловишће и Мостир. Нема трајекта за аутомобиле нити мреже јавних путева; приступ је омогућен приватним пловилима и сезонским превозом бродом из Завале (Хвар). Основни садржаји за посетиоце (породични конобари) раде само у летњим месецима. Види још Паклени отоци Хвар Корчула Натура 2000 Референце Литература Rizo da Novara, Bernardino (1490). Portolano per tutti i naviganti (на језику: италијански). Venice. Fischer, Friedrich Theobald (1881). Facsimile delle carte nautiche di Francesco Pizigani dell' anno 1373 (на језику: италијански). Venice. Šenoa, Milan (1949). . „Prilog poznavanju starih naziva naših otoka” [A Contribution to Learning the Old Names of Our Islands]. Hrvatski geografski glasnik (на језику: српскохрватски) (објављено 1950-06-15) (11–12): 75—82. ISSN 1331-5854. Putanec, Valentin (1970). . „Refleksi aloglotskog diftonga au u hrvatsko-srpskom jeziku”. Filologija (на језику: српскохрватски) (6): 155—164. ISSN 0449-363X. Magaš, Damir (1993-09-01). . „Cestovne prometnice malih jadranskih otoka” [The Local Roads on the Little Adriatic Islands]. Hrvatski geografski glasnik (на језику: српскохрватски). 55: 151—154. ISSN 1331-5854. Faričić, Josip; Marelić, Tome; Dundović, Zdenko (2022). . „Manuscript Map of Illyricum, 1663, in the Pontifical Croatian College of St Jerome: a Supplement to Previous Knowledge”. Kartografija i geoinformacije (објављено 2023-01-03). 21 (Special Issue): 27—46. doi:10.32909/kg.21.si.3 . eISSN 1848-0713. Mirošević, Lena; Faričić, Josip (2022). . „The Island of Korčula on Early Modern Maps”. Kartografija i geoinformacije (објављено 2023-01-03). 22 (Special Edition): 98—125. doi:10.32909/kg.21.si.8 . Додатно читање Археологија Petrić, Nikša (1998). „Ranokršćanski samostan na Šćedru (Tauris, sacra) i kasnoantički pejzaž otoka Hvara u 6./7. stoljeću”. Radovi XIII. međunarodnog Kongresa za Starokršćansku Arheologiju 3. Vjesnik za arheologiju i historiju dalmatinsku (на језику: српскохрватски). 87-89. Vatican, Split. стр. 633—637. ISBN 953962133X. Mihajlović, Igor (2009). . „Igor, Lokalitet: Podmorje Splitsko - dalmatinske županije - uvala Tufera (o. Šćedro), Crvene stijene (o. Hvar), o. Gojca (Paklinski otoci), Sutivan (o. Brač)”. Hrvatski arheološki godišnjak (на језику: српскохрватски) (објављено 2010) (6): 609—611. ISSN 1845-8408. Petrić, Marinko (2012). „Šćedro - zapis o milosrdnom otoku”. Kruvenica (на језику: српскохрватски). св. 23. Hvar. стр. 33—36. ISSN 1846-5420. Petrić, Marinko (2013). „Šćedro - zapis o milosrdnom otoku”. Kruvenica (на језику: српскохрватски). св. 24. Hvar. стр. 48—51. ISSN 1846-5420. Архитектура Marijan, Mia (2022-12-21). . „O kamenim gomilama otoka Šćedra” [On the Stone Mounds of the Island of Šćedro]. Prilozi Instituta za arheologiju u Zagrebu (на језику: српскохрватски). 39 (2): 21—72. doi:10.33254/piaz.39.2.2 . eISSN 1848-6371. Фауна Koren, Toni; Lauš, Boris (2012-11-19). . „The first faunistic records of butterflies and moths from two small Adriatic islands, Olib and Šćedro, Croatia”. Entomologia Croatica. 16 (1-4): 115—124. eISSN 1849-0441. Историја Nikolanci, Mladen (1974-08-05). . „Pomorska bitka kod Taurisa”. Prilozi povijesti otoka Hvara (на језику: српскохрватски). 4 (1): 5—14. ISSN 0353-0957. Kozličić, Mithad (1983). . „Pomorska bitka kod otoka Taurisa”. Dubrovački horizont (на језику: српскохрватски). 30 (8): 38—42. ISSN 0419-7925. Заштита „Prijedlog odluke Vlade RH – popis područja ekološke mreže” (PDF) (на језику: хрватски). Government of the Republic of Croatia. 2015. стр. 2. Приступљено 18. 10. 2025. CS1 одржавање: Формат датума (веза) „Šćedro – podmorje (HR3000119)”. MedPAN MPA Directory. Приступљено 18. 10. 2025. CS1 одржавање: Формат датума (веза) „Studija o utjecaju na okoliš DC116 Sućuraj (Book I)” (PDF) (на језику: хрватски). Ministry of Economy and Sustainable Development (Croatia). 14. 7. 2023. стр. 81. Приступљено 18. 10. 2025. CS1 одржавање: Формат датума (веза) Топонимија Božanić, Joško; Marasović-Alujević, Marina (2020). Toponimija otoka bivšega života – Svetac i Šćedro [Toponomastics Side by Side: Svetac and Šćedro] (на језику: српскохрватски). Split: Filozofski fakultet Sveučilišta u Splitu. ISBN 978-953-352-059-9. Спољашње везе Острво Шћедро – Посетите Јелсу (званичне туристичке информације) Пријатељи острва Шћедро (локална невладина организација; хрватски/енглески) Натура 2000: ХР3000119 Шћедро – подморје у ЕУНИС-у