Rab (település)

Rab (olaszul Arbe, ógörögül Άρβα [Arba]) város és község (járás) Horvátországban, Tengermellék-Hegyvidék megyében, az azonos nevű szigeten, annak adminisztrációs, kulturális, politikai és vallási központja. A község (járás) települései Közigazgatásilag Banjol, Barbat, Kampor, Mundanije, Palit, Rab és Supetarska Draga tartozik a községhez (járáshoz). A községhez tartozik a szomszédos lakatlan Dolin-sziget, továbbá az apró, szintén lakatlan Boljkovac, Lončina, Mag, Maman, Mali Laganj, Pohlib, Šailovac, Školjić mali, Školjić veli, Sridnjak, Sveti Juraj és Veli Laganj szigetek is. Leírása Rab az azonos nevű sziget délnyugati oldalán, a sziget középső részén található egy kis félszigeten. A várost a rómaiak alapították, városi rangot Augustus római császártól kapott i. e. 10-ben. Tipikus középkori város, városfallal körülvéve. Jelképe a négy román harangtorony, melyek közül a legidősebb a 11. században épült. Számos templom található a városban, a legnagyobb közülük a Szűz Mária, amely a 13. századra datálható. Harangtornya a legszebb horvát Adria-parti harangtornyok közül, 26 m magas. A Szent Jusztina-templom ma vallási művészeti múzeum, a Szent Kristóf (a város védőszentjének szentelve) pedig lapidárium. Az óváros északi részén elhelyezkedő Komrčar park az egyik legszebb a városi parkok között. A város kikötője az ACI Marina lánc tagja, amely az ide érkező hajósoknak a minőségi szolgáltatások mellett modern felszerelésekkel is rendelkezik, közigazgatásilag már Banjolhoz tartozik. Lakosság 2001-ben 554 állandó lakosa volt, 2021-ben pedig 364 fő. Látnivalók Templomok A Szent Jusztina-templom a harangtoronnyal, az egykori kolostor maradványaival és az Antoinette villával annak a félszigetnek gerincén található, amelyen Rab városa megalakult. A templomot 1574-ben építették a tér északi oldalán lévő bencés kolostor részeként. Tőle délre található a kolostor épülete, amelyben a sekrestye is található. Tőle nyugatra található a harangtorony, valamint a bebontott kolostorkomplexum helyén az ezt követően épült Villa Antoinette a kerttel. A templomot a régebbi Szent Tamás-templom helyén, míg a harangtornyot 1672-ben építették a templomtól nyugatra. A kolostor épületei szintén nyugatra helyezkedtek el, de elrendezésük nem ismert, mivel a 19. században lebontották őket. Helyükre a 20. század elején az osztrák Eugen Wolf kertes villát épített, mely a Szent Jusztina-templom a harangtornyával együtt a város egyik távolról felismerhető jelképe, amelynek a jellegzetes sziluettje uralja város látképét. A Szent János-templom eredetileg egy 5. századi ókeresztény háromhajós bazilika volt. A 12. században bencés kolostort építettek mellé, a templomot pedig román stílusban alakították át. Az apszis alakja és szélessége lehetővé tette az oltár körüli deambulatorium kialakítását, mely egyedülálló a dalmáciai román építészetben. Az apszis félkupoláját és a deambulatorium boltozatát hordozó pillérek oszlopfői a 12. század második feléből származó, korai román stílusú elemekkel rendelkeznek. A templom padlóját eredetileg mozaikok díszítették. A 12. században a szentély déli oldalán román stílusú harangtornyot építettek. A 15. században új kápolnákat építettek a templomba, melyeken Andrea Alessi dolgozott. A templomot és a kolostort miután rövid ideig a püspöki székhely volt a 19. század közepén elhagyták. A Szűz Mária-székesegyház kora keresztény alapokra épült. A monumentális román stílusú építészet szép példája, amelynek homlokzata a 12. századi Dalmácia legszebbjei közé sorolható. Alaprajzi elrendezése, az apszis sokszögű palástfala és néhány oszlopfő az 5. század második feléből származik. Többször alaposan felújították, és szinte minden történelmi stílus jellegzetességeivel rendelkezik. A székesegyháztól különállóan található a nagy harangtorony, mely a 12. században és a 13. század elején épült lombardiai minták alapján. A harmonikusan összeállított építészeti és díszítő elemek teszik a horvát tengermellék legjobb minőségű műemlékei közé. Eredetileg négyszögletes, piramis alakú toronysisak fedte, míg a karcsú hatszög alakú toronysisakot a 15. században emelték. A torony tetején kialakított teraszt elegáns reneszánsz korlát veszi körül. A Szent András bencés kolostor a félsziget déli szélén a 11. században, a templom pedig valamivel korábban, a 11. század közepén épült. A templom egy háromhajós bazilika három, félkör alakú apszissal. Az első jelentős átépítést a 14. században végezték rajta. A homlokzatot pazar korai reneszánsz portál díszíti. 1765-ben a belső teret barokk stílusban építették át. Az 1181-ben épített harangtorony egyszerű négyzet alaprajzú, amelyet a sarkokon lizénák hangsúlyoznak, amelyek felül a triforáma három boltívébe mennek át. A triforámák alatt az első emelet szintjéig négy monofóra található. A Szent Kereszt-templom (ma koncertterem) a félsziget déli szélén található. Helyén a 13. században az azonos nevű templom volt, mellette pedig a bencések fogadója állt. Jelenlegi formáját a 16. és 18. századi bővítések során (1799-ben készült el) nyerte el. Az egyhajós épület belső tere téglalap alakú elülső részből és egy magasított presbitériumból áll, amelyet korlát választ el a templom többi részétől. A főhomlokzatot építészeti szempontból egyszerű portál és egy kerek ablak, valamint két, négyszögletes oldalsó ablak tagolja. A tetején két harang számára kialakított harangdúc található. Szent Kristóf-templom – ma múzeum és lapidárium A városon kívül fekvő Komrčar parkban álló Szent Ferenc-kápolna egy egykori ferences harmadrendi kolostor temploma, mely a 15. század második felében épült késő gótikus és kora reneszánsz stílusban. A téglalap alaprajzú épület, hosszúkás hajóval és négyszögletes, boltíves szentéllyel, csúcsíves gótikus boltozattal. A templom szabályos kőtömbökből épület, átkomponált homlokzatát az oromzaton három reneszánsz stílusú kagylómotívum díszíti. A portálon 1491-ből származó felirat található. A kápolna Magyarországról és a szomszédos Zenggből érkezett kőfaragók műve. Az elöljáróságok épületei A Kormányzói palota egy reprezentatív palota a part mentén, az egykori kikötő melletti téren. A déli szárny egy román stílusú épület, reprezentatív biforámákkal. A 15. század végén a déli sarokban tornyot építettek, gótikus portállal, a felső emeleteken monoforámákkal míg az első emeleten reneszánsz biforámákkal. A Kis Nimira-palota a 15. század végén épült, részben fennmaradt (földszint) épület, mely a minőségi késő gótikus építészet példája. Az 1490-ből származó kapuzat egy Juraj Dalmatinac köréből való kőfaragó munkája. A palota belsejében egy kis, négyzet alaprajzú udvar maradt fenn, amelyet tornác és a galériát tartó oszlopok vesznek körül. Dominis-palota Tudorini-palota Egyéb látnivalók Komrčar Park – Belia erdőműves emlékművével Dorka Park – Szent Marin, San Marino megalapítójának emlékművével a városfal Szent Kristóf tér – a Draga-kúttal a város számos galériája Képek Kultúra A városban három nagyobb kulturális program van: Rabi Zenei Esték - június és júliusban rendezik, klasszikus koncerteket tartanak Nyári kiállítások a hercegi udvarban Fjera - július 25-27. között, középkori lovagi torna Sport NK Rab labdarúgóklub KK Rab kézilabdaklub RK Rab kézilabdaklub Arba vízilabdaklub Jegyzetek További információk Rab hivatalos honlapja (horvátul) Rab-Croatia.com Kristofor.hr ACI Marina Club Rab-sziget.lap.hu - linkgyűjtemény