NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Planac

Planac je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Planac, na katerem stoji svetilnik, leži v Pašmanskem kanalu. Otoček, katerega površina je 0,066 km², leži okoli 0,5 km severno od Svete Katarine in okoli 0,8 km zahodno od Biograda. Dolžina obale meri 1,01 km, najvišji vrh je visok 17 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na severni strani otočka, oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Pragozd Trdinov vrh

Pragozd Trdinov vrh leži pod Trdinovim vrhom na Gorjancih na nadmorski višini 995 do 1165 m. To je bukov pragozd, ki ga oblikuje čisti bukovi sestoj z raznodobno stopničasto zgradbo. Lesna zaloga v tem pragozdu, ki meri 23,16 hektarov je dobrih 600 m3/ha, ta zaloga pa ni visoka, saj lahko v gospodarskem gozdu najdemo tudi višjo. Naravni rezervat Življenje pragozda je prepuščeno le naravnemu razvoju, zato so tudi številna razpadajoča drevesa sestavni del ekosistema. Pomembna so s stališča zadrževanja vode, nudijo pa tudi dom številnim mikroorganizmom, glivam in pticam. Opisani pragozd predstavlja redko in dragoceno dediščino in je zavarovan kot naravni rezervat (odlok: Uradni list RS, št. 38/92). Rastlinstvo Prevladujoči bukvi so posamezno primešani gorski javor, v zgornjem delu pragozda, ostrolistni javor in zelo redko jerebika. Ob spodnjem robu pragozda, kjer prevladuje gozdna združba bukve s kresničevjem, na previsu s Pendirjevko raste tudi mokovec. Za pragozd je značilen velik delež drevesnih orjakov, ki imajo v premeru več kot meter in so visoki do 40 metrov. Imajo široko razprostranjene krošnje, značilne šele za pozno rodno fazo, ki jo v gospodarskem gozdu dočaka le malo dreves. Viri Zavod RS za varstvo narave
Prduša Vela

Prduša Vela je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Prduša Vela leži v Narodnem parku Kornati okoli 0,5 km južno od otočka Škulj. Njegova površina meri 0,045 km², dolžina obalnega pasu je 1,25 km. Najvišji vrh je visok 22 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Puh Gornji

Puh Gornji je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček, ki ima površino manjšo od 0,01 km², leži v Narodnem parku Kornati, okoli 2 km južno od rta Mede na otoku Kurba Vela. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Ravna Sika (Kornati)

Ravna Sika is an uninhabited island in the Croatian part of the Adriatic Sea. It is situated between Žut to the south and Sit to the north. It is 150 m long, 95 m wide, and rises 6 m above sea level. The island's coast is 400 m long, with a total surface of 9365 m2. Despite the fact that private ownership of islands is illegal under Croatian law, since their coasts are state-owned and protected as common good, the owner of a parcel of land on the island has put up an "Island for rent" sign on its coast, alongside a telephone number. When contacted by a reporter, she claimed that it is not the entire island that is rented out, but the land on it, which is otherwise uninhabited. Other online marketing materials also features slogans such as "an island only for you", going so far as to explicitly claim that the island is "privately owned in its entirety" and features a "private beach", even though renting out beaches is strictly forbidden by law. The Croatian magazine Miss7 also advertises Ravna Sika in its article "7 Private Islands Around the World", stating that "you can reserve the island all for yourself". Such a practice would be illegal, as any person may by law freely land on the island and use its coast. References
Ravna Sika (Žut)

Ravna Sika je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se na pola puta između sjevernog rta otoka Žuta i južnog rta otoka Sita, između Babe i Rončića. Dug je 150 m, širok 95 m, visok 6 m. Dužina obale iznosi 400 m, površina pašnjaka 7.906 m2, žala 1.459 m2, ukupno 9.365 m2. Prema službenom katastarskom planu na otoku je registrirana jedna građevina. Unatoč Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama, zbog kojeg cjelovite otoke nije moguće privatno posjedovati, vlasnici nekretnine na otoku postavili su na njegovu obalu oglas »ISLAND FOR RENT« ('iznajmljuje se otok') uz broj telefona. Na upit novinara, vlasnica je izjavila da ne oglašava najam otoka, što bi bilo nezakonito, već najam nenastanjenog kopna na otoku. Međutim, i drugi oglašivački materijali izravno navode da je »otok […] cijeli u privatnom vlasništvu«, odnosno »otok samo za vas« te na jednom mjestu naglašavaju »privatnu plažu«, unatoč tomu što su plaže u državnom vlasništvu i zakonom zaštićene kao pomorsko dobro. Magazin Miss7 u članku »7 privatnih otoka diljem svijeta« također spominje Ravnu Siku, navodeći da »možeš rezervirati otok samo za sebe«, unatoč tomu što bi takva praksa bila protuzakonita. Izvori Vanjske poveznice
Ravna Sika (Žut)

Ravna Sika je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček, ki ima površino manjšo od 0,1 km² leži severno od rta Ražanj na otoku Žutu, od katerega je oddaljen okoli 2 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Samuncel

L'isolotto Samuncel o scoglio Samuncel (in croato Samunćel) è un isolotto disabitato della Croazia situato lungo la costa dell'isola di Unie. Amministrativamente appartiene al comune di Lussinpiccolo, nella regione litoraneo-montana. Geografia Samuncel si trova nella parte occidentale del Quarnaro, di fronte all'insenatura di uvala Skraća, lungo la costa nordoccidentale dell'isola di Unie. Nei punti più ravvicinati, dista da Unie 255 m e dalla terraferma (punta Merlera sulla penisola d'Istria) 24,4 km. Samuncel è un isolotto ovale, orientato in direzione nordest-sudovest, che misura 235 m di lunghezza e 190 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,0337 km² e uno sviluppo costiero di 665 m. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 11 m s.l.m. Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-81900152. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 7. URL consultato il 2 marzo 2017. NB: La misura dello sviluppo costiero (865 m) è errato (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Samunćel

Samunćel je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 1 km južno od rta Krivenje na otoku Unije. Njegova površina meri 0,034 km². Dolžina obalnega pasu je 0,67 km. Najvišja točka na otočku je visoka 12 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Letiště Franja Tuđmana Záhřeb

Letiště Franja Tuđmana Záhřeb (IATA: ZAG, ICAO: LDZA, chorvatsky Zračna luka „Franjo Tuđman” Zagreb) je hlavní a největší letiště v Chorvatsku, pojmenované po bývalém prezidentovi Chorvatska Franju Tuđmanovi. Nachází na severu města Velika Gorica, asi 10 km jihovýchodně od hlavního města Záhřebu a často bývá označováno jako Zračna luka Pleso (letiště Pleso). Je to domácí letiště chorvatských aerolinek Croatia Airlines. Historie První vzletová a přistávací dráha byla na letišti vybudována v roce 1909. V roce 1927 přistál nedaleko Záhřebu Charles Lindbergh. O rok později, 15. února 1928, začala na letišti fungovat civilní doprava. Dokončeno bylo v roce 1933. Po druhé světové válce se všechen komerční provoz přestěhoval do bývalé vojenské základny v blízkosti města Lučko, jihozápadně od Záhřebu. 20. dubna 1962 se začalo letiště opět používat. Ranvej byla upravena a prodloužena na 2500 metrů, byl postaven terminál s kapacitou 1000 m². Nový terminál s kapacitou 5000 m² byl postaven v roce 1966 a v roce 1974 byl dále rozšířen na dnešních 12000 m². Kromě toho byla také prodloužena dráha na současných 3 252 m. Vybavení a vzhled Letiště je nejmodernější v zemi, ovšem ve srovnání s jinými letišti na Balkáně (např. Letiště Podgorica, Letiště Tivat, Letiště Skopje atd.) má techniku poněkud zastaralou. Lety jsou situovány do jednoho terminálu. Provoz je řízen na jedné vzletové a přistávací dráze, která bývá v noci osvětlena. Aerolinie a destinace Irská nízkonákladová společnost Ryanair oznámila otevření nové základny a zahájení letů od června 2021. Postupně bude otevřeno celkem 17 nových tras. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zagreb lufthavn na norské (bokmål) Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Záhřeb na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Franjo Tuđman Lufthavn

Franjo Tuđman Lufthavn (IATA: ZAG, ICAO: LDZA), også kaldet Pleso Lufthavn, er en lufthavn, der er beliggende i Velika Gorica ved Zagreb, Kroatien. Lufthavnen er beliggende 10 km fra byens hovedbanegård og betjente i 2009 2.062.242 passagerer. I tilknytning til den civile lufthavn ligger det kroatiske luftvåbens hovedsæde. Lufthavnen blev indviet i 1962 og havde først kun en 2.500 lang landingsbane og en terminal på 1.000 m². Der blev opført en ny terminal i 1966, mens landingsbanen blev udvidet i 1974. Det største flyselskab i lufthavnen er Croatia Airlines, der bl.a. flyver til Københavns Lufthavn. Norwegian beflyver også ruten Zagreb-København. Eksterne henvisninger Lufthavnens hjemmeside Arkiveret 2. maj 2009 hos Wayback Machine
Zágráb-Franjo Tuđman repülőtér

A Franjo Tuđman repülőtér (IATA: ZAG, ICAO: LDZA) (horvátul Zračna luka „Franjo Tuđman”) Horvátország legforgalmasabb nemzetközi repülőtere. Fekvése A városközponttól 10 km-re, Zágráb Pleso nevű elővárosában található. Története Az első repülőtér Zágrábban 1909-ben épült, a Črnomerec nevű nyugati városrészben, amely később átköltözött Lučko közelébe. Ez a repülőtér 1959-ben 167 000 utast szolgált ki. A ma is látható repülőteret 1962-ben adták át. Akkor egy 2500 méter hosszú kifutópályával, és egy 1000 m² -es terminállal rendelkezett. 1966-ban egy új 5600 m²-es terminállal bővült, majd 1974-ben meghosszabbították a kifutópályát a jelenlegi 3250 m hosszúságúra. Kiépítették a műszeres leszállító rendszert (ILS), 2007-ben elkészült a VIP-terminál, és azóta is folynak a fejlesztések. Megközelíthetőség Légitársaságok és úticélok 2023-ban a Zágráb-Franjo Tuđman repülőtérről az alábbi járatok indulnak: Személy Cargo Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Balesetek, események 1966. november 5-én innen indult Marseille-be az Air Mali ˙(Il 14M, TZ-ABH) repülőgépe, amely a francia Alpok-ban lezuhant. Jegyzetek További információk Zagreb Airport World Aero Data OurAirports A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Zagabria-Franjo Tuđman

L'aeroporto di Zagabria-Franjo Tuđman (in croato: Zračna luka Franjo Tuđman Zagreb) è il più importante aeroporto civile della Croazia e sede anche di un reparto di aereo da caccia della Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana, l'aeronautica militare croata. Intitolato a Franjo Tuđman, primo presidente della Croazia, l'aeroporto si trova a Velika Gorica, a circa 10 km a sud-est della stazione centrale di Zagabria. Funge da hub alla compagnia aerea Croatia Airlines. Statistiche PasseggeriAnno500.0001.000.0001.500.0002.000.0002.500.0003.000.0003.500.000200020052010201520202025PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-b9ef40fc44517da3faf92c3f0c5c598e39a4c617fb140003eef9024d1c9b7c50f43d8374c433ed48a7dfc18aab54cc710a0320e449d91b94806ec65244eafc0e__zr5458342-cls-28677052:hover{pointer-events:none}.mw-chart-b9ef40fc44517da3faf92c3f0c5c598e39a4c617fb140003eef9024d1c9b7c50f43d8374c433ed48a7dfc18aab54cc710a0320e449d91b94806ec65244eafc0e__zr5458342-cls-28677053:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-b9ef40fc44517da3faf92c3f0c5c598e39a4c617fb140003eef9024d1c9b7c50f43d8374c433ed48a7dfc18aab54cc710a0320e449d91b94806ec65244eafc0e__zr5458342-cls-28677054:hover{cursor:pointer}.mw-chart-b9ef40fc44517da3faf92c3f0c5c598e39a4c617fb140003eef9024d1c9b7c50f43d8374c433ed48a7dfc18aab54cc710a0320e449d91b94806ec65244eafc0e__zr5458342-cls-28677055:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-b9ef40fc44517da3faf92c3f0c5c598e39a4c617fb140003eef9024d1c9b7c50f43d8374c433ed48a7dfc18aab54cc710a0320e449d91b94806ec65244eafc0e__zr5458342-cls-28677056:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Voci correlate Aeroporti in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Zagabria-Pleso Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Aeroporto di Zagabria-Pleso Collegamenti esterni Sito ufficiale, su zagreb-airport.hr.
Luchthaven Franjo Tuđman Zagreb

Luchthaven Franjo Tuđman (Kroatisch: Zračna luka „Franjo Tuđman”) is een luchthaven nabij de Kroatische stad Zagreb, gelegen op ongeveer 10 km van het stadscentrum. In 2022 verwerkte het ongeveer 2,8 miljoen passagiers en ongeveer 12.000 ton vracht, wat het de drukste luchthaven van Kroatië maakt. De Kroatische luchtvaartmaatschappij Croatia Airlines gebruikt Zagreb als hub en voert vanaf hier vluchten uit naar heel Europa. Het luchthavengebouw Het huidige terminalgebouw is op 28 maart 2017 voor het publiek geopend. Het telt 65.800 vierkante meter verspreid over drie verdiepingen. Er zijn drie bagagecarrousels, acht aviobruggen, negen veiligheidscontroles, dertig incheckbalies, 23 paspoortcabines en een parkeergarage met een capaciteit van 1100 voertuigen. De terminal beschikt over een belastingvrije winkel van 600 vierkante meter, uitgebaat door Aelia, en over zestien horecagelegenheden. Geschiedenis De geschiedenis van de burgerluchtvaart van Zagreb begon in 1909 toen het eerste vliegveld dicht bij de westelijke stadsbuurt (stadsdistrict) van Črnomerec werd gebouwd. Met de oprichting van de eerste Joegoslavische vlagcarrier Aeroput in 1927 werd de luchthaven verplaatst naar het vliegveld Borongaj in 1928, die het steeds groeiende aantal passagiers op 15 februari van dat jaar diende. Hoewel verschillende Europese vliegtuigen de stad met elkaar verbonden, was het vooral Aeroput dat Zagreb met belangrijke bestemmingen in heel Europa verbond en zo het verkeer in Zagreb in de periode vóór de Tweede Wereldoorlog aanzienlijk verhoogde. In de jaren tachtig was Zagreb Airport de op een na grootste luchthaven in Joegoslavië door passagiers- en vliegtuigbewegingen. De Joegoslavische vlag-drager JAT behield een hub in Zagreb en verbond de stad met tal van bestemmingen, waaronder New York, Chicago, Toronto, die onvermijdelijk een grote impact hadden op het luchtverkeer in Zagreb in die periode. Bestemmingen en luchtvaartmaatschappijen Zie ook Lijst van vliegvelden in Kroatië
Port lotniczy Zagrzeb im. Franja Tuđmana

Port lotniczy Zagrzeb im. Franja Tuđmana (chorw. Zračna luka „Franjo Tuđman”, IATA: ZAG, ICAO: LDZA) – międzynarodowy port lotniczy położony 17 km na południowy wschód od Zagrzebia. Jest największym portem lotniczym Chorwacji. Historia Pierwsze lotnisko w Zagrzebiu zostało zbudowane w 1909 roku w zachodniej dzielnicy miasta Črnomerec. W 1927 Charles Lindbergh dokonał wyładunku na lotnisku Borongaj (na wschód od Zagrzebia) po udanym locie nad Oceanem Atlantyckim. Lotnisko obsługę ruchu pasażerskiego rozpoczęło w dniu 15 lutego 1928. 1 kwietnia 1947 usługi komercyjne zostały przeniesione na byłe lotnisko wojskowe w pobliżu miejscowości Lučko, na południowy zachód od miasta. W szczytowym okresie w 1959, Lučko obsługiwało 167 000 pasażerów. 20 kwietnia 1962 lotnisko zostało przeniesione do bieżącej lokalizacji w pobliżu dzielnicy Pleso na południowym wschodzie. Otwarto długi na 2 500 m pas startowy i terminal o powierzchni 1000 m². Nowy terminal o powierzchni 5000 m² został zbudowany w 1966, jak również rozbudowana płyta postojowa. W 1974 pas startowy został przedłużony do 3250 m, a terminal powiększona do 12 000 m². W 2004 na lotnisku zainstalowano system ILS III kategorii. Terminal VIP został ukończony w 2008 i znajduje się na południowy zachód od starego terminala, który również będzie odnowiony. Linie lotnicze i połączenia Cargo Statystyki Galeria Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona lotniska (chorw. • ang.)
Aeroporto Internacional Franjo Tuđman

O Aeroporto Internacional de Franjo Tuđman (em croata: Međunarodna zračna luka Dr. Franjo Tuđman) (IATA: ZAG, ICAO: LDZA) é um aeroporto internacional lozalizado na cidade de Velika Gorica e que serve principalmente Zagreb, capital da Croácia, sendo o principal aeroporto do país. Ver também Lista de aeroportos da Croácia Referências
Aeroportul Zagreb

Aeroportul Zagreb (IATA: ZAG, ICAO: LDZA) este un aeroport din Velika Gorica, Cantonul Zagreb, Croația ce deservește zona Zagreb. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 3.124.605 pasageri. A fost deschis în 1962 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 108 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 05/23 are suprafața de asfalt și dimensiunile 3.251 m × 45 m. Terminale Note Vezi și
Letališče Franjo Tuđman

Zagrebško letališče Franjo Tuđmano (hrvaško: Zračna luka Franjo Tuđman Zagreb) ali zagrebško letališče (hrvaško: Zračna luka Zagreb) (IATA: ZAG, ICAO: LDZA) je mednarodno letališče, ki je namenjeno za prihod in odhod komercialnih letal. Je največje in najbolj obremenjeno letališče na Hrvaškem. Leta 2019 je sprejelo 3,45 milijona potnikov in približno 13.000 ton tovora. Letališče je dobilo ime po Franju Tuđmanu, prvem predsedniku Hrvaške, in se nahaja približno 10 km jugovzhodno od glavne zagrebške postaje v Veliki Gorici. Je središče hrvaškega letalskega prevoznika Croatia Airlines in središče letalske družbe Trade Air. V prostorih letališča je tudi glavno oporišče hrvaških letalskih sil. Poleg tega ima hrvaška kontrola zračnega prometa svojo upravo na ozemlju letališča. Letališče je bilo podeljeno konzorciju ZAIC (Zagreb Airport International Company) v 30-letno koncesijo na podlagi pogodbe, ki jo je hrvaška vlada podpisala z omenjenim. Pogodba vključuje financiranje, načrtovanje in izgradnjo novega potniškega terminala, ki je bil odprt marca 2017. Za namene upravljanja letališča je ZAIC registriral družbo z imenom MZLZ d.d. (Mednarodna zračna luka Zagreb d.d.), ki je zdaj upravljavec letališča. Glej tudi seznam letališč seznam letališč na Hrvaškem Zunanje povezave Uradna spletna stran
Аеродром Загреб

Аеродром „Фрањо Туђман” Загреб (хрв. Zračna luka „Franjo Tuđman“ Zagreb; IATA: ZAG, ICAO: LDZA) главни је међународни аеродром у Хрватској. Аеродром је удаљен 10km од центра Загреба. На Аеродрому Загреб (како се звао до средине 2017) смештене су техничке базе Кроација ерлајнса. Кроз аеродром је 2018. године прошло 3.336.310 путника. Историјат Прво летилиште у Загребу настало је 1909. године у предграђу Чрномерец. Прва домаћа редовна линија је слетела на Аеродром Боронгај 15. фебруара 1928. Аеродром Загреб је на садашњој локацији (Плесо) отворен 20. априла 1962. године и био је техничка база Југословенског аеротранспорта. Средином 2017. је под концесијом француске компаније отворена нова зграда терминала, те је стара избачена из функције. Исте године „Аеродром Загреб” је добио нови назив „Аеродром Фрањо Туђман”по имену првог хрватског председника. Авио-компаније и дестинације Следеће авио-компаније користе Аеродром Загреб: Напомене ^1 Поједини летови за Пулу обављају се са међуслетањем у Задру. ^2 Летови за Рим–Фијумичино обављају се са међуслетањем у Сплиту или Дубровнику. ^3 Летови за Атину обављају се са заустављањем у Дубровнику. Путници могу улазити или излазити из авиона. Карго Следеће Карго авио-компаније користе Аеродром Загреб ДХЛ (Болоња, Келн/Бон, Лајпциг, Милано, Венеција) Емирејтс скај карго (Међународни аеродром Дубаи) МНГ ерлајнс (Истанбул-Ататурк, Париз Шарл де Гол) Катар ервејз карго (Доха) Статистика Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Слике аеродрома
Franjo Tuđmans flygplats

Franjo Tuđmans flygplats (kroatiska: Zračna luka Franjo Tuđman), även kallad Zagrebs flygplats, är Kroatiens största och mest trafikerade internationella flygplats.[källa behövs] Den är belägen drygt tio kilometer sydöst om Zagrebs centralstation och är en av åtta internationella flygplatser i landet. Zagrebs flygplats är ett flygtrafiknav och hemmabas för det nationella flygbolaget Croatia Airlines, det inhemska flygbolaget Trade Air och det Kroatiska flygvapnet och luftförsvaret.[källa behövs] Flygplatsen är uppkallad efter landets förste president Franjo Tuđman (1922–1999). Den är belägen norr om Pleso, en stadsdel i Velika Gorica som är en förort söder om huvudstaden Zagreb. I folkmun kallas flygplatsen av denna anledning ibland för Pleso flygplats eller bara Pleso.[källa behövs] Kommunikationer Flygplatsen trafikeras regelbundet av flygbussar till och från Zagrebs centrala busstation. Avståndet till Zagrebs centrum är 17 km och restiden till Zagrebs centrala busstation är cirka 40 minuter. Restiden med bil eller taxi är något kortare. Från Velika Gorica som ligger knappt en kilometer från flygplatsen går Zagrebs stadsbussar till Zagrebs centralstation.[källa behövs] Terminalbyggnaden och tjänster Flygplatsen är Kroatiens största. Byggnadens huvudentréer leder till Stora hallen. Där finns bland annat kaféer, restauranger, butiker, gaterna 1-3, toaletter, biluthyrning, incheckningsdisk, turistinformation samt ett fåtal flygbolag representerade, däribland det nationella flygbolaget Croatia Airlines. Utanför flygplatsen finns tre avgiftsbelagda parkeringar samt ett parkområde med sittplatser.[källa behövs] Trafik Från flygplatsen går inrikesflyg till bland annat Dubrovnik, Zadar och Split. Utrikesflyg avgår till flera destinationer, däribland Frankfurt, München, London, Paris, Wien, Köpenhamn och Zürich. Frakt- och passagerarstatistik Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Franjo Tuđmans flygplats. Referenser Fotnoter
Academy of Fine Arts, University of Zagreb

The Academy of Fine Arts Zagreb (Croatian: Akademija likovnih umjetnosti u Zagrebu or ALU) is a Croatian art school based in Zagreb. It is one of the three art academies affiliated with the University of Zagreb, along with the Academy of Dramatic Art (ADU) and the Academy of Music (MUZA). History The Academy was established in June 1907 as the Royal College for Arts and Crafts (Croatian: Kraljevsko zemaljsko više obrazovalište za umjetnost i umjetni obrt) and initially had three departments, for sculpting, painting and art education. Academy's first professors were Robert Frangeš-Mihanović, Rudolf Valdec, Robert Auer, Oton Iveković, Bela Čikoš Sesija, Menci Klement Crnčić and Branko Šenoa. The Academy is still based in its original location at 85 Ilica street in Zagreb. Since 1926 the architecture department was briefly active at the academy, and was headed by Drago Ibler. The graphic arts department was established in 1956, the restoration department in 1997 and the department for animation and new media in 1998. Today the academy has six departments, with a total of 365 students enrolled. Departments The Academy currently has six departments: Painting department Graphic arts department Sculpting department Art education department Conservation-restoration department Animation and new media department Notable faculty Notable alumni References External links Official website (in Croatian)