NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bazilika Bistriške Matere Božje, Marija Bistrica

Bazilika Bistriške Matere Božje v Mariji Bistrici na Hrvaškem je bazilika in hrvaško narodno romarsko središče Matere Božje. Je najbolj znano in najbolj obiskano svetišče na Hrvaškem. Spomin na Marijo Bistriško v Katoliški cerkvi na Hrvaškem praznujejo 13. julija. Bazilika je zavarovan kulturni spomenik kot sakralna stavbna dediščina. Je del Marijine romarske poti na Hrvaškem. V seznamu župnij Škofije Zagreb (1334) je navedena bistriška župnija s cerkvijo sv. Petra (ecclesia beati Petri de Biztricha). Po odkritju votivnega lesenega gotskega kipa Marije z detetom leta 1684 (ki je bil znan iz začetka 16. stoletja, od leta 1545 pa je bil zaradi osmanske nevarnosti skrit v steni bistriške cerkve) in številnih zapisanih čudežih, povezanih s tem kipom v 18. stoletju, je bil spremenjen patrocinij župnijske cerkve sv. Petra in Pavla, ki je odtlej posvečena Blaženi Devici Mariji. Z odkritjem kipa se je Marijino češčenje hitro razširilo in Bistrica se je hitro razvila kot marijansko svetišče in romarski kraj. Cerkev v Mariji Bistrici je postalo narodno svetišče leta 1715, ko je Hrvaški sabor zgradil veliki zaobljubni oltar in s tem potrdil pobožnost hrvaškega ljudstva do Bistriške Matere Božje. Bistriški župnik Juraj Žerjavić je dal cerkev in župnijsko hišo z arkadami dozidati in prezidati po načrtih arhitekta Friedricha von Schmidta in njegovega učenca Hermanna Bolléja. Nova cerkev je zgrajena v neorenesančnem slogu in romantičnem historizmu. 4. decembra 1923 je papež Pij XI. podelil cerkvi Bistriške Matere Božje status manjše bazilike. 15. avgusta 1971 je bil v Mariji Bistrici XIII. mednarodni marijanski kongres. Istega leta je Jugoslovanska škofovska konferenca razglasila baziliko za hrvaško narodno marijansko romarsko središče. Baziliko je oktobra 1998 obiskal papež Janez Pavel II. in tam nekdanjega zagrebškega nadškofa in kardinala Alojzija Stepinca razglasil za blaženega. Galerija Sklici Zunanje povezave Svetiste-mbb.hr, uradna stran
Veli Rat Lighthouse

Veli Rat Lighthouse is an active lighthouse on the Croatian island of Dugi Otok, and is a well-known landmark near to the village of the same name. The single storey keeper's house is built around the base of the 36m masonry tower, which has a white lantern and single gallery. The yellow walls of the house were reputedly painted using a mixture that was coloured by the use of thousands of eggs. This was allegedly to give better consistency and protection against the salt air. At a height of 41m above the sea, the light has a range of 22 nautical miles and consists of two flashes of white light every twelve seconds. Veli Rat along with a number of other Croatia lighthouses still retains a lighthouse keeper. In 2014 the serving keeper was Zvone, who along with his wife and family live on site. Since 2000, rooms within the lighthouse have also been made available for rent as holiday accommodation. In 2010, Veli Rat in conjunction with the lighthouses at Vir and Tajer were depicted in a set of commemorative stamps by the Croatian postal service Hrvatska pošta. See also List of lighthouses in Croatia References External links Media related to Veli Rat lighthouse at Wikimedia Commons
Phare de Veli Rat

Le phare de Veli Rat (en croate : Svjetionik Rt Veli rat) est un phare actif situé dans le village de Veli Rat sur l'île de Dugi Otok dans le Comitat de Zadar en Croatie. Le phare est exploité par la société d'État Plovput. Histoire Le phare, construit en 1849, se trouve à 3 km au nord-ouest du village. L'île fait partie de l'archipel de Zadar sur la côte dalmate. Le phare est toujours pourvu de gardiens. Depuis 2000, des chambres dans le phare sont également disponibles à la location en tant que logement de vacances. Il possède un système d'identification automatique pour la navigation maritime. Description Le phare est une tour cylindrique de 36 m de haut, avec galerie et lanterne, au-dessus d'une maison de gardien d'un étage. La tour est de couleur blanche et la maison est de couleur jaune pâle. Il émet, à une hauteur focale de 41 m, deux éclats blancs toutes les 20 secondes. Sa portée est de 22 milles nautiques (environ 41 km) pour le feu principal et 10 milles nautiques (environ 19 km) pour le feu de veille. Identifiant : ARLHS : CRO-183 - Amirauté : E3098 - NGA : 12864 . Caractéristiques du feu maritime Fréquence : 20s (W-W) Lumière : 0.8 seconde Obscurité : 4.4 secondes Lumière : 0.8 seconde Obscurité : 14 secondes Voir aussi Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Veli Rat Lighthouse » (voir la liste des auteurs). Lien connexe Liste des phares de Croatie Liens externes (en) Lighthouses in Croatia - Site Plovut University of North Carolina at Chapel Hill's The Lighthouse Directory: Lighthouses of Central Croatia Lighthouses of Southern Croatia Lighthouses of Northern Croatia (en) Liste ARLHS - Croatia (en) Croatia Online list of Light (en) Croatia - Site Lightphotos.net (en) Veli Rat - Site Lightphotos.net (en) Veli Rat Light - Lighthouse Explorer Portail des phares Portail de la mer Adriatique Portail de la Croatie
Svjetionik Rt Veli rat

Svjetionik Veli Rat ili Punta Bjanka, izgrađen je 1849. godine na sjeverozapadnom rtu Dugog otoka i s visinom od 42 m najviši je svjetionik na Jadranu dometa svjetla od 22 nautičke milje (oko 40 km). Nalazi se 35 km zapadno od Zadra. Na udaljenosti od 3 km nalaze se naselja Veli Rat, Verunić i Polje, a trajektna luka u Brbinju udaljena je 9 km. Svjetionik je okružen gustom borovom šumom, lijepim uvalama i šljunčanim plažama. Ovaj svjetionik jedan je od najljepših na Jadranu, a uz njega se vežu razne legende poput one da je za fasadu neobične žute boje utrošeno 100.000 žutanjaka koja i dan danas stoji. Uz svjetionik je i kapelica sv. Nikole, zaštitnika pomoraca, u kojoj je sačuvan Rimski misal iz 1869. godine. U kapelici se u novije vrijeme sve češće organiziraju romantična vjenčanja. Do svjetionika se može doći i osobnim vozilom, a zahvaljujući cestovnoj povezanosti s naseljima moguća je redovna opskrba potrebnim namirnicama. Na svjetioniku je uvijek jedna obitelj svjetioničara a svjetionikom upravlja Plovput doo - društvo u vlasništvu RH za održavanje pomorskih puteva i radijske službe. Izvori Vanjske poveznice
TE-TO Zagreb

TE-TO Zagreb je termoelektrana u istočnom dijelu Zagreba, namijenjena proizvodnji električne i toplinske energiju za potrebe grada Zagreba. Elektranom upravlja HEP Proizvodnja. Korištenje goriva Gorivo 1: Prirodni plin Gorivo 2: Ekstra lako loživo ulje Gorivo 3: Teško loživo ulje Snaga Toplinska snaga: 850 MW Snaga elektrane: 440 MW Prizvodnja toplinske energije 2009.: 865,716 MWh 2010.: 939,610 MWh 2011.: 880,046 MWh 2012.: 849,649 MWh 2013.: 859,344 MWh Tehnološka para Prosjek od 2002. godine: 253.616 t 2009.: 251.448 t 2010.: 256.889 t 2011.: 258.827 t 2012.: 255.523 t 2013.: 249.128 t Prag proizvodnje električne energije Prosjek od 2002. godine: 1.358 GWh 2009.: 1.553 GWh 2010.: 2.028 GWh 2011.: 2.057 GWh 2012.: 1.936 GWh 2013.: 1.363 GWh Izvori TE-TO Zagreb, HEP Proizvodnja Arhivirana inačica izvorne stranice od 23. studenoga 2013. (Wayback Machine)
Tajan Veli

Tajan Veli (-Velji, -Veji, -Veliki) je nenaseljeni otočić u otočju Lastovci, istočno od Lastova. Nalazi se oko 6.7 km sjeveroistočno od Lastova, izoliran od većine ostalih otoka u otočju. Najbliži otok mu je hrid Tajan Mali, oko 200 m prema zapadu. Površina otoka je 20.127 m2, duljina obalne crte 699 m, a visina 15 metara. Izvori
Tajan Veliki

Tajan Veliki je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju (Hrvaška). Tajan Veliki, na katerem stoji svetilnik, leži med otokoma Korčula in Lastovo, od katerega je oddaljen okoli 9 km. Njegova površina meri 0,02 km². Dolžina obalnega pasu meri 0,7 km. Najvišji vrh je visok 21 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na sever|severozahodni srtrani otočka, oddaja svetlobni signal: B Bl 5s. Nazivni domet svetilnika je 8 milj. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Teglina

Teglina o Teghina' (in croato: Tegina) è un isolotto disabitato della Croazia situato nel mare Adriatico, vicino alla costa dalmata settentrionale, a nord di Morter. Appartiene all'arcipelago di Sebenico. Amministrativamente, assieme alle isolette circostanti, fa parte del comune Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isolotto si trova a nord di Morter nella valle Gramina (uvala Hramina), circa 450 m a ovest di punta Gradina (rt Gradina) e a est di Vinico Grande da cui dista 120 m. A nord-est ha un segnale luminoso e si affaccia sulla baia di Slosella (Pirovački zaljev). L'isolotto ha una superficie di 0,095 km², uno sviluppo costiero di 1,15 km e un'altezza di 22 m. Isole adiacenti Scogli Vinik (Vinik Veliki e Vinik Mali), a ovest e sud-ovest. Simignago (Zminjak), 530 m a nord-ovest. Scoglio Spliciaz, circa 1,5 km a nord-est, vicino alla costa dalmata. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 29 agosto 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Teglina
Tegina

Tegina je majhen nenaseljen otoček v šibeniškem arhipelagu, ki pripada Hrvaški Otoček, na katerem stoji svetilnik, leži med Murterjem in Zminjakom vzhodno od otočka Vinik Veliki. Njegova površina meri 0,095 km², dolžina obalnega pasu je 1,33 km. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na skrajni vzhodni strani otočka, oddaja svetlobni signal: B Bl 2s. Nazivni domet svetilnika je 4 milje. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Тегина

Тегина је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора. Припада Шибенском архипелагу у акваторији општине Муртер Корнати. Острвце, на којем се налази светионик, Лежи између Муртера и Зимњака источно од острва Виник Велики. Површина острвца износи 0,095 км². Дужина обалске линије је 1,15 км.. Из поморске карте се види да светионик, који је налази на источној обали Тегине шаље светлосни сигнал: B Bl 2s, који има домет од 4 миље. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. јун 2013) стр. 24.
Tetovišnjak Mali

Tetovišnjak Mali je nenaseljeni otočić na pola puta između Murtera i Žirja. Zajedno sa susjednim otocima čini jugoistočnu granicu Murterskog mora. Najbliži otok je Tetovišnjak Veli, koji se nalazi 330 m jugoistočno. Sa suprotne strane, 150 metara dalje, u nastavku otočnog niza, nalazi se hrid Kablinac. Površina otoka je 0,073 km2, duljina obalne crte 1212 m, a visina 31 metar. Izvori Vanjske poveznice
Tetovišnjak Mali

Tetovišnjak Mali je majhen nenaseljen otoček v hrvaškem delu Jadranskega morja. Otoček leži okoli 0,5 km jugovzhodno od Tetovišnjaka Velikega. Površina otočka meri 0,074 km², dolžina obalnega pasu je 1,11 km. Najvišji vrh je visok 31 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Otočić Tetovišnjak Mali

Otočić Tetovišnjak Mali är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 230 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,11 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Tetovišnjak Mali är platt. Öns högsta punkt är 21 meter över havet. Kommentarer Källor
Tommy (obchodní řetězec)

Tommy je chorvatská maloobchodní společnost se sídlem ve Splitu. Specializuje se na prodej smíšeného zboží, převážně pak potravin a nápojů. Stoprocentním vlastníkem společnosti je Ante Josić. Podle údajů Croatian Competition Agency je lídrem maloobchodního trhu, devatenáctou největší společností z hlediska celkových příjmů v Chorvatsku. Je mnohonásobným držitelem ceny Zlatá kuna, držitelem mezinárodního certifikátu Customers' Friend – Top Excellence a vítězem ceny Best Buy v kategorii rybího trhu pro rok 2020/2021. Prostřednictvím přidružených značek Tommy investuje do výroby svých vlastních potravin. Společnost provozuje v celé zemi 227 prodejen. Prodejny Tommy jsou rozděleny na maximarkety, hypermarkety, supermarkety a markety, celková užitná obchodní plocha je větší než 125 000 m². Historie 1992 – Založena obchodní společnost Tommy d.o.o. ve Splitu. 2006 – Prodejní síť se rozšiřuje mimo regionální rámec otevřením supermarketu v Novi Vinodolski. 2021 – 3 miliardy chorvatských kun a 599 milionů tržeb dosažené s konstantním růstem ve srovnání s předchozími roky. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Tommy na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránky
Tommy

Tommy d.o.o. maloprodajni je tržišni lider u Dalmaciji prema podatcima hrvatske Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, šesti trgovački lanac s kontinuiranim rastom tržišnog udjela i devetnaesta tvrtka po ukupnom prihodu u Hrvatskoj. S 227 prodajnih mjesta u devet hrvatskih županija i gradu Zagrebu, zapošljava preko 4100 djelatnika. Višestruki je dobitnik nagrade Zlatna kuna Hrvatske gospodarske komore – Županijske komore Split, nositelj međunarodnog certifikata Customers' Friend – Vrhunska izvrsnost i dobitnik Best Buy Award u kategoriji ribarnice za 2020./2021. godinu. Kroz povezana društva u Tommy grupi investira u prehrambeno-prerađivačku proizvodnju. Povijest 1992. – Utemeljeno trgovačko društvo Tommy d.o.o. u Splitu. 2006. – Prodajna mreža širi se izvan regionalnih okvira otvaranjem supermarketa u Novom Vinodolskom. 2021. – Ostvareno 3 milijarde i 599 milijuna kuna prihoda uz konstantan rast u odnosu na prethodne godine. Tommyjeve prodavaonice dijele se na maximarkete, hipermarkete, supermarkete i markete, ukupne su površine korisnog poslovnog prostora veće od 125.000 m2. Bilješke Vanjske poveznice Službene stranice – TOMMY (hrv.) Arhivirana službena stanica – TOMMY[neaktivna poveznica] (hrv.)
Tramerca Piccolo

Tramerca Piccolo o Tramerca piccolo (in croato Tramerčica) è un isolotto disabitato della Croazia situato a sud dell'isola di Isto e a ovest di Melada. Amministrativamente appartiene alla città di Zara, nella regione zaratina. Geografia Tramerca Piccolo si trova 1,17 km a ovest di Melada, a ovest della punta Kamenjev rt, e 4,225 km a sud di punta Benussi (rt Benuš) sull'isola di Isto. Nel punto più ravvicinato, punta Darchio (Artić) nel comune di Brevilacqua, dista dalla terraferma 25,4 km. Tramerca Piccolo è un isolotto di forma trapezoidale, con la base maggiore che punta a nordovest, che misura 445 m di lunghezza e 455 m di larghezza massima a sud della base maggiore. Ha una superficie di 0,1578 km² e uno sviluppo costiero di 1,493 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 41,5 m s.l.m.. Isole adiacenti Rotondo (Obljak), isolotto tondeggiante situato 1,2 km a nord-nordovest di Tramerca Piccolo. Tramerca (Tramerka), grande isolotto di forma irregolare situato 880 m a ovest di Tramerca Piccolo. La Botticella (greben Bačvica), roccia affiorante situata 660 m a sud-sudovest di Tramerca Piccolo, 940 m a sudest di Tramerca e 2,1 km a ovest di Melada. (44°12′50″N 14°47′23.9″E44°12′50″N, 14°47′23.9″E) Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 15. URL consultato il 7 aprile 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio V, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 28 aprile 2017 (archiviato dall'url originale il 23 agosto 2021). Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Tramerčica

Tramerčica je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju (Hrvaška). Tramerčica leži med otočkom Tramerka in zahodno obalo otoka Molat, od katerega je oddaljena okoli 1,5 km. Površina otočka meri 1,158 km². Dolžina obalnega pasu je 1,49 km. Najvišji vrh na otočku je visok 41 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Trešnjevački trg

Trešnjevački trg je jedan od najvećih zagrebačkih javnih prostora. Centalnim dijelom trga dominira Trešnjevačka tržnica. Povijest trga Trg se nalazi na križanju, Vukovarske i Tratinske ulice, s istočne strane trg omeđuje Nova cesta, sa zapadne Maglajska i Dobojska ulica, sa sjevera Tratinska, a s juga Ključka i Srebrenička ulica. Trešnjevački trg ni dan danas nema jasno definirane granice, i to se vidi iz prve. On više liči na potencijalno gradilište, nego na dovršeni trg. Ipak i tako nesavršen i nedovršen on je jedno od najživljih mjesta u gradu Zagrebu, prvenstveno zahvaljujući Trešnjevačkoj tržnici ( Trešnjevački plac), drugoj, a po nekim pokazateljima u prometu - čak prvoj tržnici grada Zagreba. Na sjevernoj strani trgom dominira nevelika montažna zgrada nekadašnje Name (danas su u njoj Konzum i Magma). To je bilo jedno od prvih samoposluživanja u Zagrebu, podignuto krajem 1950-ih. Tu je još uvijek i stara vrtna restauracija Dvije lipe, koja danas ima drugu funkciju. U sredini trga, postoji mala trokutasta zelena oaza. Na južnoj starni trga uz tramvajsku stanicu, podignuta je za Zagrebačku univerzijadu 1987. fontana - autora V.Tabaina, 1987. g. i to je uglavnom sve važnije što se nalazi na trgu. Ovaj trg je svoje rudimentarne obrise počeo dobivati krajem 1930-ih, a od kraja 1950-ih nije bitnije promijenio izgled. Već je regulatornom osnovom razvoja grada Zagreba iz 1889. godine, zacrtane osnove današnje Trešnjevke. Već je tim planom prostor oko današnjeg trga - određen da bude trg i nazvan je Trg U (dok se u budućnosti ne pronađe odgovarajuće ime). Inače kad je regulatorna osnova donesena, na tom prostoru (Trešnjevka) još su postojala tri gradska sela; Govenka, Ilijašići i Bankovići. Sela su netragom nestala, jer se su vrlo brzo nicale brojne neplanski građene kuće, gradskog proleterijata i sirotinje. Do 1990. godine nosio je ime Trg Oktobarske revolucije. Postoje planovi da se trg potpuno preuredi, da na platou današnje tržnice budu podzemne garaže s poslovno-zanatskim i turističkim centrom, da se na južnoj strani ukloni montažna zgrada Name (Konzuma), kao i to da se na istočnoj strani poruši benzinska stanica. Izvori
Трешнєвська площа

Трешнєвська площа (хорв. Trešnjevački trg) — міський майдан у Загребі, одне з найбільших громадських місць столиці Хорватії. У центральній частині площі розташувався чи не найбільший у місті Трешнєвський ринок. Історія Площа лежить на перетині вулиць Вуковарської і Тратинської, зі східного боку її обмежовує Новий шлях, із західного — вулиці Маглайська та Добойська, з півночі — вулиця Тратинська, а з півдня — вулиці Клюцька і Сребреницька. Навіть сьогодні Трешнєвська площа не має чітко визначеної межі, і це помітно відразу. Майдан більше схожий на потенційний будівельний майданчик, ніж на довершену площу. Однак і в такому недосконалому й недобудованому вигляді це одне з найпожвавленіших місць у Загребі, насамперед завдяки Трешнєвському ринку (хорв. Trešnjevački plac «Трешнєвачкі плац») — другому за величиною, а за деякими показниками обороту навіть першому ринку міста. На північній стороні площі впадає в око невеликий збірний будинок колишнього універмагу «НАМА» (югославський аналог ЦУМу), де нині розміщені Конзум та «Магма». Це був один із перших магазинів самообслуговування в Загребі, побудований наприкінці 1950-х. Існує ще старий літній ресторан «Дві липи», який сьогодні має іншу функцію. Посеред площі є невеликий зелений оазис трикутної форми. На південній стороні площі поряд із трамвайною зупинкою в 1987 році до Загребської Універсіади 1987 року було споруджено фонтан за проєктом В. Табейна. Своїх рудиментарних обрисів площа почала набувати наприкінці 1930-х років і з кінця 1950-х істотно не змінювала свого вигляду. Основи сьогоднішньої Трешнєвки заклала ще нормативна база розвитку міста Загреба 1889 року. Вже за планом того року простір навколо сьогоднішнього майдану відводився під площу, яку збиралися назвати «Площа У» (поки в майбутньому не буде знайдено підхожої назви). Коли було прийнято нормативну базу, на місці нинішньої Трешнєвки було три міські села: Говенка, Іліяшичі та Банковичі. Села безслідно зникли, адже місцевість дуже швидко забудовувалася численними неплановими домівками міського пролетаріату та бідноти. До 1990 року площа називалася на честь Жовтневої революції. Існують плани повністю переобладнати майдан, створити на торговельних площах теперішнього ринку підземні гаражі з діловим, художньо-промисловим і туристичним центром, розібрати збірний будинок «НАМА» (Konzum) на південній стороні та знести бензозаправку на східному боці. Примітки Література Zagrebački leksikon (M-Ž). LZMK, Zagreb 2006, с. 427. (хор.)