Mirogoj

Mirogoj je centrální hřbitov chorvatského hlavního města Záhřebu. S rozlohou téměř 7 hektarů je největším hřbitovem v Chorvatsku. Vzhledem k tomu, že je vybudován jako park, k jeho architektonicky cenným budovám a množství hrobů významných osobností patří k turistickým pamětihodnostem ve městě. Na hřbitově Mirogoj se nachází díla mnoha známých sochařů a umělců jako jsou Antun Augustinčić, Dušan Džamonja, Robert Frangeš Mihanović, Ivo Kerdić, Frano Kršinić, Ivan Meštrović, Edo Murtić, Vanja Radauš, Ivan Rendić, Jozo Turkalj a Rudolf Valdec. Na hřbitově mají prostor všechna náboženství, jsou zde hroby lidí katolického, pravoslavného, protestantského vyznání i stoupenců judaismu nebo islámu či lidí bez vyznání. Hřbitov je tématem známé básně českého básníka Jiřího Wolkera. Historie Hřbitov Mirogoj byl založen v roce 1876 na pozemcích patřících chorvatskému jazykovědci a spisovateli Ljudevitu Gajovi. Do té doby existovalo v Záhřebu deset menších hřbitovů, které všechny Mirogoj nahradil. Hlavní budovu navrhl architekt Hermann Bollé. Stavba arkád, kupole a kostela nad vstupním portálem začala v roce 1879. Stavební práce byly dokončeny v roce 1929. 19. srpna 1991 zde došlo k bombovému útoku, kdy byla výbušnina odpálena v blízkosti židovských hrobů. Šlo o součást operace pod falešnou vlajkou jugoslávské vojenské kontrarozvědky (Kontraobaveštajna služba) s krycím názvem Operace Labrador, která měla světovým médiím a veřejnému mínění poskytnout obraz Chorvatska jako profašistické země. Při útoku došlo jen k materiálním škodám. Poloha Hřbitov v parkové úpravě se rozkládá na jednom z hřbetů záhřebského pohoří Medvednica. Leží zřetelně výše než centrum města, přesto je vzdálen jen několik minut jízdy automobilem. Pomníky Na hřbitově jsou kromě jiných tyto pomníky: Pomník obětem první světové války (1919) Pomník národním hrdinům Jugoslávie Pomník příslušníku chorvatské Národní gardy (1993) Pomník obětem Masakru u Bleiburgu (1994) Pomník „Hlas chorvatských obětí“ (chorvatské oběti války za nezávislost) Pohřbené osobnosti Tugomir Alaupović (1870–1958), spisovatel Vladimir Bakarić (1912–1983), politik Vladimir Becić (1886–1954), malíř Milan Begović (1876–1948), spisovatel Bruno Bušić (1939–1978), novinář Dobriša Cesarić (1902–1980), spisovatel Enver Čolaković (1913–1976), spisovatel Krešimir Ćosić (1948–1995), basketbalista Dimitrija Demeter (1811–1872), spisovatel Žarko Dolinar (1920–2003), stloní tenista Janko Drašković von Trakošćan (1770–1856), politik a spisovatel Franjo Dugan (1874–1948), skladatel Petar Dumičić (1901–1984), pianista Božidar Finka (1925–1999), lingvista Ljudevit Gaj (1809–1872), vedoucí osobnost a spoluzakladatel illyrismu Fran Galović – spisovatel Jakov Gotovac – skladatel, dirigent Vladimir Gotovac – básník a politik Vjekoslav Heinzel – architekt Aleksandar Horvat – politik Ivo Horvat – botanik Josip Horvat – publicista a historik Rudolf Horvat – historik a politik Dubravko Horvatić – spisovatel Vojin Jelić – spisovatel Sida Košutić – spisovatelka Ivo Kozarčanin – spisovatel Miroslav Krleža – spisovatel Vatroslav Lisinski – skladatel, spoluzakladatel illyrismu Vladko Maček – politik Nikola Mašić – malíř Lovro von Matačić – dirigent Antun Gustav Matoš – spisovatel Ivan Mažuranić – spisovatel Ivana Brlić-Mažuranić – autorka Andrija Mohorovičić – meteorolog a geofyzik Edo Murtić – malíř Vladimir Nazor – spisovatel Maximilian Njegovan – admirál Krsto Odak – skladatel Vlaho Paljetak – zpěvák, skladatel Boris Papandopulo – skladatel Slavoljub Eduard Penkala – vynálezce Rudolf Perešin – pilot Dražen Petrović – basketbalista Gajo Petrović – filosof Vladimir Prelog – nositel Nobelovy ceny za chemii Petar Preradović – důstojník, spisovatel Braslav Rabar – spisovatel Franjo Rački – historik, spisovatel a politik Stjepan Radić – politik Mladen Ramljak – fotbalista Ivo Robić – zpěvák Vladimir Ruždjak – zpěvák a skladatel Branimir Sakač – skladatel Mirko Seljan – cestovatel a objevitel Ivan Slamnig – básník Tadija Smičiklas – historik, spisovatel a politik Antun Stipančić – stolní tenista Rudi Supek – sociolog August Šenoa – spisovatel Ivica Šerfezi – zpěvák Antun Branko Šimić – spisovatel Dinko Šimunović – spisovatel Božidar Širola – skladatel Milan Šufflay – historik Stjepan Šulek – skladatel, dirigent Ivan Supek – fyzik/spisovatel; předseda Chorvatské akademie věd Gojko Šušak – politik Miroslav Šutej – pop-artový umělec Tvrtko Švob – biolog Dragutin Tadijanović – spisovatel Nikola Tanhofer – režisér Ivan Tišov – malíř Ante Miko Tripalo – politik Milka Trnina – operní zpěvačka Jagoda Truhelka – autorka Franjo Tuđman – prezident Tin Ujević – básník Stanko Vraz – spisovatel Bernard Vukas – fotbalista Ljudevit Vukotinović – lyrik Ivan Zajc – skladatel Branko Zebec – fotbalový trenér Vladimir Žerjavić – historik Odkazy Dílo Těžká hodina/Mirogoj ve Wikizdrojích Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mirogoj-Friedhof na německé Wikipedii. Související články Kaple apoštolů Petra a Pavla na hřbitově Mirogoj Literatura ČORAK, Žejlka. Zagreb. Mirogoj Cemetery. Bollé's Masterpiece. The Pantheon of Croatian History. Bologna: Mauro Felicori, Annalisa Zanotti, 2004. (Cemeteries of Europe. A Historical Heritage to Appreciate and Restore). S. 177–182. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mirogoj na Wikimedia Commons Oficiální stránky hřbitova