NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Park pod Arenom

Park pod Arenom (tal. Parco sotto l'Arena), gradski park u Puli koji zajedno s Valerijinim parkom čini povezanu cjelinu. Nalazi se na najreprezentativnijem mjestu u gradu, blagoj padini ispod same antičke Arene. Gotovo uvijek dobiva epitet najljepšeg pulskog parka. Jedna je od rijetkih osmišljenih parkovnih površina iz razdoblja talijanske vladavine koja se do danas održala u neizmijenjenom obliku s obzirom na ukupnu površinu, oblik i veličinu parcela i staza. Nastao je 1930-ih na mjestu dotadašnjeg vojnog skladišta prvotno namijenjenog potrebama austrougarske, a zatim i talijanske vojske. Godine 1935. talijanske vlasti postavljaju u sredinu donjeg ruba parka impozantan spomenik caru Augustu, koji je zajedno sa spomenikom rimskoj vučici s Romulom i Remom odnesen 1947. godine po odlasku talijanske vlasti. Na tom se mjestu uređuje nova parcela koja potom čini sastavni dio parka koji je sađen i održavan u talijanskom stilu. Vrste poput tise, kaline i šimšira kao i mnoštvo cvatućih ljetnica do danas mu daju posebnu draž. Na površini od 3.300 m2 dominira razigran cvjetni tepih ljetnica koje se svake godine nanovo sade. Nerijetko se tu i fotografiraju posjetitelji želeći zapečatiti svoj boravak u drevnom gradu uz rascvjetale maćuhice, begonije, petunije s Amfiteatrom u pozadini. Park se njeguje u starom stilu do 1950-ih stoljeća kada se bilje prepušta slobodnom rastu, a sade se i nove vrste koje su tada bile u modi. Tako su tada svoje mjesto u ovom parku dobili razni cvatući grmovi, tobirovac, božikovina pa čak i smreka. Osim tise, i božikovina je zaštićena biljna vrsta u Hrvatskoj čiji lijepi crveni plodovi uljepšavaju i čine park vrlo vrijednim. Park cara Augusta desetljećima ostaje vrijedan eksponat kao svjedok parkovne kulture grada. Uspinjanjem stepenicama na vrh Amfiteatra može se vidjeti lavandom ispisan natpis Pula na središnjoj parceli u parku. Izvori
Naturpark Papuk

i4i6 Der Naturpark Papuk ist ein seit dem 23. April 1999 geschütztes Gebiet in Kroatien. Es befindet sich im gleichnamigen Gebirgszug Papuk und wurde zur Bewahrung der für Zentral-Slawonien charakteristischen stillen und lebenden Natur errichtet. Die Betonung wird dabei auf ästhetische, ökologische, kulturelle und touristische Werte, sowie Bildung und Erholung gelegt. Der Naturpark soll in erster Linie dazu dienen, die Heterogenität der Natur zu bewahren und sie näher zu erforschen. Die Verantwortlichen des Naturparks Papuk widmen sich dem effizienteren Schutz von seltenen und gefährdeten Arten. Im Jahr 2007 wurde der Geopark Papuk von der UNESCO in die Assoziation der europäischen Geoparks inauguriert. Weblinks http://www.pp-papuk.hr/1english/index.html Offizielle Seiten (englisch) https://www.papukgeopark.com European Geoparks, engl
Papuk Nature Park

Papuk Nature Park är en park i Kroatien. Den ligger i den östra delen av landet, 140 km öster om huvudstaden Zagreb. Papuk Nature Park ligger 541 meter över havet. Terrängen runt Papuk Nature Park är kuperad. Runt Papuk Nature Park är det ganska tätbefolkat, med 155 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Požega, 16,8 km söder om Papuk Nature Park. I omgivningarna runt Papuk Nature Park växer i huvudsak lövfällande lövskog. Kommentarer Källor
Naturpark Vraner See

i3i6 Der Naturpark Vraner See, auch Vrana-See (kroatisch Park prirode Vransko jezero, italienisch Lago di Vrana) ist ein seit dem 21. Juli 1999 geschütztes Gebiet in Kroatien. Der Vraner See ist der größte See Kroatiens und liegt in Dalmatien zwischen den Städten Zadar und Šibenik. Die Fläche des Naturparks beträgt 57 km², den größten Anteil an der Fläche hat der See selbst (30,2 km²). Beschreibung Der Süßwassersee erstreckt sich parallel zur Küste und ist stellenweise weniger als einen Kilometer vom Meer entfernt. Der See ist eine mit Süßwasser gefüllte Senke eines Karstgebiets, die als Kryptodepression mit einigen Metern unter dem Meeresspiegel der Adria liegt. Das Wasser ist leicht brackisch, da durch Quellen im ehemaligen Sumpfgebiet, durch den Grundwasserleiter aus der Gegend um Biograd sowie durch den Prosika-Kanal Wasser mit unterschiedlichen Salzgehalten zufließt. Dieser Naturpark mit seinen Sumpfgebieten im Norden und an der Ostküste ist ein ornithologisches Reservat mit einer breiten Artenvielfalt. Bis in die zweite Hälfte des 18. Jahrhunderts bedeckte der See eine wesentlich größere Fläche. Mit dem Bau eines Kanals zum Meer im Süden des Sees, der 1770 fertiggestellt war, wurde der Wasserspiegel um etwa drei Meter abgesenkt und damit vor allem das weitläufige, sumpfige Gebiet (Vransko blato / Palude di Vrano) im Norden trockengelegt. Das solchermaßen gewonnene Land wurde von zugezogenen Bauern vornehmlich als Weideland genutzt. Zudem sind dort mehrere Kanäle angelegt (Glavni kanal, Lateralni kanal, Stari kanal), die zusammen mit kleinen natürlichen Wasserläufen (Jablanac, Vrbica) zur Entwässerung des Gebiets beitragen. Dieses ehemalige Sumpfland zog sich etwa bis zu dem Dorf Gornje Raštane ins Landesinnere hin und fiel im Hochsommer trocken. Die längs des Sees sich erstreckenden Höhenzüge bestehen aus Kalksteinen der Kreidezeit (Nordostufer) und des Eozäns (am Südwestufer wechselnd). Die höchste Erhebung befindet sich mit dem Štandarac (303 m) im Osten. Diese hier bergige und überwiegend stark verkarstete Landschaft zieht sich mit abnehmender Höhe bis über das südliche Seeende hinaus. Der zur Adria liegende Isthmus ist wesentlich niedriger und erreicht an Höhe maximal 112 Meter. Hier befinden sich dem Meer zugewandt die Dörfer Pakoštane, Drage, Dolaške Drage und Prosika. Geschichte Der See erhielt den Namen nach dem ehemaligen Krongut der kroatischen Könige, zu dessen Gebiet er gehörte. Im 12. Jahrhundert ging das Gut an den Templerorden über, später erhielten es die Johanniter. 1409 übernahm Venedig die Herrschaft über das Areal, das wiederum von den Türken erobert wurde. Der aus Vrana stammende Jussuf-Mašković-Pascha errichtete neben dem Schloss der Templer eine bedeutende Karawanserei. Beide Baulichkeiten wurden bei der Vertreibung der Türken durch die Venezier im Jahre 1647 zerstört. Weblinks Park prirode Vransko jezero: Webpräsenz des Naturparks. (englisch, kroatisch) Einzelnachweise
Natuurpark Vransko jezero

Natuurpark Vransko Jezero (Kroatisch: Park prirode Vransko Jezero) is een natuurpark in Kroatië. Het park werd opgericht in 1999, is 57 vierkante kilometer groot en omvat het meer van Vrana met rietvelden en moeras. Het meer in Dalmatië is 30,7 vierkante kilometer groot en daarmee het grootste van Kroatië. Externe link (hr) (en) Website van Natuurpark Vransko Jezero
Парк природе Вранско језеро

Парк природе Вранско језеро је заштићено природно добро у Далмацији, у којем се налази највеће језеро у Хрватској. Језеро је у ствари крашко поље испуњено водом и риједак примјер криптодепресије. У Парку се налази посебни орнитолошки резерват са готово нетакнутим природним стаништима барских птица и ријетким мочварним екосистемом великог биодиверзитета, а изузетне научне и еколошке вриједности. Додатну вриједност Парку даје изобиље квалитетне рибе за спортски риболов. Види још Вранско језеро Парк природе Паркови природе Хрватске Спољашње везе Парк природе Вранско језеро Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (14. мај 2021)
Vransko Jezero Nature Park

Vransko Jezero Nature Park är en park i Kroatien. Den ligger i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Terrängen runt Vransko Jezero Nature Park är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Havet är nära Vransko Jezero Nature Park åt sydväst. Runt Vransko Jezero Nature Park är det ganska glesbefolkat, med 45 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Biograd na Moru, 11,1 km nordväst om Vransko Jezero Nature Park. Trakten runt Vransko Jezero Nature Park består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Peristil (Split)

Peristil je náměstí ve Splitu v Chorvatsku. Náměstí se nachází v samotném historickém středu města, u hlavního vchodu do katedrály svatého Domnia v Diokleciánově paláci a je jedním z neuralgických bodů města. Náměstí má svůj název podle peristylu původního římského paláce. V římských dobách bylo monumentální prostranství důležitým místem. Peristyl představoval severní vchod do soukromých místností císaře. Do něj se vstupovalo přes tzv. vestibul (též později označovaný jako Rotunda). Z prostranství byl také přístup do sklepení Diokleciánova paláce, k jeho mauzoleu na východě (které se změnilo v průběhu staletí do podoby dnešní katedrály sv. Domnia) a ke třem antickým chrámům, z nichž jeden, Jupiterův chrám (nyní chrám sv. Jana Křtitele), se zachoval. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Peristylen na švédské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Peristil na Wikimedia Commons
Peristylen

Peristylen (kroatiska: Peristil) är ett torg i Split i Kroatien. Torget är beläget vid huvudingången till Sankt Domnius katedral i Diocletianus palats och är en av stadens sevärdheter. Torget kallas Peristylen eftersom platsen utgjorde det romerska palatsets peristyl. Historia Under romartiden var det monumentala torget en viktig plats. Peristylen var palatsets centrala torg och här fanns den norra ingången till kejsarens privata delar. Torget gav även tillgång till Diocletianus-palatsets källare, Diocletianus mausoleum i öster (numera Sankt Domnius katedral) och till tre tempel varav ett, Jupiters tempel (numera Johannes dopkapell), är bevarat. Arkitektur Innegården kantas på två sidor av kolonnader. Kolonnerna vilar på höga socklar och deras korintiska kapitäl är väl utarbetade. Det forna mausoleet, nu en del av katedralen, har en oktogonal form och är omringad av 24 kolonner. Vid torget finns en sfinx från 1500-talet f.Kr. som är en av dussintalet sfinxer som kejsaren lät föra från Luxor i Egypten till sitt palats. Se även Wikimedia Commons har media som rör Peristylen. Referenser Fotnoter
Planinarski dom Kalnik

Planinarski dom Kalnik je planinarski dom smješten na planini Kalnik, u njenom središnjem dijelu na visini od 480 metara. Do njega vodi asfaltirana cesta od sela Kalnik, koje je dobro povezano asfaltiranim prometnicama s Križevcima, Zagrebom, Varaždinom i Koprivnicom. U blizini planinarskog doma je Stari grad Veliki Kalnik, te od njega vode mnoge planinarske staze i putevi, a u okolici je uređeno stotinu penjačkih smjerova. U domu je restoran, i 33 ležaja. Do planinarskog doma se može doći automobilom, autobusom i pješice. Povijest doma Godine 1931. u Križevcima dr. Ivo Lipovšćak kao kotarski predstojnik zajedno s ing. Stjepanom Planićem daje inicijativu za izgradnju planinarskog doma na Kalniku. Dom je izgrađen i svečano otvoren u nedjelju 23. lipnja 1935. godine. Od tada Kalnik postaje značajno okupljalište planinara i izletnika. Za vrijeme drugog svjetskog rata dom na Kalniku je zatvoren i tijekom vođenih borbi značajnije oštećen, po završetku rata godine 1947. dom je obnovljen zahvaljujući svestranom angažiranju prof. Branka Jagara, Željka Kržeka, Drage Zajca, Drage Volfa i drugih. U proljeće 1957. godine započela je rekonstrukcija i izgradnja novog dijela doma po projektima ing. Stjepana Planića. U tom poslu su se posebno isticali Ivo Pomper, Željko Kržek, Ivo Gerl i drugi. Nekoliko godina kasnije 1962. godine dom se dalje uređuje i izgrađuje se cisterna velikog kapaciteta, a u domu se rekonstruira vodovodna mreža. Godine 1970. zahvaljujući tadašnjem pročelniku gospodarske sekcije Emilu Jeliću i drugima nastavljeno je s rekonstrukcijom doma i uvedeno je centralno grijanje. Do danas dom se dobro održava. Ležaji su raspoređeni dijelom u grupnom ležištu, a dijelom u zasebnim sobama po dva ležaja. Izvori Poveznice Planinarski Dom Kalnik - Vrhunska jela i specijaliteti domaće kuhinje - autohtona jela prigorja Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. svibnja 2012. (Wayback Machine) Općina: Kalnik, Županija: Koprivničko-Križevačka
Plage de Bellevue

Bellevue est une plage de Dubrovnik en Croatie. La plage de Bellevue est située dans une baie en contrebas de l'hôtel du même nom. La plage est de sable et de galets, et est enserrée entre de hauts rochers. Elle est accessible par ascenseur depuis l'hôtel ou en faisant un détour, à pied. Aujourd'hui, la plage de Bellevue est le lieu de la compétition de water-polo amateur la relevée forte au monde, la Wild League (en), un championnat de water-polo pour les plages de Dubrovnik, auquel participent plus de 500 concurrents. Références Source de traduction Portail de la Croatie Portail de la mer Méditerranée
Plaža Bellevue

Bellevue je atraktivna dubrovačka plaža. Plaža Bellevue smještena je u lijepom zaljevu podno istoimenog hotela. Na plažu je moguće stići iz dva smjera, liftom iz hotela ili zaobilaznicom, pješice. Plaža je pješčano - šljunčana, a nalazi se između visokih stijena pa sunce zalazi u rano poslijepodne. Danas je plaža Bellevue mjesto održavanja najjačeg i najzanimljivijeg amaterskog vaterpolo natjecanja na svijetu, Divlje lige, prvenstva dubrovačkih kupališta u vaterpolu u kojoj sudjeluje više od 500 natjecatelja. Trenutno na plaži Bellevue aktivno djeluju dva divljeligaška kluba: VK Čingrija (prvaci 1986. te finalisti 2007. i 2009.) i VK Bellevue (prvaci 1954., 1973., 1974., 1983., 1999.) a svojedobno je Vaterpolo klub Bellevue igrao u nižim državnim ligama, nekoliko sezona čak i u prvoj hrvatskoj ligi. Vanjske poveznice
Plaža Kupari

Plaža Kupari je plaža smještena u nekadašnjem vojnom odmaralištu u mjestu Kupari, oko 6 kilometara udaljenom od Dubrovnika u pravcu istoka. Plaža Kupari je većim dijelom šljunčana, dok manji dio zauzima betonsko pristanište za manje brodove. Jedan dio plaže prema Titovoj vili se sastoji od stijena, a bio je namijenjen nudistima. Prije Domovinskog rata plaža je bila opremljena svim sadržajima, ali je tijekom rata skoro u potpunosti devastirana. Odmah iznad plaže Kupari se nalaze hoteli Grand, Goričina i Pelegrin, koji ni do danas nisu obnovljeni. Plaža je nakon rata djelomično uređena i opremljena osnovnim sadržajima.
Plaža Tri brata

Plaža Tri brata je plaža podno istoimene stijene. Zbog svog je položaja jedna od najatraktivnijih plaža u okolici Dubrovnika. Naziv plaže se veže za tragediju koja se dogodila podno stijene. Za vrijeme oluje veliki su valovi odnijeli barku u kojoj su se nalazila tri brata. Barka je razbijena od stijene a braća su poginula. Smještena je oko 10 kilometara sjeverozapadno od Dubrovnika, između mjesta Vrbica i Štikovica. Posebno je atraktivna jer je pristup plaži moguć jedino s mora pa je često potpuno prazna. Zbog nepristupačnosti na plaži nije moguće pronaći nijedan od sadržaja koje bi plaža trebala imati. Šljunčana je (žal).
Plitki Kukuljar (Vodnjak)

Plitki Kukuljar je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček, ki se v nekaterih zemljevidih imenuje tudi Vodnjak, leži pred vstopom v zaliv Sv. Nikola v nizu treh otočkov s skupnim imenom Kukuljari, okoli 1,5 km južno od otoka Murter. Površina otočka meri 0,04 km². Dolžina obalnega pasu je 0,77 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Plešćina (Plešćenica)

Plešćina je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Plešćina, ki se v nekaterih zemljevidih imenuje tudi Plešćenica, leži v Narodnem parku Kornati, med otočkoma Borovnik in Bisaga okoli 1,6 km južno od Kornata. Površina otočka meri 0,042 km². Dolžina obalnega pasu je 1,26 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Ploče (Dubrovnik)

Ploče és el nom d'un barri de Dubrovnik a Croàcia, a l'est de la ciutat. La zona de platja es diu Banje. Just al front té l'illa de Lokrum. Per la porta de Ploče s'accedeix a la ciutat vella de Ragusa (Grad). Com a edifici més destacat té el Llatzeret. Una ciutat a uns 70 km al nord també porta el nom de Ploče
Ploče iza Grada

Ploče iza Grada su dubrovačko naselje i gradski kotar. Općenito Ploče iza Grada su urbano stambeno naselje u kojem su smješteni brojni hoteli visokokategornici. Zemljopisni položaj Nalaze se istočno od stare gradske jezgre, podno jugoistočnih padina brda Srđ na sjeveru, rta Orsula na istoku, Jadranskog mora na jugu te gornje postaje žičare na zapadu. Povijest Nastanak i razvoj Ploče su se razvijale usporedno sa starim dijelom grada Dubrovnika. Imale su važnu ulogu za vrijeme Dubrovačke republike jer su na Pločama bili smješteni Lazareti, prva karantena u Europi. Nitko od pridošlica nije mogao ući u Dubrovnik, a da prethodno nije proveo određeno vrijeme u karanteni. Takva predostrožnost je uvedena u vrijeme kad je kuga harala Europom i to isključivo da bi se spriječilo širenje te opake bolesti unutar zidina. Razvojem turizma u Dubrovniku, na Pločama je izgrađeno nekoliko hotela visokokategornika: Excelsior, Villa Argentina, Villa Dubrovnik, Villa Orsula te jedini još uvijek neobnovljeni hotel Belvedere. Hotel Belvedere izgrađen je 1985. i šest sezona radio je kao najluksuzniji dubrovački hotel. Bio je kapaciteta 393 kreveta u 229 soba, a zapošljavao je 190 djelatnika. Hotel Belvedere je pretrpio brojna oštećenja od granata te je devastiran i uništen tijekom Domovinskog rata, kada je bio prva crta obrane Dubrovnika i kraj kojeg se nalazio položaj pripadnika Hrvatske vojske. Prva žrtva agresije na Dubrovnik bio je dubrovački pjesnik Milan Milišić koji je poginuo od krhotine granate ispaljene s topovnjače JRM. Stanovništvo Gradski kotar Ploče iza Grada ima oko 7.000 stanovnika, većinom Hrvata. Nazivi naselja Gradski kotar Ploče iza Grada je podijeljen u nekoliko naselja: Ploče Žičara Viktorija Orkanski visovi Zlatni potok Sveti Jakov Gospodarstvo Ploče iza Grada su turistički jedan od najrazvijenijih dijelova grada Dubrovnika. Tu su smješteni brojni hoteli, među kojima su najpoznatiji Excelsior, Argentina i Vila Dubrovnik, te nekada najbolji Belvedere, koji je još uvijek u ruševnom stanju. Pored hotela tu se nalaze turističke i rent-a-car agencije, najpoznatija dubrovačka plaža Banje, plaža Sveti Jakov te ostali turistički sadržaji, a u novije vrijeme uređen je najistočniji dio ovog kotara gdje je nastao Park Orsula. Park Orsula je nastao oko crkvice sv. Orsule, zaboravljenog arheološkog lokaliteta i pruža jedinstven ugođaj ljetne noćne pozornice i jedan drugačiji pogled na Dubrovnik sa starog trgovačkog puta koji je na tom mjestu djelomično obnovljen. Stanovništvo Ploča iza Grada u velikom dijelu iznajmljuje privatne apartmane, koji su izgrađeni u obiteljskim kućama, turistima i ostalim gostima grada. Promet Ploče su s ostalim dijelovima grada povezane redovitim linijama 5 (Viktorija-hotel Neptun) i 8 (Viktorija - Pošta Gruž) javnog prometnog poduzeća Libertas. Od srpnja 2010. godine Ploče su povezane sa Srđom žičarom. Izvori
Ploče iza Grada

Ploče iza Grada är en stadsdel i Dubrovnik i Kroatien. Stadsdelen sträcker sig från Gamla stan åt sydost längs med adriatiska kusten. Historiskt har stadsdelen växt fram och utvecklats parallellt med den dåvarande staden (idag Gamla stan). I stadsdelen ligger bland annat Lazareti (republiken Dubrovniks forna karantän), Srđ-linbanas nedre station, Banjestranden och flera högkategoriserade hotell, däribland Hotel Excelsior, Villa Argentina, Villa Dubrovnik och Villa Orsula. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ploče iza Grada.
Pločica

Pločica je otok u Korčulanskom kanalu, na pola puta od otoka Šćedra odnosno Hvara i otoka Korčule. Površina otočića iznosi 0,07 km2,, duljina obalne crte 1941 m, a visina 12 m. Svjetionik Na otoku se nalazi istoimeni svjetionik koji je novouređen i automatiziran. Ovaj svjetionik može primiti veći broj gostiju. Osoba zadužena za održavanje svjetionika i brigu o gostima se nalazi u naselju Prigradica na sjevernoj obali otoka Korčule. Plaže Hridinasto dno s južne strane, s mnoštvom odvaljenih stijena prava je suprotnost plitkome moru na sjevernoj strani i maloj pješčanoj laguni ispred uređenog istezališta za brodove. Izvori Vanjske poveznice
Planchetta

Planchetta, la Planchetta o Plochizza (in croato Pločica) è uno scoglio al centro del canale di Curzola (Korčulanski kanal) nel mare Adriatico, in Croazia. Si trova tra le isole di Curzola, Lesina e Torcola. Amministrativamente appartiene al comune della città di Blatta, nella regione raguseo-narentana. Geografia Planchetta è situato circa 6,8 km a nord di Curzola, 10 km a sud di Lesina e 8,5 a sud-est di Torcola. L'isolotto è lungo e stretto, ha circa 850 m di lunghezza, una superficie di 0,07 km², la costa lunga 1,94 km ed è alto 12 m; alla sua estremità nord-occidentale ha un faro. Note Bibliografia Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 2 febbraio 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 27 giugno 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 9, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Pločica (otok)

Pločica je majhen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček, na katerem je svetilnik leži v Korčulanskem kanalu, skoraj na sredini med Hvarom in Korčulo, od katere je oddaljen okoli 6 km. Njegova površina meri 0,07 km². Dolžina obalnega pasu je 1,94 km. Najvišji vrh je visok 17 mnm. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik, ki stoji na severozahodni strani otočka oddaja svetlobni signal: B Bl(2) 10s. Nazivni domet svetilnika je 10 milj. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Pod Kopište

Pod Kopište je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 0,4 km severno od rta Rožanj na otoku Kopište. Površina otočka meri 0,036 km². Dolžina obalnega pasu je 0,81 km. Najvišji vrh je visok 30 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Puschina

Puschina o scoglio Poclib (in croato: Pohlib) è un piccolo isolotto della Croazia situato nel mare Adriatico tra le isole di Maon e Magresina; fa parte delle isole Liburniche meridionali. Amministrativamente appartiene al comune di Zara, nella regione zaratina. Geografia L'isolotto è situato al centro dell'omonimo canale di Puschina (Pohlipski kanal); dista circa 3 km da Magresina e 3,5 km da Maon. Puschina ha una forma arrotondata con un diametro di circa 180 m; ha un'area di 0,025 km², una costa lunga 0,6 km e un'altezza di 7,2 km. Al centro dell'isolotto c'è un piccolo faro. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 22 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 1, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio V, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 23 ottobre 2017 (archiviato dall'url originale il 23 agosto 2021). Voci correlate Isole della Croazia Toponimi italiani in Dalmazia
Pohlib

Pohlib je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Pohlib, na katerem stoji svetilnik, leži med otokoma Planik in Maun, od katerega je oddaljen okoli 3,5 km. Površina otočka meri 0,025 km². Dolžina obalnega pasu je 0,60 km. Najvišja točka na otočku je visoka 7 mnv. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signa: B Bl 5s. Nazivni domet svetilmika je 9 milj. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem