NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Planik

Planik (olaszul: Magresina) egy lakatlan szigetecske az Adriai-tengerben, Horvátországban. Fekvése Planik Pag szigetétől nyugatra, Olib, Maun és Vir között fekszik. A sziget a dinári irányt követve északnyugat-délkeleti irányban nyúlik el. Hosszúsága 2,4 km, legnagyobb szélessége 0,6 km. Területe 1,1 km². Mészkőből épül fel. Partvonalának hossza 6 km. Felszíne növényzettel borított. Források Hrvatska enciklopedija – Planik (horvátul)
Magresina

Magresina, Magresina Grande, scoglio Magrisina o Veli Plaunich (in croato Planik) è una piccola isola disabitata della Croazia situata nel mare Adriatico a est di Ulbo; fa parte delle isole Liburniche meridionali. Amministrativamente appartiene al comune di Zara, nella regione zaratina. Geografia Magresina è un'isola dalla forma allungata, misura circa 2,6 km di lunghezza da punta Glavizza (rt Glavica) a punta Magresina (rt Planik); l'elevazione maggiore è di 37,5 m; ha una superficie di 1,09 km² e uno sviluppo costiero di 6,063 km. Si trova circa 3,3 km ad est di Ulbo e 6,7 km a sud-ovest di Maon, da cui la separa il canale di Puschina (Pohlipski kanal). Isole adiacenti Puschina (Pohlib), piccolo isolotto a nord-est, a circa 2,9 km, nel canale di Puschina. Magresina piccola, Magresina Piccolo o Planicik (Planičić), piccolo isolotto a sud-est, a circa 850 m; ha un'area di 0,08 km², la costa lunga 1,48 km e l'altezza di 3 m 44°21′46″N 14°52′29″E44°21′46″N, 14°52′29″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 23 ottobre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 1, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio V, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 23 ottobre 2017 (archiviato dall'url originale il 6 settembre 2012). Voci correlate Isole della Croazia Toponimi italiani in Dalmazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Isola Magresina
Planik

Planik – bezludna wyspa w Chorwacji, na Morzu Adriatyckim. Jest położona na zachód od wyspy Pag, pomiędzy wyspami Maun, Olib i Vir. Zajmuje powierzchnię 1,1 km². Jej wymiary to 2,4 × 0,6 km, a maksymalna wysokość to 123 m n.p.m. Jest zbudowana z wapienia i pokryta szatą roślinną. Maksymalna wysokość to 25 m n.p.m. Długość linii brzegowej wynosi 6 km.. Zobacz też Wyspy Chorwacji Przypisy
Planik

Planik je nenaseljen otok v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Planik leži v Kvarnerju, na jugu Pohlipskega kanala, vzhodno od Oliba, od katerega je oddaljen okoli 4 km. Površina otočka meri 1,09 km², dolžina obalnega pasu je 6,063 km. Najvišji vrh je visok 37 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem Veliki Planik, najvišji vrh Čičarije na Hrvaškem (1272 mnv)
Otočić Planik

Otočić Planik är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den sydvästra delen av landet, 180 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Arean är 1,2 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Planik är platt. Öns högsta punkt är 32 meter över havet. Den sträcker sig 2,2 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,9 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Otok Života

Otok Života, Govan ili Govanj je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Njegova površina iznosi 0,011 km². Dužina obalne crte iznosi 0,39 km. Smješten je u zaštićenom Malostonskom zaljevu, gdje ga okružuju uzgajališta školjki. Katastarski pripada općini Stonu. Otok života ima obzidanu obalu i jedanaest zgrada, ali je nenaseljen. Povijest Otočić je pripadao obitelji Bandur iz obližnjeg pelješkog sela Hodilje. Kada se u njega zaljubio jedan od tada najbogatijih ljudi dubrovačkog kraja, bankar, trgovac i brodovlasnik Božo Banac, 1935. godine otočić mijenja vlasnika. Na njemu su bila skladišta za parobrode koji su dovozili robu za Pelješac. Banac je za sebe izgradio dvorac na vrhu otoka. Poslije Drugog svjetskog rata, nakon nacionalizacije, prešao je u vlasništvo države, odnosno općine Ston. Sve do 1964. godine otok je bio prilagođen istraživačko-znanstvenom radu stručnjaka Instituta za istraživanje mora iz Splita. Nakon njih, neko su vrijeme na otočić dolazile dječje ekskurzije, a posljednje desetljeće gotovo je posve napušten. Vegetacija Otok je gusto pošumljen meidteranskim raslinjem. Od stabala prevladavaju alepski bor i maslina, a makija čini ostatak vegetacije, uz pojavu različitih vrsta trava. Od cvijeća prevladavju oleander i biljke ljetnice. Izvori Vanjske poveznice
Isola della Vita

L'isola della Vita, Vita o Gavani (in croato Otok Života, Govan o Govanj) è un isolotto della Dalmazia meridionale, in Croazia, adiacente alla penisola di Sabbioncello. Amministrativamente appartiene al comune della città di Stagno, nella regione raguseo-narentana. L'isolotto è situato nel canale di Stagno Piccolo (Malog Stona kanal) a 90 m dall'estremità della piccola penisola d'Ostro (Ostrog), che chiude a sud-ovest la valle Sozza; si trova a sud-ovest dell'ingresso di valle Bistrina o Bristine (uvala Bistrina) e circa 500 m a nord del porto di Codiglie (Hodilje). Ha una superficie di 0,011 km², la sua costa è lunga 0,39 km. La zona, specialmente la valle Bistrina, è luogo di allevamento di frutti di mare. Sull'isolotto ci sono degli edifici ma è disabitato. In direzione nord-ovest, a circa 620 m si trova l'isolotto Bagnisola. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-88-6268-060-8. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 12 febbraio 2017. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Otok Života

Otok Života je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži v nasproti zaselka Hodilje na polotoku Pelješac, od katerega je oddaljen okoli 1 km. Njegova površina meri 0,011 km². Dolžina obalnega pasu je 0,39 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Оток Живота

Оток Живота је ненасељено острвце хрватском делу Јадранског мора. Катастарски припада општини Стон. Налази се у заштићеном Малостонском заливу преко пута Ходиља са једне и залива Бистрина са друге стране. Окружују га узгајалишта шкољки: дагњи и каменица. Оток живота има озидану обалу и 11 зграда, али је ненасељен. Његова површина износи 0,011 км²., а дужина обале iznosi 0,39 км. Референце Споољашње везе Слика Отока Живота
Vrtlić (Kurba Vela)

Oključ je nenaseljeni otok u južnom dijelu Kornatskog otočja. Najbliži otok je Samograd, 760 metara sjeveroistočno, koji je ujedno i posljednji u ovom otočnom nizu Kornatskih otoka. Površina otoka je 0,127 km2, duljina obalne crte 424 m, a visina 11 metara. Izvori Vanjske poveznice
Vrtlić (Kurba Vela)

Vrtlić je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Vrtljić leži v Narodnem parku Kornati okoli 3 km severovzhodno od rta Mede na Kurbi Veli ter otočkoma Samograd in Mrtovnjak (Kurba Vela). Njegova površina meri 0,013 km², obalni pas pa je dolg 0,42 km. Najvišja točka na otočku je visoka 9 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Вртлић (Курба Вела)

Вртлић је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 3 km сјевероисточно од рта Меде на Курби Велој и острвцима Самоград и Мртовњак. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,013 km², док дужина обалске линије износи 0,42 km. Највиши врх је висок 9 m. Грађен је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Национални парк Корнати
Veseljuh

Veseljuh je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se između otoka Lavse i otoka Piškere. Njegova površina iznosi 0,014 km². Dužina obalne crte iznosi 0,53 km. Izvori Literatura Knjiga “Hrvatski otoci” stranica 334..Za izdavača: Masmedia,Zagreb,2002. ISBN 953-157-414-6
Veseljuh

Veseljuh je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. pripada Hrvaški. Veseljuh leži v Narodnem parku Kornati okoli 1,5 km južno od otoka Kornat, ter okoli 0,2 km vzhodno od Piškere. Površina otočka je 0,014 km², dolžina obale meri 0,47 km. Najvišji vrh je visok 4 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Весељух

Весељух је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,2 km сјевероисточно од крајње источне тачке острва Пишкера. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,014 km², док дужина обалске линије износи 0,47 km. Највиши врх је висок 4 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Smokvica Mala (Kornat)

Smokvica Mala je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški Otoček leži v Narodnem parku Kornati okoli 0,4 km vzhodno od Smokvice Vele in ima površino 0,011 km². Dolžina obalnega pasu je 0,43 km. Najvišja točka na otočku doseže višino 7 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Смоквица Мала

Смоквица Мала је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,4 km источно од Смоквице Веле. Њена површина износи 0,011 km², док дужина обалске линије износи 0,52 km. Највиши врх је висок 7 m. Грађена је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Mala Dajnica

Mala Dajnica je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži 0,2 km severseverovzhodno od otočka Velika Dajnica, njegova površina meri 0,011 km². Dožina obale je 0,38 km, najvišji vrh je visok 20 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Мала Дајница

Мала Дајница је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу, удаљено око 0,2 km сјевероисточно од острвца Велика Дајница. Њена површина износи 0,011 km², док дужина обалске линије износи 0,38 km. Највиши врх је висок 20 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској
Golac (Kornat)

Golac je majhen nenaseljen otoček v Kornatih. Pripada Hrvaški. Otoček, ki je v nekaterih zemljevidih označen tudi kot Golić leži pri otoku Kornat med otočkoma Bisaga in Levrnaka. Njegova površina meri 0,011 km², Dolžina obalnega pasu meri 0,43 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Голић

Голић је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу у близини острва Корнат између острваца Бисага и Леврнака. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,011 km², док дужина обалске линије износи 0,43 km. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Национални парк Корнати
Lučnjak

Lučnjak je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić. Pripada Korčulanskom otočjuu Pelješkom kanalu, a nalazi se oko 0,7 km sjeveroistočno od otočića Badije i oko 1,7 km jugozapadno od Orebića na polotoku Pelješcu. Njegova površina iznosi 0,012 km². Dužina obalne crte iznosi 0,41 km. Izvori Vanjske poveznice
Lučnjak

Lučnjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Lučnjak leži v Pelješkem kanalu okoli 0,7 km SSV od otočka Badija in okoli 1,7 km JJZ od mesta Orebić na polotoku Pelješac. Površina otočka meri 0,012 km². Dolžina obalnega pasu je 0,41 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Лучњак

Лучњак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Корчуланском архипелагу. Лучњак се налази у Пељешком каналу, удаљен око 0,7 км, североисточно од острва Бадија и око 1,7 кмјугозападно од насеља Оребић на полуострву Пељешац. Површина острва износи 0,012 км². Дужина обалске линије је 0,41 км.. Референце
Rogačić (Badija)

Rogačić je nenaseljeni hrvatski jadranski otočić. Pripada Korčulanskom otočju, u Pelješkom kanalu, a nalazi se oko 0,3 km istočno od otočića Badije. Njegova površina iznosi 0,014 km². Dužina obalne crte iznosi 0,44 km., a otok se iz mora izdiže 12 metara. Izvori Vanjske poveznice
Rogačić

Rogačić je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Rogačić leži v Pelješkem kanalu okoli 0,3 km vzhodno otočka Badija. Njegova površina meri 0,014 km². Dolžina obalnega pasu je 0,44 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Рогачић (острво)

Рогачић је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Корчуланском архипелагу. Рогачић де налази у Пељешком каналу око 0,3 км западно од острва Бадије. Површина острва износи 0,014 км². Дужина обалске линије је 0,44 км.. Референце Спољашње везе
Ariete (isola)

Ariete, Bargnestrovaz o Bernistrovaz (in croato Brnjestrovac) è un isolotto disabitato a est di Meleda, nel mare Adriatico, in Croazia. Amministrativamente appartiene al comune della città di Meleda, nella regione raguseo-narentana. Geografia Ariete è situato a circa 320 m dalla costa meridionale di Meleda, in corrispondenza dell'insenatura (sul lato settentrionale) di Porto Mezzo Meleda, Mezza Meleda o porto di Suvra (Luka Sobra), e circa 2 km a ovest di punta Zaglava (rt V. Zaglavac). L'isolotto ha una superficie di 0,014 km², la costa lunga 0,47 km e l'altezza di 19,9 m. Isole adiacenti: Oghiran o Ogliran (Ogiran), piccolo scoglio con un'area di 3835 m², a ovest, a circa 3,4 km. Dista circa 1 km da Meleda, a sud-est di Babinopoglie, e si trova di fronte alla grotta di Ulisse 42°42′51″N 17°33′28″E42°42′51″N, 17°33′28″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 7 marzo 2017. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio XI, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato l'8 dicembre 2020 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 12, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia
Brnjestrovac

Brnjestrovac je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 2 km zahodno od rta Veliki Zaglavac na južni obali otoka Mljeta. Površina otočka meri 0,014 km². Dolžina obalnega pasu je 0,47 km. Najvišja točka na otočku je visoka 20 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Брњестровац

Брњестровац је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Припада акваторији Општине Мљет, у групи од 10 острва и острваца који не припадају Националном парку Мљет. Брњестровац се налази око 2 км западно од рта Велики Заглавац на јужној страни острва Мљета. Површина острва износи 0,014 км². Дужина обалске линије је 0,47 км.. Највиши врх на острву је висок 20 м. Референце
Gušteranski

Gušteranski je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Gušteranski leži pred zalivom Prisliga na otoku Žirje. Njegova površina meri 0,024 km². Dolžina obalnega pasu je 0,59 km. Najvišja točka na otočku je visoka 21 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Гуштерански

Гуштерански је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у Шибенском архипелагу. Налази се пред заливом Прислига на острву Жирје. Површина острва износи 0,024 км². Дужина обалне линије је 0,59 км. Највиши врх на острву је висок 21 м. Референце Спољашње везе
Trimulić Veliki

Trimulić Veliki je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 2 km severozahodno od otoka Žut, med otočkoma Glavoč in Skalo Veliko. Površina otočka meri 0,018 km². Dolžina obalnega pasu je 0,5 km. Najvišja točka otočka je visoka 15 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Тримулић Вели

Тримулић Вели је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 2 km сјеверозападно од острва Жут, између острвца Гламоч и Скала Велика. Његова површина износи 0,018 km², док дужина обалске линије износи 0,5 km. Највиши врх је висок 15 m. Грађен је од кречњака и доломита кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској
Velika Dajnica

Velika Dajnica je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži okoli 1,2 km jugovzhodno od skrajnega vzhodnega konca otka Žut. Površina otočka meri 0,021 km², dolžina njegovega obalnega pasu je 0,54 km. Najvišji vrh je visok 14 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Велика Дајница

Велика Дајница је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1,2 km југоистично од крајњег јужног рта острва Жут. Њена површина износи 0,021 km², док дужина обалске линије износи 0,54 km. Највиши врх је висок 14 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској
Žavinac Mali

Žavinac Mali je nenaseljeni otočić uz hrvatsku jadransku obalu između Pakoštana i Draga. Od obale je udaljen oko 600 metara, a najbliži otok mu je Žavinac Veli, oko 200 metara jugoistočno. Površina otoka je 11.544 m2, duljina obalne crte 390 m, a visina 7 metara. Izvori Vanjske poveznice
Žavinac Mali

Žavinac Mali je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Leži okoli 1,8 km jug-jugovzhodno od mesta Pakoštane v srednji Dalmaciji. Površina otočka meri 0,012 km2. Dolžina obalnega pasu znaša 0,39 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Жавинац Мали

Жавинац Мали је ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се у акваторији општине Пакоштане југоисточно од несеља Пакоштане, од гојег је удаљено 1,8 км. Површина острва износи 0,012 км². Дужина обалске линије је 0,39 км.. Види још Списак острва у Хрватској Референце Спољашње везе
Dingački Školj

Dingački Školj je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se uz jugozapadnu obalu polutoka Pelješca, nasuprot vinogorju i naselju Dingač. U sastavu je katastarske općine Pijavičino, te time i općine Orebića. Površina otoka je 10.268 m2, duljina obalne crte 472 m, a visina 9 metara. Izvori Vanjske poveznice
Dincase

Dincase o scoglio Dingach (in croato Dingački Školj) è uno scoglio della Dalmazia meridionale, in Croazia, adiacente alla penisola di Sabbioncello. Amministrativamente appartiene al comune della città di Sabbioncello, nella regione raguseo-narentana. Dincase ha una superficie di 0,01 m², la costa lunga 0,47 e l'altezza di 9,5 m; è situato vicino alla costa sud-ovest della penisola di Sabbioncello, davanti alla piccola valle Medica (uvala Zaškolj), circa 2,5 km a ovest di porto Testenich (luka Trstenik), detto anche baia di Trestenico o la Giuliana piccola in quanto si trova opposto alla grande baia Giuliana o valle di Giuliana (zaton Žuljana). Anche il villaggio della piccola insenatura si chiama Giuliana Piccola o Trestenizza (Trstenik). Lo scoglio prende il nome dalla ripida zona costiera che lo sovrasta (Dingač) e dall'omonimo villaggio. La zona è quella di produzione del rinomato vino Dingač prodotto con l'uva Plavac Mali. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, p. 1400, 1406. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, pp. 445, 446. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845, pp. 362-363. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 12 febbraio 2017. Voci correlate Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Dincase
Dingački Školj

Dingački Školj je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Dingački Školj leži okoli 3 km zahodno od naselja Trstenik na polotoku Pelješac. Površina otočka meri 0,01 km². Dolžina obalnega pasu je 0,47 km. Najvišja točka na otočku je visoka 9 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Дингачки Шкољ

Дингачки Шкољ је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Дингачки Шкољ се налази око 3 км западно од насеља Трстеник на полуострву Пељешцу. Површина острва износи 0,01 км². Дужина обалске линије је 0,47 км.. Највиши врх на острву је висок 9 метара. Референце
Gubeša (Velolučki zaljev)

Gubeša je nenaseljeni Jadranski otočić zapadno od otoka Korčule, a katastarski pripada općini Vela Luka, Dubrovačko-neretvanska županija, Hrvatska. Smješten je na ulazu u uvalu Grbeša, u Velolučkom zaljevu. Njegova površina iznosi 0,011536 km2, duljina obalne crte iznosi 392 m, visina 10 m. Izvori
Gubeša

Gubeša je majhena nenaseljena čer v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Gubeša leži med otokom Korčulo in jugovzhodnim delom otočka Zvirinovik, od katerega je oddaljen okoli 0,5 km. Njegova površina meri 0,012 km². Dolžina obalnega pasu je 0,39 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Губеша

Губеша је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се између острва Корчула и југоисточног дела острвца Звириновик од којег је удаљен око 0,5 км. Површина острва износи 0,012 км². Дужина обалске линије је 0,39 км.. Референце
Pijavica (otok)

Pijavica je otočić jugozapadno od zapadnog dijela Čiova, od kojeg je udaljena oko 2 km. Najbliži otok je Balkun, 310 m jugoistočno. Površina otoka je 11.037 m2, duljina obalne crte 607 m, a visina 8 metara. Izvori Vanjske poveznice
Pijavica

Pijavica je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Pijavica leži v Drveničkem kanalu na sredi med otokoma Čiovo in Drvenik Veli. Površina otočka meri 0,011 km². Dolžina obalnega pasu je 0,61 km. Najvišja točka na otočku je visoka 8 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem