NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sveti Rok-alagút

Sveti Rok-alagút a horvátországi Lika hegyvidéken, az A1-es autópályán található, Zágráb és Split között. Az alagút Az alagút az autópálya Velebit-hegységen való átjutását segíti. A forgalom két alagúton halad, irányonként kettő sávon. A nyugati alagút 5679 méteres, a keleti alagút 5670 méter. Nevét egyébként a közeli Sveti Rok nevű faluról kapta. Az északi bejárathoz a sveti roki felhajtó, a déli bejárathoz pedig a Maslenicai felhajtó van legközelebb. Megengedett legnagyobb sebesség az alagútban 100 Km/h. Története Az építkezést 1993-ban kezdték el; a nyugati alagutat 2003. június 30-án, a keleti alagutat pedig 2009. május 30-án adták át. Ameddig nem volt kész a keleti alagút, addig a forgalom irányonként egy sávon haladt, emiatt nyáron a turnusváltásokkor hatalmas forgalmi dugók alakultak ki. 2009. május 30-a előtt a megengedett legnagyobb sebesség 80 Km/h volt. Források Hrvatske autoceste d.o.o.
Sveti Rok Tunnel

Il tunnel San Rocco (in croato tunel Sveti Rok) è il secondo tunnel per lunghezza dell'autostrada A1, la prima autostrada della Croazia per lunghezza che attualmente collega Zagabria a Vergoraz. È lungo 5759 metri. Geograficamente è situato tra regione della Lika e di Segna e la regione zaratina (l'accesso settentrionale si trova nella prima, quello meridionale nella seconda) sotto la catena delle Alpi Bebie, tra il villaggio di San Rocco e Posedarje. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Galleria San Rocco Collegamenti esterni (EN) Sveti Rok Tunnel / Sveti Rok Tunnel (altra versione), su Structurae.
Sveti Rok-tunnel

De Sveti Rok-tunnel is een tunnel in snelweg A1 bij Lika, Kroatië. De tunnel is 5687 m lang en voert door de Velebitberg tussen de dorpen Sveti Rok en Posedarje. Het is een belangrijk deel van de A1 van Zagreb naar Šestanovac. De westelijke buis is in 2003 geopend en men heeft in 2008 de oostelijke helft volledig geboord. Het tunnelcomplex is officieel geopend op 30 mei 2009. Daarmee is de Sveti Rok de langste vierstrooks tunnel in Kroatië. Externe link HAC
Sveti Rok (tunel)

Sveti Rok – tunel drogowy w ciągu autostrady A1 w Chorwacji. Tunel Sveti Rok stanowi przejście autostrady A1 przez pasmo górskie Velebit w Dalmacji. Znajduje się między wsiami Sveti Rok i Jasenice na odcinku Karlovac – Zadar. Składa się z dwóch równoległych tuneli: zachodni, długości 5670 m, oddany do ruchu 30 czerwca 2003, wschodni, długości 5679 m, oddany do ruchu 30 maja 2009. Północny wjazd do tunelu znajduje się na wysokości 561 m n.p.m. a południowy – 510 m n.p.m. Tunel Sveti Rok drążono metodą NATM (New Austrian Tunnelling Method). Tunel przebiega pod przełęczą Mali Alan (1044 m n.p.m.). W każdej z nitek tunelu ruch odbywa się dwoma pasami. Tunel ma stałą, częściowo automatyczną kontrolę ruchu, sygnalizację świetlną i 38 telefonów alarmowych. Jest możliwy odbiór radia i używanie telefonów komórkowych. Co 350 m znajdują się łączniki (przejścia dla pieszych) między nitkami (łącznie 15), co 500 m – zatoki parkingowe, co 1150 m – miejsca do zawracania (dla samochodów) między nitkami (łącznie 4). Obowiązuje ograniczenie prędkości do 100 km/h. Przejazd tunelem nie jest odrębnie płatny, lecz płatny jest (jak w całej Chorwacji) sam przejazd autostradą. Dotychczas najkrótsza droga z głębi lądu do Zadaru (zbudowana w 1832) przebiegała przełęczą Mali Alan, jednak ze względu na stromiznę ruch był ograniczony. Dla ruchu bez ograniczeń była otwarta droga przez przełęcz Prezid koło Gračaca (776 m n.p.m.), 20 km dalej na południowy wschód. Do czasu otwarcia drugiej nitki tunel Sveti Rok był znany jako miejsce długich korków na autostradzie A1 w sezonie wakacyjnym. Przypisy Linki zewnętrzne Hrvatske autoceste. hac.hr. [zarchiwizowane z tego adresu (2007-08-16)]. (chorw.)
Тунел Свети Рок

Свети Рок је тунел у Лици, на ауто-путу A1 од Загреба до Сплита. Положај и карактеристике Тунел је дугачак 5.727 метара и пролази кроз планину Велебит између насеља Свети Рок (са северне стране) и Масленице (са јужне стране). Западна цев тунела је отворена 2003. године, а источна 30. маја 2009. Спољашње везе Национал: Шпиљска сензација у тунелу Свети Рок
Sveti Rok-tunneln

Sveti Rok-tunneln (kroatiska: Tunel Sveti Rok) är en vägtunnel i Kroatien. Den anlades åren 1993–2009 och är en passage för motorfordon genom bergsryggen Mali Alan i berget Velebit i västra Kroatien. Det östra tunnelröret har en längd av 5 679 meter och tunneln är efter Mala Kapela-tunneln landets näst längsta tunnel. Beskaffenhet Sveti Rok-tunneln ingår som en del av A1 och består av två tunnelrör med två körfält vardera. Maximal tillåten hastighet för motorfordon är 80 kilometer per timme. Tunneln har ett modernt övervakningssystem och för nödsituationer finns ett slutet kommunikationssystem där människor i nöd kan nå tunneloperatören. Vidare har tunneln 38 stationer utrustade med nödtelefoner och brandlarmsenheter. Sveti Rok-tunneln är inte avgiftsbelagd utan ingår i priset som fordonsförare betalar för att köra på A1. Se även Motorvägar i Kroatien Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sveti Rok-tunneln.
Светий Рок (тунель)

Светий Рок (хорв. Tunel Sveti Rok) — автомобільний тунель в Хорватії на магістралі A1. Другий з довжини тунель Хорватії після тунелю Мала Капела, довжина 5 679 м. Прокладено під гірським масивом Південний Велебіт у напрямку з півночі на південь, сполучає два історичних регіони — Ліку і північну Далмацію. Тунель прокладено у ненаселеній місцевості, названо по найближчому селу Светий Рок, яке знаходиться за 6 км від північного порталу. Північний портал знаходиться у жупанії Ліка-Сень, південний — у жупанії Задар. Светий Рок складається з двох тунелів, кожним з них рух здійснюють в одному напрямку двома смугами. Будівництво тунелю відбулось у два етапи. В 2003 році було побудовано перший тунель, в цьому ж році було відкрито рух цією дільницею магістралі, рух у тунелі тимчасово здійснювали в обох напрямках по одній смузі. В 2009 році було закінчено будівництво другого тунелю, після чого трафік здійснюють чотирма смугами, у кожному з тунелів — дві смуги в одному напрямку. A1 — платна автомагістраль, плату за проїзд тунелем стягують під час оплати проїзду магістраллю. Окремою плати за проїзд тунелем не існує. Характеристика Північний портал тунелю розташовано на висоті 561 м над рівнем моря, південний — на висоті 510 м. Без тунелю подолання автодорогою Велебіта у цьому місці неможливо, тому безкоштовний дублер автобану (шосе D50 та D27) проходить набагато східніше, через Грачаць. За рахунок невеликих вигинів біля обох порталів довжини двох тунелів різні, західний має довжину 5 670 метрів, східний — 5 679 метрів. Тунелі вириті за 25 м один від одного, сполучені 4 проїздами та 15 пішохідними проходами. Оскільки тунелі Мала Капела та Светий Рок будували в один час, і при їх прокладанні застосовували аналогічні технології, їх характеристики дуже схожі. Ширина автомобільного полотна в обох тунелях — 7,7 метрів, дозволена швидкість руху — 100 км/год. Тунель обладнано автономною системою видалення води. При прокладанні тунелю застосовували бурові та вибухові роботи. Головну складність при прокладці представляли печери і карстові явища, які широко поширені в хорватських горах. Сумарна довжина карстових проходів, виявлених під час прокладання тунелю склала 1 137 м, одного разу прохідники натрапили на печеру розмірами 148х53 м. Тунель обладнано електронними покажчиками швидкості, які дозволяють варіювати максимально дозволену швидкість в залежності від дорожніх умов. У тунелі встановлено обладнання, що дозволяє приймати дві FM-радіостанції і користуватися стільниковими телефонами. Трафік Оскільки автомагістраль A1 є платною, трафік через тунель враховується за кількістю машин, що минули пункти оплати. Згідно зі статистикою, на дільниці траси, в яку входить тунель Мала Капела, денний трафік в середньому за рік становить 12 353 автомобілів, денний трафік в середньому за літо — 32 125 автівок. Настільки різке зростання руху влітку пояснюється тим, що магістраль A1 — один з основних шляхів, яким туристи прямують на курорти Адріатики. Примітки Посилання Sveti Rok - western tube в базі Structurae Sveti Rok - eastern tube в базі Structurae
Вранско езеро (Црес)

Вранското езеро (на хърватски: Vransko jezero) е хърватско езеро разположено на остров Црес в Адриатическо море. Представлява най-важният източник на питейна вода в региона. Общи сведения Вранското езеро се намира в централната част на острова на 12 км южно от град Црес. В административно отношение попада в границите на Приморско-горанска жупания. Езерото има площ от 5,8 км², дължина 7 км и ширина до 1,5 км. То се нарежда на шесто място по площ сред всички водоеми в Хърватия, а сред естествените езера е трето. Най-голямата му дълбочина е 74 м, което го превръща в най-дълбокото езеро сред хърватските езера с площ по-голяма от 0,2 км². Вранското езеро се намира в една падина в най-широката част на остров Црес на по-малко от 5 км от морето. То е с овална форма и е издължено от север на юг. Заобиколено е от хълмове, най-висок от които е Елмо (483 м). Обитавано е главно от шарани, щуки и риба лин. Вранското езеро със своите 200 милиона м³ питейна вода има огромно значение за островите Црес и Лошин, тъй като е единственият им източник на прясна чиста вода. Особено много нараства нуждата им от вода през летния сезон заради големия поток туристи. През 1953 г. е прокаран водопроводът, снабдяващ град Црес с вода от езерото. По-късно такива водопроводи са изградени и до островите Лошин, Мали Лошин и Вели Лошин. Освен че езерото осигурява изцяло населението на тези острови с вода, самата му вода е толкова чиста, че не се налага филтрация и обработка. Въпреки това контрол има като е забранено по брега на езерото да се пасат стада и да се извършват земеделски работи с използване на химикали, забранено е също къмпингуването и изхвърлянето на всякакви отпадъци. Легенда за езерото Съществува местна легенда за произхода на езерото. Според нея на това място някога имало замък, в който живеела една жена. Тя била богата, но имала по-бедна сестра, с която не искала да сподели от храната и златото си. За скъперничеството си тя била наказана с една силна буря, която заляла замъка ѝ с вода и той потънал. Така се формирало Вранското езеро. В тихи и безветрени дни според легендата може да се чуе звънът на камбаните от кулата на потъналия замък. Бележки
Lake Vrana (Cres)

Lake Vrana (Croatian: Vransko jezero), in the centre of Cres island, is a fresh water lake, 1.5 kilometres (0.93 mi) wide and about 4.8 kilometres (3.0 mi) long. The town of Cres has been supplied with drinking water from the lake since 1953, and the towns of Mali and Veli Lošinj received their supplies ten years later. It was thought at one time that the water in the lake was linked to some mainland source by underground streams, but it has since been established that in fact it originates from the atmosphere. Description The lake is one of cryptodepression characteristics. It was formed by very heavy tectonic movements along a longitudinal relaxation fault which now contains 220,000,000 cubic metres (7.8×109 cu ft) of fresh water. Comprising an area of 5.8 square kilometres (2.2 sq mi), the depression reaches a depth of around 60 metres (200 ft) below the sea level, but its surface lies about 14 metres (46 ft) above it, oscillating by about half a metre, meaning the maximum depth is 74 metres (243 ft). It is surrounded by mountains like the 483 metres (1,585 ft) high Mount Elmo and Mount Perskra of 429 metres (1,407 ft). The village of Vrana, above the lake, is located 15 kilometres (9.3 mi) south of the town of Cres. The lake contains pike, tench and carp. There are also eels, but their origin is still unclear. Myth of Lake Vrana There is a local legend that there is a castle under the lake. According to the legend, a rich sister who lived in the castle would not give her much poorer sister money or food. As a result, she was punished by having her castle flooded during a severe thunderstorm which caused Lake Vrana to be created. The story goes on to tell that on some windy days, if one is to listen very carefully the tower bells can still be heard ringing to this day. Gallery See also Lakes portal References Further reading Grofelnik, Hrvoje (2017). "Lokalni plavi vodni otisak turizma na otocima Cresu i Lošinju" [The local blue water footprint of tourism on the islands of Cres and Lošinj] (PDF). Hrvatski geografski glasnik (in English and Croatian). 79 (2): 27–50. doi:10.21861/HGG.2017.79.02.02. Retrieved 13 January 2020. A. Katalinic; J. Rubinic; G. Buselic (2008). Sengupta, M.; Dalwani, R. (eds.). "Hydrology of Two Coastal Karst Cryptodepressions in Croatia: Vrana Lake vs Vrana Lake" (Microsoft Word document). Proceedings of Taal2007: The 12th World Lake Conference: 732–743. Retrieved 14 November 2014. Tomislav Šegota; Anita Filipčić (September 2001). "Hipotetska starost Vranskog jezera na Cresu" [Hypothetic age of Vrana Lake on Cres island, Croatia] (PDF). Acta Geographica Croatica (in Croatian). 35 (1). Retrieved 14 November 2014. External links
Lac de Vrana (Cres)

Le lac de Vrana (Vransko jezero en croate) de l'île de Cres (comitat de Primorje-Gorski Kotar) est le deuxième plus grand lac naturel de Croatie, derrière l'autre lac de Vrana, situé en Dalmatie. L'homonymie est fortuite : tous deux tiennent leur nom de la localité la plus proche, qui dans un cas comme dans l'autre s'appelle Vrana. Géographie Logé dans une dépression creusée entre des reliefs de 500 à 600 m d'altitude, dans la partie la plus large de l'île, à moins de 5 km de la mer de chaque côté, ce lac d'eau douce est un phénomène hydrologique exceptionnel en Méditerranée. Hormis les ruissellements en cas de pluie, il ne possède ni tributaire ni émissaire visible en surface, est donc alimenté depuis son étroit bassin versant et drainé par des courants souterrains dont le tracé n'est pas connu (l'environnement est fortement karstique, fait de roches calcaires et surtout dolomitiques). Le fond du lac est en cryptodépression, descend à son point le plus bas à 61,3 m sous le niveau moyen de la mer. Mais l'altitude positive de la surface (13 m en moyenne) maintient une pression hydrostatique interdisant les intrusions souterraines d'eau salée. Cette altitude varie entre les valeurs extrêmes enregistrées de 9,11 et 15,93 m, fonction des précipitations et des prélèvements. Utilisation Les eaux du lac, d'une grande pureté, constituent l'unique ressource en eau potable des îles de Cres et Lošinj, dont les besoins augmentent significativement durant la saison touristique. Pour cette raison, le bassin du lac est sous haute protection. Les établissements humains sont interdits le long des rives, ainsi que les activités nautiques et la baignade. Liens extérieurs A. Katalinic, J. Rubinic et G. Buselic, Hydrology of Two Coastal Karst Cryptodepressions in Croatia: Vrana Lake vs Vrana Lake Notes et références Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Croatie
Vrana-tó

A Vrana-tó (horvátul: Vransko jezero) egy tó és kriptodepresszió Horvátországban, a Kvarner-öbölben, Cres szigetének középső részén. Leírása A tó Cres – amúgy vízszegény – szigetén található, egy hatalmas természetes víztározó, amely több mint 200 millió m³ édesvizet tartalmaz. A tó mérete évről évre jelentősen változhat a vízszinttől függően. A vízszint magassága több méterrel emelkedhet vagy süllyedhet, és mivel a tó északi és déli széle sekély, ezért a vízszintkülönbség a hosszúságát több száz méterrel növelheti vagy csökkentheti. A tó egy kriptodepresszió, amelynek mélysége körülbelül 74,5 m, az átlagos vízszint pedig a tengerszint felett körülbelül 13 méteres magasságban van, így a tófenék legmélyebb része körülbelül 61,5 méterrel fekszik a tengerszint alatt. A tó vize ma Cres és Lošinj szigetének vízellátására szolgál. Vize különösen tiszta (oligotróf), szinte nincs benne baktérium, ezért a tó vizét szűrés nélkül veszik igénybe vízellátásra. A vízvezetékek a megépítésük után 15 évvel is teljesen tiszták voltak, ami szintén a víz teljes tisztaságáról tanúskodik. Ezen a területen nincsenek nagyobb települések, nincs ipar, szennyvíz és áradás sem érinti közvetlenül a tavat. A beömlő víz átfolyik a parti kavicson, és így átszűrődik. Ennek következménye a víz kivételes átlátszósága, amely 10 és 24 m között mozog, ezért a Vrana-tó a legátláthatóbb édesvíz Horvátországban. A Vrana-tó autochton (a. m. a keletkezési helyén maradt képződmény). A hidrológiai számítások szerint évente mintegy 21 millió m³ víz folyik a tóba, ugyanakkor körülbelül 18 millió m³ folyik a föld alatt. A tó vizének éves párolgása (8,3 millió m³) körülbelül 3 millió m³-rel magasabb, mint az év folyamán közvetlenül a tó felszínére hulló teljes esőmennyiség (5,5 millió m³). Ez fenntartja az egyensúlyt a tóban, és a víz fokozatosan, de folyamatosan cserélődik. A víz hőmérséklete a levegő hőmérsékletétől függ, 2,9 °C (február) és 25,2 °C (július) között mozog. A tó legendája A Vrana-tóhoz különböző legendák kapcsolódnak, melyek annak eredetéről, illetve a körülötte lévő barlangokban élő lényekről mesélnek. Az ősi hiedelmek szerint e barlangok leggyakoribb lakói a tündérek. A Vrana-tó eredetének legendája úgy mondja, hogy valaha egy nagy mező volt itt, mely két Gavanka nővér tulajdona volt. Az egyik nővér gazdag és fukar volt, a másik pedig szegény. A gazdag nővér megerősödött, elkezdte elragadni a másik tulajdonát, és kegyetlenül bánt vele. Emiatt elérte Isten büntetése, földrengés és áradás sújtotta. Vára elpusztult és elsüllyedt és a történet szerint romja ma is látható mélyen a tó fenekén, néha, vihar idején harangszót is lehet hallani a mélyből. Források Hrvatska enciklopedija– Vransko jezero (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Vransko jezero (Cres) című horvát Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Lago di Vrana (Cherso)

Il lago di Vrana o lago di Aurana o lago di Laurana (in croato: Vransko Jezero) si trova nell'isola di Cherso, nella sua parte centrale. Prende nome dal villaggio di Villa Urana (in croato: Vrana) nei pressi della sponda sud-orientale del lago. Il lago ha come immissario lo Skorobica e altri minori. È circondato da monti che hanno un'altezza massima intorno ai 400 m, come il monte Elmo (Hlm) di 483 m e il monte Perskra (429 m). Il lago è profondo mediamente sui 50 m e nel punto più profondo 74 m. Il lago fornisce di acqua dolce le isole di Cherso e di Lussino. Essendo importante come risorsa d'acqua dolce sono vietate sia la balneazione sia le escursioni in barca ed è stato proclamato osservatorio ornitologico. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su lago di Vrana Collegamenti esterni Il lago di Vrana nel sito dell'Ufficio per il Turismo della città di Cherso, su tzg-cres.hr. La Stampa, Cherso/Cres, un sogno di isola nell’Adriatico, su lastampa.it.
Vransko jezero (Cres)

Vransko jezero – jezioro w Chorwacji, położone na adriatyckiej wyspie Cres. Opis Zajmuje powierzchnię 5,75 km². Jego wymiary to 5,5 × 1,5 km, a maksymalna głębokość to 75 m. Całkowita objętość to 220 mln m³. Jego wody wypełniają kryptodepresję. Zaopatruje w wodę pitną nie tylko Cres, ale także wyspę Lošinj. W jeziorze żyją następujące gatunki ryb: sum pospolity, lin, węgorz europejski i kleń. Zobacz też Vransko jezero (Dalmacja) Przypisy
Вранское озеро (Црес)

Вра́нское озеро (хорв. Vransko jezero) — озеро в Хорватии на острове Црес, в жупании Приморье — Горски-Котар. Находится в центральной части острова в 12 км к югу от города Црес. Важнейший источник пресной воды в регионе. Площадь озера — 5,8 км², длина — 7 км, ширина до 1,5 км. Вранское озеро — шестой по площади водоём Хорватии и третье по величине естественное озеро. Наибольшая глубина — 74 метра, среди озёр Хорватии площадью более 0,2 км² озеро на Цресе самое глубокое. Высота уреза воды над уровнем моря — 16 метров, но испытывает сезонные колебания до полуметра. Озеро имеет овальную форму, вытянуто с севера на юг. Окружено холмами, высочайшие из них Элмо (483 м) и Перскра (429 м). В озере обитают щуки, карпы и лини. Для крайне бедного пресной водой региона Вранское озеро, содержащее благодаря своей глубине 200 миллионов кубометров чистой пресной воды, исключительно важно в плане снабжения населения питьевой водой. Водовод от озера, питающий город Црес, был построен в 1953 году. Десятью годами позже подача воды из Вранского озера была организована на соседний остров Лошинь, в Мали-Лошинь и Вели-Лошинь. В настоящее время Вранское озеро обеспечивает питьевой водой всё население двух островов, причём его вода настолько чистая, что она даже не проходит фильтрацию и санобработку перед подачей в водопровод. Чистота воды озера под контролем, на его берегах запрещено пасти скот и вести сельхоздеятельность с использованием удобрений, запрещён кемпинг и выбрасывание любого мусора. По своему происхождению Вранское озеро — затопленная водой криптодепрессионная впадина. Глубочайшая точка озера лежит на 58 метров ниже уровня моря. Примечания Ссылки Сайт острова Црес . Архивировано из оригинала 10 апреля 2011 года.
Вранско језеро (Црес)

Вранско језеро је језеро у Хрватској. Налази се на острву Цресу у његовом средишњем делу. Вранско језеро спада у слатководна језера Површина језера износи 5,5 km². Језеро је настало у облати трошних кредних доломита. Вранско језеро је криптодепресија јер је дно језера 68 метара испод нивоа мора, а врх на 13 m изнад нивоа мора. Језеро се користи за водоснабдевање острва. У језеру се налази неколико врсти риба међу којима, а највише штука и шарана. Види још Вранско језеро (Далмација) Спољашње везе
Vransko Jezero

Vransko Jezero är en sjö i Kroatien. Den ligger i länet Gorski kotar, i den västra delen av landet, 160 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Vransko Jezero ligger 14 meter över havet. Arean är 5,8 kvadratkilometer. Den ligger på ön Otok Cres. Omgivningarna runt Vransko Jezero är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Den sträcker sig 4,5 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,2 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vransko Jezero.
Вранське озеро (Црес)

Вра́нське озеро (хорв. Vransko jezero) — озеро в Хорватії на острові Црес, в Приморсько-Горанській жупанії. Знаходиться в центральній частині острова за 12 км на південь від міста Црес. Найважливіше джерело прісної води у регіоні. Площа озера — 5,8 км², довжина — 7 км, ширина до 1,5 км. Вранське озеро — шоста за площею водойма Хорватії й третє за величиною природне озеро. Найбільша глибина — 74 метри, серед озер Хорватії площею більш ніж 0,2 км² озеро на Цресі найглибше. Висота урізу води над рівнем моря — 16 метрів, але трапляються сезонні коливання до напівметра. Озеро має овальну форму, витягнуто з півночі на південь. Оточено пагорбами, найвищі з них Елмо (483 м) і Перскра (429 м). В озері живуть щуки, коропи і лини. Для вкрай бідного прісною водою регіону Вранське озеро, що містить завдяки своїй глибині 200 мільйонів кубометрів чистої прісної води, винятково важливе в плані постачання населення питною водою. Водогін від озера, що постачає воду в місто Црес, був побудований в 1953 році. Десятьма роками пізніше подача води із Вранського озера була організована на сусідній острів Лошинь, у Малий Лошинь і Велий Лошинь. У цей час Вранське озеро забезпечує питною водою все населення двох островів, причому його вода настільки чиста, що вона навіть не проходить фільтрацію й санобробку перед подачею у водопровід. Чистота води озера під контролем, на його берегах заборонено пасти худобу й вести сільськогосподарську діяльність із використанням добрив, заборонені кемпінг і викидання будь-якого сміття. За своїм походженням Вранське озеро — затоплена водою криптодепресійна западина. Найглибша точка озера лежить на 58 метрів нижче рівня моря. Примітки Посилання Сайт острова Црес