NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kaštel Pavla Cipika

Kaštel Pavla Cipika je stara utvrda u Kaštel Novom. Godine 1512. mletačka vlast dala je dozvolu trogirskom plemiću Pavlu Cipiku, nećaku Koriolana Cipika da sagradi u moru, pored crkve sv. Petra od Klobučca, svoj kaštel i naselje uz njega. Kaštel je samostalna kula, pravilnog kvadratnog tlocrta, ima prizemlje i tri kata, na četvrtom se nalazio mašikul. Kako je izgrađen u vremenu kada se počinje upotrebljavati vatreno oružje, na kaštelu su se nalazile puškarnice, i otvori za topove. Na južnom pročelju se nalazi balkon i morska vrata koja su karakteristična za kaštelanske kaštele. Do kaštela (kule) izgrađeno je naselje koje je bilo opasano bedemima, na uglovima su se nalazile kule. Na ulazu u selo stajao je pokretni most. Selo je naseljeno izbjeglicama iz potkozjačkih sela Špiljana i Žestinja. Godine 1517. Turci su opljačkali selo, ali u kulu nisu uspjeli ući. Početkom 1524. godine selo teško strada u velikom požaru. Obitelj Cipiko podijelila je svoj posjed na dva dijela, u svakom se nalazilo naselje (utvrđeno selo) s kaštelima. Koriolanov kaštel koji je prije izgrađen nazvan Kaštel Stari, a Pavlov Kaštel Novi. Izvori Vjeko Omašić, Kaštela od prapovijesti do početaka XX. stoljeća, Dugi Rat, 2001, ISBN 953-97909-1-3
Clinical Hospital Dubrava

Clinical Hospital Dubrava (Croatian: Klinička bolnica Dubrava) is a public teaching hospital in Zagreb, Croatia. History Clinical Hospital Dubrava was originally planned and built for the needs of the Yugoslav People's Army to be a large military hospital with up to 800 beds. Designed as a Level I trauma and acute care center, Clinical Hospital Dubrava would have been one of the top hospitals for medical care in the region. With the start of hostilities in Croatia at the beginning of 1991, work on the hospital almost came to an abrupt halt, but with assistance from the Croatian health care system, work on the hospital was completed by the end of 1992 when it opened as a public health care medical facility offering 750 beds. Currently, the hospital has 680~ contracted hospital beds. Clinical Hospital Dubrava is a level 1 acute trauma center and referral medical center, one of several in Zagreb (the other being Rebro, and Vinogradska Hospitals). There are plans to enlarge the current hospital by an additional 300 beds by extending it over what is currently the ground floor labs and research facilities and adding 7 floors. Plans call for a new surgical wing and additional labs and hospital wards. Currently the hospital is among the best medical facilities in the country, ranked 3rd nationwide by number and scope of treatments and specialists. Currently, the hospital has a total area of 80,470 m2 (866,200 sq ft) and serves mainly the eastern Zagreb boroughs, annually performing 18,000 major surgical/medical procedures and 1.4 million other medical treatments for a population of 280,000 residents. On 2 November 2020, Clinical Hospital Dubrava became a dedicated COVID-19 hospital. References
Klinička bolnica Dubrava

Klinička bolnica Dubrava je klinička i nastavna bolnica na istoku Zagreba, u kojoj se izvodi nastava za studente Medicinskoga, Stomatološkog i Farmaceutsko-biokemijskog fakulteta i Zdravstvenog veleučilišta u Zagrebu. Prema odredbama Statuta KB Dubrava, u bolnici se provodi zdravstvena djelatnost, nastavni i znanstveno–istraživački rad. KB Dubrava smještena je u Svetošimunskoj dolini, na granici maksimirskog parka i Dubrave. Bolnica ima površinu od 80 470 m2, stacionarni dio projektiranog kapaciteta 750 postelja, te prateće nemedicinske sadržaje. Opis bolnice Glavna zgrada bolnice usmjerena je u smjeru sjever-jug, ima sedam etaža od kojih se gornje četiri koriste za bolničke odjele. Dvije vertikale definirane stubištem i dizalima okupljaju internističke struke na jugu i kirurške na sjeveru. U djelokrugu kirurških i internističkih disciplina bolnički odjeli su organizirani kao jedinice s 24 postelje na načelu stupnjevite skrbi. Osim jedinica intenzivnog liječenja postoje i tipizirane bolesničke jedinice sa svrhom pružanja poluintenzivne i standardne bolesničke skrbi (bolesničke sobe, sanitarni prostori, dnevni boravci). U prizemlju je poliklinički dio za sve specijalističke struke, središnji medicinski blok s invazivnim i neinvazivnim dijagnostičkim laboratorijima, radiološkom dijagnostikom te dijagnostikom i terapijom iz djelokruga nuklearne medicine, te Odjel za hemodijalizu i operacijski blok s jedinicama intenzivnog liječenja. Uz glavnu zgradu su povezane dvije manje zgrade, u prvoj je smještena Poliklinika za sistematske preglede i Odjel za kliničku mikrobiologiju i bolničke infekcije, a u drugoj Nacionalni centar za psihotraumu. Bolnica ima 600 bolesničkih postelja u stacionarnom dijelu bolnice, u kojima se godišnje liječi gotovo 18000 bolesnika, a u polikliničko-konzilijarnoj zdravstvenoj zaštiti do 280 000 bolesnika godišnje. Bolnica je važna sastavnica sekundarne zdravstvene zaštite pučanstva Grada Zagreba, Zagrebačke županije i sjeveroistočnog dijela Hrvatske. Povijest bolnice Premda je Klinička bolnica Dubrava građevinski dovršena i započela s radom u svibnju 1988. godine, njezina povijest je znatno duža i predstavlja kontinuitet rada prethodne Vojne bolnice koji se može pratiti sve do 1782. godine kada je prvi puta formirana od tadašnjih garnizonskih bolnica. Tijekom više od 120 godina razvoj bolnice odvijao se u različitim povijesnim okolnostima. U ožujku 2020. godine odlučeno je da KB Dubrava postaje respiratorni centar borbe protiv koronavirusa u Zagrebu. Ostale djelatnosti U bolnici djeluje bolnički kapelan i Udruga „Pomoć neizlječivima”, koja pomaže u pružanju palijativne skrbi. Izvori Vanjske poveznice Klinička bolnica Dubrava
Ospedale clinico Dubrava

L'ospedale clinico Dubrava (in croato: Klinička bolnica Dubrava, abbreviato in KB Dubrava o KBD) è un ospedale universitario di Zagabria, in Croazia. L'ospedale è affiliato all'Università di Zagabria. Storia Inizialmente sul sito del KBD era progettata l'apertura di un ospedale militare della Jugoslovenska narodna armija, la cui costruzione fu ritardata dallo scoppio della guerra d'indipendenza croata nel 1991. Nonostante ciò si riuscì ad inaugurare la struttura nel 1992 con 750 posti letto. L'ospedale è stato evacuato nel marzo 2020 poiché due medici sono risultati positivi alla COVID-19, pur essendo uno dei maggiori centri per la terapia intensiva del paese. Ingenti danni si sono presentati nella struttura a seguito dei terremoti di Zagabria e di Petrinja che hanno colpito il paese nel 2020. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ospedale clinico Dubrava Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su kbd.hr.
Dubrava kliniska sjukhus

Dubrava kliniska sjukhus (kroatiska: Klinička bolnica Dubrava) är ett universitetssjukhus i Zagreb i Kroatien. Universitetssjukhus är ett av de modernaste i landet och där bedrivs bland annat utbildning för studenter vid den medicinska, odontologiska, farmaceutiska och biokemiska fakulteten vid Zagrebs universitet. Sjukhuset har 750 vårdplatser. Byggnaden Sjukhusbyggnaden är 80 470 m2 stor och ligger i nord-sydlig riktning i Svetošimunska-dalen på gränsen mellan Maksimirparken och stadsdelen Dubrava. Den har sju våningar varav de fyra övre används av olika sjukhusavdelningar. Referenser Fotnoter
Клінічна лікарня «Дубрава»

Дубравська клінічна лікарня (хорв. Klinička bolnica Dubrava) — державна клініка в столиці Хорватії Загребі, одна з провідних лікарень загальнодержавного значення, найсучасніша за архітектурно-будівельним вирішенням лікарня в країні та наймолодша клінічна лікарня, де проводяться заняття для студентів медичного, стоматологічного і фармацевтично-біохімічного факультетів та Вищої школи охорони здоров'я Загребського університету. Розташована на межі парку Максимир і Дубрави, має площу 80 470 м2, її стаціонар розрахований на 750 ліжок. Опис Головний корпус лікарні налічує сім поверхів, верхні чотири з яких використовуються для лікарняних відділень. Відділення у галузі хірургії та внутрішніх хвороб організовані як структурні одиниці на 24 ліжка за принципом покрокової допомоги. На першому поверсі розташована поліклініка з лікарями-спеціалістами всіх можливих напрямів, центральний медичний блок з інвазивними й неінвазивними діагностичними лабораторіями, радіологічною діагностикою та діагностикою і терапією з галузі ядерної медицини, а також відділення гемодіалізу та операційний блок із потужностями інтенсивної терапії. З головним корпусом з'єднано дві менші будівлі, у першій знаходиться Поліклініка для систематичних оглядів і відділення клінічної мікробіології та внутрішньолікарняних інфекцій, а в другій — Національний центр психотравм. Клінічна лікарня «Дубрава» має напоготові 600 ліжок для пацієнтів у стаціонарній частині лікарні (середня завантаженість ліжка 85-90%), на яких щорічно одержують лікування майже 18 000 хворих, а в рамках поліклінічно-консультативного медичного обслуговування надається понад 1 400 000 послуг приблизно 280 тисячам пацієнтів. Лікарня відіграє ключову роль у системі вторинної медичної допомоги населенню міста Загреб, Загребської жупанії та північно-західної частини Хорватії, а також регулярно надає високодиференційовані діагностичні та терапевтичні процедури пацієнтам з інших регіональних центрів Хорватії. Згідно з положеннями Статуту клінічної лікарні «Дубрава», затвердженого хорватським урядом, у лікарні ведеться високопрофесійна діяльність з охорони здоров'я та викладацька і науково-дослідна робота. Історія Хоча Дубравська клінічна лікарня була збудована і запрацювала у травні 1988 року, її історія набагато довша з огляду на безперервність роботи її попередника — Військового госпіталю, яка сягає 1782 року, коли його вперше сформували з тодішніх гарнізонних лікарень. Клінічна лікарня Дубрава спочатку планувалася і будувалася для потреб Югославської Народної Армії як великий військовий госпіталь аж на 800 ліжок. Задумана як центр травматології та невідкладної допомоги першого рівня, ця клініка мала всі шанси стати одним із найкращих закладів охорони здоров'я в краї. У планах — розширення нинішньої лікарні на додаткові 300 ліжок за рахунок площ підвального поверху, де нині розміщуються лабораторії та науково-дослідні потужності, а також добудови 7 поверхів. Планами передбачено створення нового хірургічного крила і додаткових лабораторій та лікарняних палат. 2 листопада 2020 року клінічна лікарня Дубрава стала спеціалізованою лікарнею для боротьби з COVID-19. Примітки Посилання Офіційний сайт
Schloss Banfi

Das Schloss Banfi (kroatisch: Dvorac Banfi) ist ein Spätbarockbauwerk, das in der Ortschaft Banfi in der Gespanschaft Međimurje im nördlichen Kroatien liegt. Es befindet sich unweit vom Gemeindesitz Štrigova und etwa zwanzig Kilometer nordwestlich von Čakovec, dem Sitz der Gespanschaft. Den Namen trägt das Schloss dank des Adelsgeschlechts Bánffy (Banfi), dessen Mitglieder es in früheren Jahrhunderten besaßen. Die Besitzer des Schlosses später waren unter anderen die Angehörige der Familie Feštetić sowie Franetović. In den letzten Jahren gehört es der Unternehmerfamilie Žižek. Das Schloss wurde durch die Grafen von Bánffy, die Herren der nahegelegenen Stadt Lendava im heutigen Slowenien, im 14. Jahrhundert errichtet und erstmals im Jahr 1373 erwähnt. Es ist im Grundriss ein L-förmiger zweigeschossiger Bau, mit einem geneigten Dach überdeckt. Es hat einen bogenförmigen Eingang unter einer großen Arkade sowie eine einfache Außenfassade mit rhythmisch ausgerichteten Fenstern. Das Bauwerk wurde im 18. Jahrhundert umgebaut und vor ungefähr zehn Jahren renoviert. Neben dem Schloss befinden sich landwirtschaftliche Flächen, und zwar überwiegend Obstgärten und Weinberge. Fotos Siehe auch Liste von Burgen und Schlössern in Kroatien Kroatien in der Habsburgermonarchie Weblinks Das Schloss wird im 13. Jahrhundert erwähnt Banfi – eine der kulturellen Sehenswürdigkeiten am rechten Ufer der Mur Graf von Bánffy ließ das Schloss bauen
Banfi Manor

Banfi Manor (Croatian: Dvorac Banfi or Kurija Banfi; Hungarian: Bánffy-kastély) is an old building structure situated on a hill in the village of Banfi, next to the municipality seat of Štrigova in Međimurje county, northern Croatia. Manor was built in 18th century on the ruins of castle Banffy. Older castle was built by a members of noble family Bánffy de Alsólendva. Castle was probably built in the 14th century (1373). The manor is a one-storey building, designed in L-shaped ground plan, with the quite simple outside frontage of rhythmically aligned windows. There is an arcade entrance beneath the west wing of the manor. Over the past few years, Banfi has been undergoing a thorough renovation. During many centuries, the manor was owned by several noble families like Banffy, Feštetić and Franetović. Today it is owned by Žižek, an entrepreneurial family from the Međimurje county. See also List of castles in Croatia Gallery References External links Banfi – a barock structure near Štrigova Hiking trails near Banfi Manor
Château de Banfi

Le château de Banfi est un château situé sur une colline du village homonyme près de Štrigova, au nord de la Croatie. Historique Sa construction date de 1373 par le comte de Banffy, le seigneur de Lendava, dans la Slovénie voisine. Le manoir est une construction d'un étage, conçue avec un plan en L, avec la façade extérieure faite de fenêtres alignées. Son entrée est constituée d'arcade au-dessous de l'aile d'ouest. Au cours des dernières années, Banfi a subi une rénovation minutieuse. Pendant de nombreux siècles, le manoir appartenait à plusieurs familles nobles comme Banffy, Festetic et Franetovic. Aujourd'hui il appartient à la famille Žižek, une famille entrepreneuriale du comitat de Međimurje. Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Banfi Manor » (voir la liste des auteurs). Article connexe Liste des châteaux croates Portail de la Croatie Portail des châteaux
Dvorac Banfi u Štrigovi

Dvorac Banfi nalazi se u selu Banfi, na brijegu iznad Štrigove u sjeverozapadnom dijelu Međimurja. Potječe iz 14. stoljeća, točnije iz 1373. godine, kada ga je dao sagraditi grof Banffy, gospodar Lendave u susjednoj Sloveniji. Dvorac je jednokatna građevina, građena u ključ, s nizovima prozora i s otvorenim prolazom u obliku luka ispod zapadnog krila, gdje je ulaz na kat i u podrum. Današnji izgled dobio je najvjerojatnije u 18. stoljeću, jer ima elemente kasnobaroknog stila. Donedavno je bio u lošem, zapuštenom stanju, ali je pred nekoliko godina obnovljen. U njegovoj neposrednoj blizini nalaze se poljoprivredna zemljišta, većinom vinogradi i voćnjaci. Kroz stoljeća promijenio je više vlasnika, pa su osim grofa Banffyja njime gospodarili, među ostalima, i Feštetići, čakovečka obitelj Franetović, te današnji vlasnici, obitelj Žižek. Dvorac je osobito poznat po srednjovjekovnoj ljubavnoj aferi hrvatsko-ugarskog kralja Matije Korvina i kćeri grofa Banffyja, koja se odvijala u njemu. Vanjske poveznice Prvi spomen dvorca Banfi 1373. godine Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. veljače 2021. (Wayback Machine) Fotografija dvorca prije odnove Arhivirana inačica izvorne stranice od 24. studenoga 2018. (Wayback Machine) Dvorci i kurije
County Palace, Osijek

The County Palace (Croatian: Županijska palača) is a building in Osijek, Croatia. It currently houses the Office of Public Administration of the Osijek-Baranja County. The building was built as the Virovitica County Palace (Croatian: Palača Virovitičke županije, Hungarian: Verőce vármegyei palota) originally built to host the institutions of the Virovitica County. The palace is considered to be one of the most monumental Croatian public architecture buildings of the first half of the 19th century. History The palace was built as the seat of the Virovitica County, which had relocated its administrative centre from Virovitica to Osijek in 1755. Before the building of the palace, county offices were scattered across the city in inadequate spaces. The building was constructed between 1834 and 1846. The cornerstone was laid in 1842, and construction completed in 1846. In the first half of the 19th century, the architectural landscape of the Kingdom of Slavonia was shaped in large part by Hungarian influence. Initially, a plan by the French architect Charles de Moreau was considered but rejected due to cost and size. A new plan was commissioned from the Pest-based architect József (Nikola) Hild, which was accepted later in 1837. On 31 January 1861, as Bishop of Bosnia (Đakovo) and Syrmia Josip Juraj Strossmayer traveled from Đakovo to Osijek for the inaugural session of the Virovitica County assembly after his appointment as the Grand Prefect of Virovitica County, crowds from all social classes gathered in front of the Virovitica County Palace to greet him. See also Palace of Slavonian General Command Palace of Syrmia County Pejačević Castle in Virovitica References
Palais du comté d'Osijek

Le Palais du Comté (en croate : Zupanijska palaca) est un bâtiment du Bureau de l'administration publique du comitat d'Osijek-Baranja situé à Osijek, en Croatie. Il était autrefois utilisé comme siège de l'Assemblée du comté d'Osijek-Baranja, d'où son nom. Il a été conçu par Nikola Hild et construit en style néo-classique de 1840 à 1846. Voir aussi Palais du commandement général de Slavonie Références Source de traduction Portail de la Croatie Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Državni hidrometeorološki zavod

Državni hidrometeorološki zavod (DHMZ) tijelo je državne uprave Republike Hrvatske. Dio je svjetske mreže nacionalnih meteoroloških i hidroloških službi pod okriljem Svjetske meteorološke organizacije. Od osnutka 1947. godine sjedište DHMZ-a bilo je na Griču 3 u Zagrebu. Kada je zgrada na Griču stradala u potresu u ožujku 2020., sjedište je preseljeno na Ravnice 48. Dijelovi DHMZ-a smješteni su u Zagrebu na Borongajskoj cesti 83 d/1 i Aveniji V. Holjevca 20 (dio Sektora za kvalitetu zraka), u Splitu - Glagoljaškoj ulici 11 te u Rijeci na adresi Riva 20. Na trideset i sedam lokacija diljem Hrvatske smještene su glavne meteorološke postaje, a postoji i osam radarskih centara. Povijest Uredbom Vlade NR Hrvatske, 27. kolovoza 1947. osnovana je Uprava hidrometeorološke službe. Do 1956. nosila je naziv Hidrometeorološki zavod SR Hrvatske, a zatim Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ). Od 1991. godine djeluje pod današnjim imenom. Od 2017. godine glavna ravnateljica DHMZ-a je Branka Ivančan-Picek. Izvori
Державний гідрометеорологічний інститут

Державний гідрометеорологічний інститут (хорв. Državni hidrometeorološki zavod) — орган державного управління Хорватії в галузі метеорології, гідрології та якості повітря. Входить до світової мережі національних метеорологічних і гідрологічних служб під егідою Всесвітньої метеорологічної організації. Історія Найстарішою хорватською метеорологічною станцією, яка постійно працювала, була Загреб-Грич, створена 1861 року. 27 серпня 1947 року постановою уряду Народної Республіки Хорватія засновано Управління гідрометеорологічної служби (хорв. Uprava hidrometeorološke službe). До 1956 року установа називалася Гідрометеорологічним інститутом Соціалістичної Республіки Хорватія, а потім — Республіканським гідрометеорологічним інститутом. Зі здобуттям Хорватією незалежності в 1991 році інститут працює під сучасною назвою. 1992 року Хорватію прийнято до Всесвітньої метеорологічної організації. З моменту заснування інститут знаходився у Загребі за адресою Грич, 3. Коли його будівля на Гричі у березні 2020 року постраждала від землетрусу, осідок інституту було перенесено у будинок за адресою Равнице, 48. Його структурні підрозділи знаходяться в Загребі за адресою Боронгайський шлях 83/1 і проспект Вечеслава Холєваця 20 (частина сектору якості повітря) та у Спліті (Глаголяшка вул., 11) і Рієці за адресою Ріва, 20. Головні метеорологічні станції розташовані в тридцяти сімох місцях по всій Хорватії, існує також вісім радіолокаційних центрів. З 2017 року генеральним директором інституту є доктор Бранка Іванчан-Піцек. Примітки
Cultural and Scientific Center "Milutin Milanković"

The Cultural and Scientific Center "Milutin Milanković" (Croatian: Kulturni i znanstveni centar "Milutin Milanković", Serbian Cyrillic: Културни и научни центар "Милутин Миланковић") is a public cultural and educational institution in Dalj in eastern Croatia. The Center promotes the legacy of Milutin Milanković, Serbian mathematician, astronomer, climatologist, geophysicist, civil engineer and popularizer of science. It also organizes cultural events and exhibitions, issue publications, audiovisual and promotional materials, preserve traditional heritage, organize cultural and scientific meetings, promote sustainable development and popularize science. In 2012 the Center was visited by more than 5,000 visitors. The Center is located in the birth house of Milutin Milanković. After the end of the Croatian War of Independence and the end of United Nations Transitional Administration for Eastern Slavonia, Baranja and Western Sirmium mission house remained in deteriorating conditions up until the 2006. At that time Municipality initiated establishment of the center which will serve as the meeting point for students coming from both banks of Danube River, both Croatia and Serbia. Building Alongside Center's main building other venues are occasionally used to host a variety of events. The 131'st anniversary of Milutin Milanković's birth was marked in May 2010 with a series of activities. In 2011 the Center participated in the cross-border cooperation project "From people to people" with participants including the Municipality of Erdut, the City Library of Sombor, the Cultural Center "Laza Kostić" Sombor, and the Provincial Secretariat for International Cooperation of Vojvodina. Project was financed from the European Union funds. According to Center's Statute, along with Croatian, Serbian language and Serbian cyrillic alphabet is used officially as well. See also Milutin Milanković Dalj High School References
Културни и научни центар „Милутин Миланковић”

Културно-научни центар "Милутин Миланковић" (хрв. Kulturni i znanstveni centar "Milutin Milanković") јавна, културна и образовна је установа у Даљу у источној Хрватској. Центар промовише заоставштину Милутина Миланковића, српског математичара, астронома, климатолога, геофизичара, грађевинског инжењера и популаризатора науке. Такође организује културне догађаје и изложбе, издаје публикације, аудиовизуелне и промотивне материјале, чува традиционално наслеђе, организује културне и научне скупове, промовише одрживи развој и популарише науку. У 2012. години Центар је посетило више од 5.000 посетилаца. Центар се налази у родној кући Милутина Миланковића. Након завршетка рата у Хрватској и окончања прелазне управе Уједињених нација за источну Славонију, Мисијска кућа Барање и Западног Сирмијума остала је у лошим условима све до 2006. године. Тада је општина иницирала оснивање центра који ће служити као место окупљања студената који долазе са обе обале реке Дунав (и Хрватске и Србије). Зграда Поред главне зграде Центра, други простори се повремено користе за одржавање разних догађаја. У мају 2010. низом активности обележена је 131. годишњица рођења Милутина Миланковића. Центар је 2011. године учествовао у пројекту прекограничне сарадње „Од људи за људе“ са учесницима Општине Ердут, Градске библиотеке Сомбор, Културног центра „Лаза Костић“ Сомбор и Покрајинског секретаријата за међународну сарадњу Војводине. Пројекат је финансиран из фондова Европске уније. Према Статуту Центра, уз хрватски, службено се користи и српски језик и српска ћирилица. Види још Милутин Миланковић Гимназија Даљ Референце