NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Draganić

Draganić je hustě obydlené sídlo a středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Karlovacké župě. Nachází se asi 7 km jihozápadně od Jastrebarska, 11 km severozápadně od Karlovace a asi 45 km jihozápadně od centra Záhřebu. Podle sčítání lidu v roce 2021 zde žilo 2 560 obyvatel. Nejvíce obyvatel (4 132) zde žilo v roce 1931. Dříve se opčina skládala z celkem 17 vesnic, které na sebe kromě vesnic Franjetići, Križančići a Lazina svým zastavěným územím navazovaly. V roce 2001 byly všechny sloučeny do jediného sídla s názvem Draganić. Centrum bylo ve vesnici Draganići, podle které nově vzniklá obec byla pojmenována. Největší vesnicí však byla Lazina, vesnice Draganići byla až čtvrtá v pořadí. Přestože tyto vesnice již oficiálně neexistují, stále jsou zmiňovány na dopravním značení a v obci jsou stále přítomny tabule upozorňující na jejich začátek. Barkovići – 149 obyvatel Bencetići – 157 obyvatel Budrovci Draganićki – 483 obyvatel Darići – 48 obyvatel Draganići – 400 obyvatel Franjetići – 136 obyvatel Goljak Draganićki – 256 obyvatel Jazvaci – 141 obyvatel Križančići – 50 obyvatel Lazina – 659 obyvatel Lug – 201 obyvatel Mrzljaki Draganićki – 426 obyvatel Vrbanci – 152 obyvatel Vrh Draganićki – 303 obyvatel Draganićem prochází peáž silnic D1 a D3, blízko též prochází dálnice A1. Nachází se zde kostel svatého Jiří v Budrovcích, kaple svatého Antonína v Budrovcích, kaple svatého Fabiána a Šebestiána v Lazině, kaple svaté Trojice v Goljaku a kaple svaté Barbory ve Vrhu. Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Draganić na chorvatské Wikipedii a Draganić na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Draganić na Wikimedia Commons
Draganić, Karlovac County

Draganić is a municipality in Karlovac County, Croatia. In the 2011 census, it consisted of a single settlement with a total population of 2,741. The municipality consists of the villages of Lug, Goljak, Mrzljaki, Jazvaci, Darići, Budrovci, Bencetici, Barkovići, Draganići, Lazina, Franetici, Vrbanci, and Vrh. In the same census, 96% of the population were Croats. Draganić is the birthplace of Ivan Biličić and Marija Barković, paternal grandparents of Bill Belichick, an American football head coach. Belichick is considered by many to be the greatest coach of all time and he holds several coaching records, including the most playoff wins, the most Super Bowl appearances and the most Super Bowl wins. Governance Judiciary Karlovac was once the seat of the kotar court for an 1870 population of 53,148. In 1875, the kotar court of Karlovac was responsible for the općine: Karlovac city, Banija, Rečica, Draganić, Ozalj, Novigrad, Ribnik, Bosiljevo and Severin. Fiscal When the tax obćine (Serbo-Croatian: porezne obćine) were drawn up in 1855, Draganić was the only one to receive its own obćina without subdivisions. References Further reading CKHSGR (1855-03-19) [written 1855-02-16]. "Oglas od strane c. k. hèrv. slav. gruntovnicah ravnateljstva". Carsko kraljevske službene narodne novine (in Serbo-Croatian). Vol. 21, no. 64. p. 190. ISSN 1333-5243. External links Official website
Draganić

Draganić es un municipio de Croacia en el condado de Karlovac. Geografía Se encuentra a una altitud de 132 m s. n. m. a 44 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 2 741 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Desde 2001, la población de las localidades no se censa por separado. Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Draganić

Draganić est un village et une municipalité située dans le comitat de Karlovac, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 950 habitants, dont 96,85 % de Croates ; en 2001, la municipalité et le village étaient confondus. Histoire Localités La municipalité de Draganić ne compte qu'une seule localité, le village éponyme de Draganić. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Draganić

Draganić (dawniej Draganići) – wieś i gmina w Chorwacji, w żupanii karlowackiej. W 2011 roku liczyła 2741 mieszkańców, a w 2021 roku 2646 mieszkańców. Jest położony nad rzeką Kupčiną, na wysokości 120 m n.p.m., 14 km na północny wschód od Karlovaca. Przebiega przezeń droga z Karlovaca do Zagrzebia. Miejscowa gospodarka oparta jest na rolnictwie. Pierwsza historyczna wzmianka o Draganiciu pochodzi z 1264 roku z przywileju Beli IV. Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna (chorw.)
Comuna Draganić, Karlovac

Draganić este o comună în cantonul Karlovac, Croația, având o populație de 2.741 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Draganić avea 2.741 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (95,95%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,33% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (94,49%) erau catolici, existând și minorități de musulmani (1,53%) și persoane fără religie și atei (1,17%). Pentru 2,01% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Драганич

Драганич (хорв. Draganić) — община в центральной части Хорватии, в Карловацкой жупании. Население общины 2741 человек (2011. В состав общины входит единственный посёлок Драганич. Подавляющее большинство населения общины составляют хорваты — 95,9 %. Посёлок Драганич находится на границе с Загребской жупанией, в 12 км к северу от центра Карловаца. Через посёлок проходит шоссе D1 (Загреб — Карловац — Книн — Сплит). Восточнее Драганича проходит автомагистраль A1 и ж/д линия Загреб — Карловац — Риека. Тремя километрами южнее посёлка находится ж/д станция Драганич. Примечания Ссылки Сайт общины (хорв.)
Драганић

Драганић (до 1991. године Драганићи) је насељено место и седиште општине у Карловачкој жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Карловац. Становништво На попису становништва 2011. године, општина, одн. насељено место Драганић је имала 2.741 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Драганићи је имало 400 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Драганич

Драганич (хорв. Draganić) – громада в Карловацькій жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 741 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Примітки
Arcibiskupský palác (Záhřeb)

Arcibiskupský palác v Záhřebu (chorvatsky Nadbiskupski dvor u Zagrebu) je historická budova, sídlo záhřebských arcibiskupů. Nachází se v historické části Záhřebu, zvané Kaptol, v těsném sousedství katedrály Nanebevzetí Panny Marie, sv. Štěpána a Ladislava. V nejzápadnějším křídle paláce se nachází Muzeum blahoslaveného Aloysia Stepinace. Historie Arcibiskupský palác vznikl spojením několika barokních budov, které byly po celé sjednoceny barokním průčelím. Uvnitř paláce se dochovala románská kaple ze 13. století zasvěcená sv. Štěpánu Prvomučedníkovi, která je zakomponována do budovy, a několik fresek z téže doby. Barokní budova paláce zcela obklopuje jižní a východní stranu katedrálního náměstí. Palác byl dokončen roku 1730, tedy v době, kdy zemi ohrožovaly výpady vojsk Osmanské říše. Je nejstarší budovou ve městě dochovanou v původní podobě. V rozích paláce jsou válcové věže z roku 1469 z původního opevnění. Je jich celkem pět, tři z nich jsou jako součást paláce zakomponovány do hmoty budovy a další dvě, které stojí poněkud osamoceně, v minulosti tvořily součást obranných hradeb. Původní obranné opevnění bylo obehnané vodním příkopem, který byl později zasypán a část hradeb byla v 19. století zcela stržena. Na vzniklém prostoru severně od katedrály byl vytvořen veřejný park Ribnjak a náměstí s množstvím soch, mezi nimi např. alegorie „Skromnosti“ od chorvatského mistra Antuna Augustinčiće (1900–1979). V ulici Kaptol č. 18 na samém severozápadním okraji parku se dochovala Prišlinova bašta (Prišlinova kula) jako součást původního opevnění z 15. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arcibiskupský palác v Záhřebu na Wikimedia Commons
Archbishop's Palace, Zagreb

Archbishop's Palace (Croatian: Nadbiskupski dvor) in Zagreb, Croatia, is a building and the official residence of the Archbishop of Zagreb. Located in the Kaptol neighborhood of the city, the current edifice dates from 1729, during the tenure of bishop Juraj Branjug, with subsequent restorations and renovations done by Antun Steindl and Hermann Bollé. It is a representative example of baroque architecture within the city, but also contains earlier phases such as the romanesque-gothic chapel dedicated to Saint Stephen, which had originally been erected in 1250. Gallery References External links Dvor od XI. do XIX. stoljeća - Katedrala.hr
Ärkebiskopens palats, Zagreb

Ärkebiskopens palats (kroatiska: Nadbiskupski dvor) är ett palats i Zagreb i Kroatien. Det kulturminnesskyddade palatset är beläget strax intill Zagrebs katedral i Kaptol och är det officiella sätet för ärkebiskopen av Zagrebs ärkestift och ledaren för den romersk-katolska kyrkan i Kroatien. Det uppfördes ursprungligen år 1729 men har sedan dess tillbyggts och anpassats flera gånger. Dess nuvarande utseende härrör från restaureringen som leddes av Hermann Bollé och tillkom efter jordbävningen år 1880. I det L-formade byggnadskomplexet ingår tre av de försvarstorn som tidigare ingick i den medeltida försvarsmuren kring katedralen. I palatsets västligaste torn ligger Saligförklarade Alojzije Stepinacs museum (Muzej Blaženog Alojzija Stepinca) som är öppet för allmänheten. Ärkebiskopens palats är en av Zagrebs landmärken och turistattraktioner. Historik Palatset uppfördes år 1729. År 1833 restaurerades byggnaden enligt ritningar av den lokale arkitekten Antuna Stiedl. I jordbävningen år 1880 skadades byggnaden svårt och arkitekten Hermann Bollé fick i uppdrag att leda restaureringsarbetena som fortgick åren 1881–1886. Saligförklarade Alojzije Stepinacs museum Museet öppnade år 1995 och är tillägnat den saligförklarade kardinalen och Zagrebs tidigare ärkebiskop Alojzije Stepinac. Det är inhyst i tornet Nebojan som ligger närmast katedralens huvudingång. I museet visas bland annat material och föremål relaterade till hans arbete och verk. I museet finns bland annat flera dokument och fotografier som på olika sätt beskriver hans liv från födelse till död. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ärkebiskopens palats, Zagreb. Se även Kaptols kurier Referenser Fotnoter
Bol

Bol ist ein Bade- und Urlaubsort an der Südküste der kroatischen Insel Brač im mittleren Dalmatien. Geschichte Bol wurde 1475 erstmals in einer Schenkungsurkunde erwähnt, als der Landbesitz der Halbinsel Klavica dem Dominikanerorden übertragen wurde. Bol und die gesamte Insel Brač blieben während des Jugoslawienkrieges auf Grund der Insellage von Kampfhandlungen verschont. Aufgrund des Krieges in Bosnien-Herzegowina wurde die katholisch-theologische Hochschule des Erzbistums Vrhbosna im Jahre 1992 von Sarajevo nach Bol (Bistum Hvar) verlegt, wo sie bis 1996 blieb. 70 Studenten und 15 Professoren fanden in den großzügigen Räumen des weltbekannten Dominikanerklosters eine zeitweilige Heimat. 1994 wurde der damalige Erzbischof von Sarajevo, Vinko Puljić, von Papst Johannes Paul II. zum Kardinal ernannt. In dieser Zeit war Bol das Zentrum der Begegnung von Bischöfen und Priestern sowie von Ordensschwestern aus ganz Europa und der Welt. Ein in der Nähe des Klosters gelegenes Hotel wurde während des Jugoslawienkrieges als Flüchtlingsunterkunft genutzt. Sehenswürdigkeiten ein Dominikanerkloster (am östl. Rand von Bol) mit Museum (kunst- und kulturgeschichtliche Exponate aus der Dorf- und Klostergeschichte), Garten, eigenem Strand und Übernachtungsmöglichkeit die Drachengrotte bei Murvica, in deren Wände Reliefs eingraviert sind Dušanka und Ivica die Eremitage Blaca (Pustinja Blaca), eine alte Einsiedelei über einer engen Bucht weiter östlich, in der ein Mönch jahrzehntelang astronomische Messungen durchführte Fischerhafen im Ort die Landzunge „Zlatni Rat“ (Goldenes Horn), deren Spitze sich je nach Wind- und Strömungsverhältnissen im Meeresarm zur Nachbarinsel Hvar verändert. Sie ist unter Badegästen und Surfern gleichermaßen beliebt. An der Landzunge befinden sich außerdem Überreste eines römischen Gutshofes. die Vidova Gora, der direkt hinter Bol aufragt und mit 778 m. i. J. der höchste Berg aller kroatischen Inseln ist Verkehr Von Split aus verkehren täglich Fähren nach Supetar, zweimal täglich verkehrt ein Katamaran von Jelsa über Bol nach Split. Auf der Hochfläche nördlich des Ortes wurde etwa 1995 ein kleiner Flugplatz angelegt, um dem Nachlassen des Fremdenverkehrs im Jugoslawienkrieg entgegenzuwirken. Der Ort ist mit dem Auto nur über eine serpentinenreiche Straße aus zu erreichen. Weblinks Offizielle Homepage von Bol Fotogalerie zu Bol
Bol, Croatia

Bol is a municipality consisting of the town of Bol and the village Murvica on the south side of the island of Brač in the Split-Dalmatia County of Croatia. In the 2021 census, the total population was 1,678. The population consists of 1,661 Croats and 17 foreigners. The most common family names in Bol are Marinković, Karmelić, Eterović, Baković, and Pavišić. In the 2011 census, the total population was 1,630. Bol (its name is derived from the Latin word "vallum") is renowned for its most popular beach, the Zlatni Rat ("Golden cape" or "Golden horn"). It is a promontory composed mostly of pebble rock that visibly shifts with current, wind, and waves. The Adriatic Sea water at Zlatni Rat is crystal clear. There is a beach on either side of the promontory (spit). Bol is a popular tourist destination known for its harbourside bars, restaurants, and wind surfing conditions. Bol is also known for its Dominican monastery, and its church of St. Mary of Mercy, built and rebuilt at various stages throughout the 16th century. It received its present-day Baroque form in 1641. The main altar, dedicated to the Blessed Virgin Mary, is the work of the world-famous Venetian painter Jacopo Tintoretto. The authenticity of the painting is confirmed by records of the monastery archives, which describe the acquisition of this precious painting in detail. The Dominican Monastery museum is rich with artifacts and is known for its valuable art collection, it also contains several paintings by Tripo Kokolja. Also one of the things Bol is known for is its red wine Plavac Mali. Plavac Mali, among other wines, is currently produced by the Stina vinery in the center of the town of Bol. The building where the winery is located was originally built in 1903 by the local Viners guild, which is also the oldest Viners guild in Dalmatia. Climate Since records began in 1981, the highest temperature recorded at the local weather station was 39.0 °C (102.2 °F), on 9 August 2017. The coldest temperature was −7.4 °C (18.7 °F), on 7 January 2017. Demographics In 2021, the municipality had 1678 residents in the following 2 settlements: Bol, population 1656 Murvica, population 22 International relations Twin towns — Sister cities Bol is twinned with: Omiš, Croatia See also Croatian Bol Ladies Open References External links Bol, Croatia travel guide from Wikivoyage
Bol (Split-Dalmatie)

Bol (en italien, Vallo della Brazza) est un village et une municipalité située sur l'ile de Brač, dans le comitat de Split-Dalmatie, en Croatie. Au recensement de 2022, la municipalité comptait 1687 habitants et le village seul comptait 1 647 habitants en 2001. Le maire actuel du village est Katarina Marčić. Histoire De nombreux sites archéologiques et monuments témoignent de l’histoire riche de Bol qui tire son origine de l’antiquité. Ce sont des retenues d’eau romains, des monuments et des reliefs tumulaires, des sarcophages de christianisme, l’église romanique de st. Jean et de st. Tudor de XIe siècle, la résidence d’évêque de XIIe siècle, l’église Notre Dame de Grace de XVe siècle, une villa gothique établie en XVe siècle, un palais baroque de XVIIe siècle avec une exposition de l’art moderne croate ‘Branislav Dešković’ et l’église paroissiale Notre Dame de Carmel de XVIIIe siècle. La création de la communauté dominicaine en 1462 ainsi que la construction du monastère en 1475 sont particulièrement importants pour la vie culturelle et spirituelle de Bol. Dans le monastère, on a préservé des collections préhistoriques et antiques de l’archéologie maritime, un recueil de l’architecture romaine, un recueil numismatique et des objets de l’église. Le musée possède un tableau de Notre-Dame avec Enfant et saints, le travail d’un peintre vénitien Tintoretto de 1563. De plus, Bol est connu pour sa plage nommée Zlatni rat (Corne d’Or)[réf. nécessaire], l’une des plus grandes plages et plus belles attractions de l’Adriatique. Comme une petite langue, elle s’étend sur près d’un demi-kilomètre dans la mer bleu clair. Elle « se développe » avec la formation et la sédimentation de petits cailloux graveleux autour du récif sous-marin. Zlatni rat (Corne d'Or) change de forme, essayant de se conformer aux volontés des vagues et des courants marins. Transports Bol possède un aéroport, l'Aéroport de Brač (code AITA : BWK). Bol possède également un port dans qui accueille régulièrement des bateaux faisant la liaison entre les différentes îles de la Dalmatie et le continent. Ce village accueille aussi de nombreux bateaux touristiques. Localités La municipalité de Bol compte 2 localités : Bol et Murvica. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Zlatni Rat Liens externes Site officiel Bol-Info Informations touristiques Bol Portail de la Croatie
Bol (Kroatië)

Bol (Italiaans: Vallo della Brazza) is een gemeente op het Dalmatische (Kroatië) eiland Brač, gelegen aan de Adriatische Zee. Bol is de oudste stad op het eiland Brač en in de zomermaanden een geliefd oord voor de Kroatische welgestelden. Ligging De stad ligt aan de zuidkant van het eiland en is tevens bekend om zijn stranden, onder andere het Zlatni Rat ("Gouden Hoorn") kiezelstrand en dankt zijn naam aan de vorm en ligging en hoort thuis bij de mooiste stranden van de Adriatische kust. Dit lange strand ligt aan de zuidwestkust van het eiland, een uitstekende landtong, die van vorm verandert door de getijden en mede door dit strand is het voor de binnenlandse beau monde een geliefd oord. Windsurfen is hier populair, tevens bij dit strand vanwege de prima windomstandigheden en hier worden ook regelmatig internationale wedstrijden gehouden voor professionals. De berg Bolska Kruna (660 m) ligt bij de plaats Bol en heeft nog de Illyrische overblijfselen van Kostilo. De berg Vidova gora in de buurt is de hoogste van alle Adriatische eilanden. De stad Bol ligt op 15 km verwijderd van de internationale luchthaven Brač. Aanzicht De stad Bol kent nog een klassieke mediterrane uitstraling, smalle straatjes en rustieke omgeving. De haven van Bol doet schilderachtig aan met daaromheen een paleis, kasteel, kerk en een dominicaans klooster. Op het culturele klassieke gebied heeft Bol ook veel te bieden onder andere uit de Romeinse tijd en vroegchristelijke sarcofagen met klassieke kruizen. Meer cultureel erfgoed: preromaanse Sint-Jan-en-Theodoruskapel (11e eeuw) bisschoppelijk paleis (12e eeuw) Onze-Lieve-Vrouw-van-Genadekerk (15e eeuw) Hotels Er zijn tientallen hotels in Bol, variërend van eenvoudig tot luxe, voor overnachting kan men ook op meerdere plaatsen terecht bij de lokale bevolking voor een kamer. Sport Er zijn vele sportmogelijkheden in en rondom Bol, onder andere een groot tenniscomplex met 1820 zitplaatsen. Hier worden professionele tenniswedstrijden gehouden zoals de Jadranska Rivijera (Adriatische Rivièra) en het Croatian Bol Ladies Open, het bekendste. Ook andere sporten zijn hier op Bol te beoefenen namelijk: voetbal, volleybal, basketbal, mountainbiken, wandelen, windsurfen, duiken, zwemmen en de klimsport.
Gmina Bol

Gmina Bol (chorw. Općina Bol) – gmina w Chorwacji, w żupanii splicko-dalmatyńskiej. W 2011 roku liczyła 1630 mieszkańców. Miejscowości Gmina składa się z następujących miejscowości: Bol Murvica Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna (chorw.)
Comuna Bol, Split-Dalmația

Bol este o comună în cantonul Split-Dalmația, Croația, având o populație de 1.630 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Bol avea 1.630 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (95,15%) erau croați, existând și minorități de sârbi (1,23%) și albanezi (1,17%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,61% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (88,4%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (3,74%), musulmani (1,84%) și ortodocși (1,04%). Pentru 3,25% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Bol, Hrvaška

Bol je mesto, pristanišče in občina na Hrvaškem, ki leži otoku Braču. Leta 2001 je mesto imelo 1661 prebivalcev. Občina obsega še naselje Murvica, spada pa pod Splitsko-dalmatinsko županijo. Bol leži na južnem delu otoka in je najpomembnejše in najbolj obiskano turistično mesto na otoku, znano predvsem po čudoviti plaži Zlatni rat, ki je ena najlepših na vzhodni Jadranski obali. Plaža se razprostira v dolžini okoli 15 km, od zaliva Martinica na vzhodu do zaliva Blaca na zahodu. Mesto leži ob vznožju Vidove gore (778 m) in Draževa brda (627 m), v plodni vinorodni pokrajini, s trajnim izvirom pitne vode. Bol je bil naseljen že v rimski dobi, kar dokazujejo arheološke najdbe - denar, stari keramični predmeti, ostanki rimskega rezervoarja za vodo, starokrščanski sarkofagi. V naselju in njegovi okolici se je ohranilo več zgodovinskih spomenikov; najzanimivejši med njimi so deli ornamentike cerkve iz zgodnjehrvatskega obdobja, nekaj gotskih in renesančnih stavb; renesančna cerkev sv. Gospe od Karmena, ki je bila 1785 prenarjena v baročnem slogu; dominikanski samostan s cerkvijo iz 15. stol. in zelo dragoceno zbirko slik, rokopisov, inkunabul in starega denarja. V bližini se nahaja letališče Bol. Demografija Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Bol info Dominikanski samostan v Bolu-hr. Arhivirano 2006-04-11 na Wayback Machine.
Bol, Kroatien

Bol är en by på ön Brač i Kroatien. Bol är den viktigaste turistorten på Brač, särskilt känd för den rena stranden "Zlatni Rat" ("Gyllene Hornet"), som ser ut som en bergstopp uppifrån. Det tar ca 15-20 minuter att promenera från Bols hamn till Zlatni Rat. Det går även en båtlinje mellan stranden och centrum. Det finns 5 hotell i Bol, som ligger på bara på några minuters avstånd från stranden. Promenaden mellan Bol och Zlatni Rat ligger precis vid strandkanten. Promenaden går under skuggande träd nästan hela promenaden. På vägen finns det ett antal kaféer och barer, och under säsongen bra lekplatser för barnen. Närmast byn finns det även en liten marknad. Bol är lämpligt för den som är intresserad av snorkling, dykning, vindsurfing och kitesurfing. Efter hela ön Bračs kustlinje många möjligheter till dykning och det finns många fler möjligheter utanför de närliggande öarna som Hvar. Öarna Brač och Hvar ligger precis parallellt med varandra, så när det blåser upp eller ner längs Adriatiska havet trycks vinden ihop mellan öarna som i en vindtunnel, vilket ger goda förhållanden för både vindsurfing och kitesurfing. Det går dagligen utflykter till de närliggande öarna och turistmålen, och är man morgonpigg går det en katamaran direkt till Split på ca 55 minuter.