NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Veruda (otok)

Veruda (Fratarski otok) je otok smješten u istoimenom zaljevu na jugu Pule. Površina otoka je 192 214 m2, duljina obalne crte 1881 m, a visina 21 metar. Turizam Nalazi se u neposrednoj blizini lučice (marine) Bunarina. Na otoku je u tijeku ljeta organiziran kamp, a s kopnom je povezan brodskom linijom (10 min). Boravak na otoku posebno je pogodan za grupe ronilaca, s obzirom na prekrasne lokacije za ronjenje u neposrednoj blizini otoka. Kamp je u međunarodnom programu skauta koji su stalni posjetitelji otoka. Do otoka je dovedena gradska vodovodna mreža i izgrađeno je više saniratnih čvorova. Automobila nema, kao ni električne energije, osim agregata za potrebe ugostiteljskih objekata. Na otoku ima više travnatih igrališta za odbojku i mali nogomet te stolova za stolni tenis. Kamp na otoku je još jedna od rijetkih oaza za ljubitelje odmora u prirodnom okruženju. Povijest Za vrijeme biskupa Ivana Andrije Balbija ovdje je bio samostan franjevaca opservanata. Na otoku je zadarska franjevačka provincija u 18. stoljeću osnovala samostan sv. Marije, koji je zatvoren 1806. godine za vrijeme Napoleonove vladavine. Od tada je otok Veruda poznat i pod nazivom Fratarski otok. Franjevci se u Pulu nisu vratili sve do 1920. godine kada ponovno dolaze u Pulu i pokreću ideju gradnje novog samostana, samostana sv. Antuna Padovanskog. Izvori
Veruda (sziget)

Veruda (más néven Fratarski otok) egy sziget Horvátországban, az Isztriai-félsziget déli partjai előtt, a Veruda- és a Soline-öböl bejáratánál. Leírása A szigetecske szabálytalan alakú, 605 m hosszú, maximális szélessége pedig 530 m. Területe 0,19 km², partvonalának hossza pedig 1,88 km. Északnyugati részén éri el a maximális 20 m magasságot. A szárazföldtől a legközelebbi helyen 120 méterre fekszik. A szigeten, amelyet hajójárat köt össze a szárazfölddel (az út 10 perc) nyáron tábort szerveznek. A sziget tekintettel a közelében található gyönyörű búvárhelyekre különösen alkalmas a búvársport kedvelői számára. A tábor a cserkészek nemzetközi programjában is szerepel, akik rendszeresen látogatják a szigetet. A sziget vízellátását Póla vízvezetékhálózata biztosítja, több egészségügyi létesítményt is építettek itt. A szigeten nincsenek autók, valamint nincs áram, kivéve a vendéglátóhelyek igényeit kielégítő generátorokat. A szigeten több füves pálya található a röplabdához és a kispályás futballhoz, valamint asztalitenisz asztalok is rendelkezésre állnak. Az itt található tábor egyike a természetes környezetben való üdülésre vágyók kedvelt helyeinek. Története A 18. században Ivan Andrija Balbi pólai püspök idején itt állt az obszerváns ferencesek kolostora. A Szűz Mária kolostort a zárai ferences rendtartomány alapította, de 1806-ban Napóleon uralma alatt bezárták. Azóta Veruda szigete a Fratarski-sziget néven is ismert. A ferencesek csak 1920-ban tértek vissza Pólába, amikor elkezdték egy új kolostor a Páduai Szent Antal kolostor építését. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Veruda (otok) című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Veruda

Veruda (in croato Veruda o Fratarski otok) è un isolotto disabitato della Croazia, situato lungo la costa sudoccidentale dell'Istria, poco a sud Pola. Amministrativamente appartiene alla città di Pola, nella regione istriana. Geografia Veruda si trova tra l'imboccatura del porto omonimo (luka Veruda) e quello di valle Saline (uvala Soline). Lo stretto Selina (prolaz Selina), che mette in comunicazione le due insenature, separa l'isolotto dalla terraferma a nord, mentre la valle Bocche False (Vratnik) lo separa a est. Nel punto più ravvicinato, Veruda dista 120 m dalla terraferma. L'isolotto ha una forma irregolare e misura 605 m di lunghezza e 530 m di larghezza massima nella parte meridionale. Ha una superficie di 0,19 km² e uno sviluppo costiero di 1,88 km. A nordovest, raggiunge un'elevazione massima di 20 m s.l.m. Veruda fa parte della provincia francescana di San Girolamo con sede a Zara e vi si trova il monastero di Santa Maria, costruito dall'ordine nel XVIII secolo e chiuso nel 1806 durante il regno di Napoleone. Da allora l'isola è anche conosciuta come isola dei Frati. I Francescani non vi tornarono fino al 1920, ovvero alla costruzione del nuovo monastero di Sant'Antonio da Padova a Pola. A Veruda, collegata alla terraferma da un traghetto, si organizzano campi estivi, raduni di scout, immersioni nelle acque circostanti e altre attività turistiche. Isole adiacenti Poco più a sud di Veruda si trovano: Frascher Piccolo Frascher Grande Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 16 gennaio 2017. Voci correlate Croazia Istria Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia Collegamenti esterni (HR) Kamp Fratarski - foto e informazioni sul camping a Veruda, su gordolrocknroll.wordpress.com.
Veruda

Veruda je majhen otoček južno od Pule. Veruda leži okoli 0,5 km jugovzhodno od rta Verudica. Otoček zapira vhod v zaliva Soline in Pilica, na katerm koncu leži zaselek Veruda. Površina otočka meri 0,192 km². Dolžina obalnega pasu je 1,88 km. Najvišji vrh je visok 18 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Otočić Veruda

Otočić Veruda är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Istrien, i den västra delen av landet, 200 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,22 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Veruda är platt. Öns högsta punkt är 19 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,5 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Veštar

Veštar je nenaseljeni otočić uz zapadnu obalu Istre, oko 4 km južno od Rovinja, oko 200 metara od obale. Površina otoka je 20 528 m2, duljina obalne crte 523 m, a visina 9 metara. U Državnom programu zaštite i korištenja malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnog mora Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, svrstan je kao "mali otočić". Pripada Gradu Rovinju. Galerija Izvori Vanjske poveznice
Vestre

Vestre (in croato Veštar), detto anche Muresera o scoglio Muresera, è un isolotto disabitato della Croazia, situato lungo la costa occidentale dell'Istria, a sud del canale di Leme e a sudest di punta Corrente (rt Kurent). Amministrativamente appartiene alla città di Rovigno, nella regione istriana. Geografia Vestre si trova all'ingresso dell'insenatura di porto Vestre (luka Veštar), nei pressi di punta del Babo (rt Babo). Nel punto più ravvicinato dista 215 m dalla terraferma. Vestre è un isolotto dalla forma rotonda che misura 165 m di diametro. Ha una superficie di 0,020 km² e uno sviluppo costiero di 0,523 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 8,7 m s.l.m. Isole adiacenti Scoglio Polari (Pulari), isolotto situato a circa 1,4 km a nordovest di Vestre. Scoglio Revera (Revera), scoglio situato 1,35 km a nordovest di Vestre. Due Sorelle (Mala Sestrica e Vela Sestrica), coppia di isolotti situati 1,35 km a sudovest di Vestre. Note Bibliografia Dario Alberi, Istria: storia, arte, cultura, 1997, Trebaseleghe (PD), LINT Editoriale, ISBN 978-88-8190-015-2. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 2. URL consultato il 4 febbraio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vestre
Veštar

Veštar je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Veštar leži južno od mesta Rovinj pred vhodom v zaliv Luka Veštar. Površina otočka meri 0,021 km². Dolžina obalnega pasu je 0,52 km. Najvišja točka na otočku je visoka 9 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Vinik Veliki

Vinik Veliki je majhen nenaseljen otoček v šibeniškem arhipelagu. Otoček leži zahodno od Tegine med Murterjem in Tegino. Otoček meri 0,189 km², dolžina obalnega pasu je 1,67 km. Najvišji vrh na otočku doseže višino 22 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Виник Велики

Виник Велики је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, у акваторији општине Муртер-Корнати у групи од 14 острва и острвца око северозападне половине острва Муртера. Острвце се налази у шибенском архипелагу западно од Тегине, између Муртера и Тегине. Површина острвца износи 0,189 км². Дужина обалске линије је 1,67 км.. Највиши врх на острву је висок 22 метра. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. јун 2013) стр. 25.
Vodeni Puh

Vodeni Puh je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček, ki ima površino manjšo od 0,01 km², leži v Narodnem parku Kornati, okoli 1 km južno od rta Mede na otoku Kurba Vela. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Vodegna

Vodegna (in croato Vodenjak) è un isolotto disabitato della Croazia situato a ovest dell'isola di Isto. Amministrativamente appartiene alla città di Zara, nella regione zaratina. Geografia Vodegna si trova all'ingresso meridionale della bocca di Scarda (Škardska vrata), 620 m a ovest dell'isola di Isto e 1,21 m a sudest di Scarda. Nel punto più ravvicinato, punta Darchio (Artić) nel comune di Brevilacqua, dista dalla terraferma 29,8 km. Vodegna è un isolotto a forma di otto ruotato, orientato in direzione ovest-est con un segmento parte centrale molto stretto e basso (3 m), che misura 665 m di lunghezza (passando per il centro) e 240 m di larghezza massima nella parte orientale. Ha una superficie di 0,1167 km² e uno sviluppo costiero di 1,835 km. A ovest, raggiunge un'elevazione massima di 26 m s.l.m.. Isole adiacenti Sorelle (Sestrice), coppia di piccoli isolotti situati 360 m a sud di Vodegna. Dossaz (Dužac), isolotto ovale situato 960 m a sud di Vodegna. Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 14. URL consultato il 2 aprile 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Vodenjak (Ist)

Vodenjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Vodenjak leži okoli 0,5 km zahodno od Ista, pred vhodom v preliv Škardska vrata. Njegova povrčina meri 0,117 km². Dolžina obalnega pasu je 1,84 km. Najvišji vrh na otočku je visok 19 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Vrhovnjaci

Vrhovnjaci su skupina nenaseljenih otoka u Jadranu. Smješteni su istočno od otoka Lastova, unutar općine Lastovo, kao dio parka prirode Lastovsko otočje u Dubrovačko-Neretvanskoj županiji. Ukupna obalna crta Vrhovnjaka je 22,3 km. Sastoji se od idućih otoka (od zapada prema istoku): Bratac Mali Bratac Donja Sestrica (Sestrica Mala) Srednja Sestrica Gornja Sestrica (Sestrica Veja) Mrkjenta pod Smokvicu (Obrovac) Donji Vlašnik (Smokvica) Srednji Vlašnik Gornji Vlašnik Mrkjenta kod Glavata Glavat Izvori Literatura Šenoa, Milan. 1949. Prilog poznavanju starih naziva naših otoka. Hrvatski geografski glasnik (objavljeno 15. lipnja 1950.) (11–12): 75–82. ISSN 1331-5854
Vrhovnjaci

Vrhovnjaci je skupina majhnih nenaseljenih otočkov in čeri v Jadranskem morju, ki pripadajo Hrvaški. Vrhovnjaci, ki jih tvori sedem otočkov in veš čeri, se razprostirajo od 10 do 20 km vzhodno od Lastova. Otočki, ki imajo površino večjo od 0,01 km² (1 ha) so: Glavat, Gornji Vlašnik, Mrkljenta, Srednji Vlašnik, Smokvica, Velja Sestrica in Mala Sestrica. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Vrhovnjak

Vrhovnjak je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se u Lastovskom kanalu, uz zapadni dio južne obale otoka Korčule, oko 720 m od njene obale. U skupini je otoka južno od naselja Prižba, a najbliži susjedni otok je Sridnjak, oko 130 metara istočno. Katastarski je dio općine Blato. Njegova površina iznosi 0,136946 km2, duljina obalne crte 2065 m, a visina 23 m. Izvori
Vrhovnjak

Vrhovnjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 1,5 km južno od Korčule in vzhodno od otočka Sridnjak, od katerega ga loči okoli 0,2 km šitoka in do 7 m globoka plitvina. Površina otočka meri 0,137 km². Dolžina obalnega pasu je 2,07 km. Najviški vrh je visok 23 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Otok Vrhovnjak

Otok Vrhovnjak är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den södra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,20 kvadratkilometer. Terrängen på Otok Vrhovnjak är platt. Öns högsta punkt är 45 meter över havet. Den sträcker sig 0,5 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Ćutin Mali

Ćutin Mali je hrid u hrvatskom dijelu Jadranskog mora, kod otoka Cresa. Zapadno od hridi su Ćutin Veli i Cres. Površine je 3.141 m², obalne crte 227 metara i visine 6 metara. U Državnom programu zaštite i korištenja malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnog mora Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, spominje se kao "hrid". Izvori
Ćutin Mali

Ćutin Mali je majhen nenaseljen otoček v Kvarnerskem zalivu (Hrvaška). Ćutin Mali leži pred vzhodno obalo Cresa, okoli 0,2 km vzhodno od otočka Ćutin Veli. Površina otočka je manjša od 0,1 km². Glej tudi Seznam otokov na Hrvaškem Cres
Ćutin Veli

Ćutin Veli je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Veli i Mali Ćutin su otočići smješteni uz istočne obale Cresa. Atraktivno su odredište roniocima. Površine je 0,081047 km², obalne crte 1684 metra i visine 10 metara. U Državnom programu zaštite i korištenja malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i okolnog mora Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, spominje se kao "otočić". Izvori
Ćutin Veli

Ćutin Veli je majhen nenaseljen otoček v Kvarnerskem zalivu. Otoček leži okoli 2 km južno od rta Meli na otoku Cresu. Površina otočka meri 0,081 km², dolžina njegove obale je 1,68 km. Najvišji vrh je visok 10 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Školjić Mali (Vrgada)

Školjić Mali je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se 930 metara južno od Vrgade, u kanalu između Vrgade i Murvenjaka, 590 metara od Murvenjaka. Površina otoka je 12 457 m2, duljina obalne crte 424 m, a visina 21 metar. Izvori Vanjske poveznice
Školjić Mali

Školjić Mali je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 1,5 km južno od rta Kranje na otočku Vrgada. Njegova površina meri 0,012 km². Dolžina obalnega pasu je 0,42 km. Najvišja točka na otočku je visoka 21 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Кърка (манастир)

Кърка е православен манастир и културен сръбски център в Далмация, Хърватия. Намира се между Книн и Шибеник (на 3,5 км източно от село Кистане) в каньона на едноименната река Кърка, откъдето името му. Църквата му е посветена на Свети Архангели Михаил и Гавриил, като според легендата е построена по времето на крал Милутин, на мястото където е проповядвал апостол Павел. Сигурното за манастира е, че е издигнат като задужбина от сестрата на Стефан Душан – Елена Неманич Шубич, която е в династична връзка с местния владетел от рода Шубичи. Манастирът е споменат в запазен документ от 1350 г., а през 1402 г. е разширен. Днес манастирът Кърка е един от трите исторически сръбски православни манастири в Далмация, заедно с Крупа и Драгович. Освен това манастирът има българска връзка, пазейки старобългарския Висарионов патерик от 1346 г. на чиято корица на старобългарски е изписано „Сияйна книга на манастира Хилендар“. Най-ценното което пази манастира е неговата съкровищница с 4000 книги, в т.ч. повече от 50 староръкописни (Мокрополско четвероевангелие) и старопечатни книги на предимно старобългарски (включително от печатницата на Църноевич), гръцки, латински, италиански и немски език. Манастирът пази над 2000 икони, портрети, хоругви, антиминси и други църковни потреби. Съкровищницата му е безценна, понеже за разлика от всички други сръбски православни манастири в Хърватия и Босна и Херцеговина, манастирът никога не е горял. В манастира е имало скрипториум, а през 1615 г. е отворено богословско училище. Бележки
Monastère de Krka

Le monastère de Krka (en croate : Manastir Krka, en serbe cyrillique: Манастир Крка) est un monastère orthodoxe serbe dédié à l'archange Michel, situé près de la rivière Krka, à 3 km à l'est de Kistanje, en Dalmatie centrale, en Croatie. C'est le monastère le plus connu de l'orthodoxe serbe de Croatie et il est officiellement protégé en tant que partie intégrante du parc national de Krka. Il remonte au XVIᵉ siècle. Notes et références Voir aussi Articles connexes Serbes de Croatie Liste des monastères orthodoxes serbes Église orthodoxe serbe Liens externes (en) Site officiel de l'Église orthodoxe serbe Portail du monachisme Portail de l’architecture chrétienne Portail du christianisme orthodoxe Portail de la Croatie
Klooster Krka

Het Klooster Krka (Kroatisch: Samostan Krka Servisch: Манастир Крка, Manastir Krka) is een Servisch-orthodox klooster gelegen aan de rivier de Krka, 3 kilometer ten oosten van Kistanje, in de regio Dalmatië in Kroatië. Het is het bekendste Servisch-orthodoxe klooster in Kroatië en is officieel beschermd als onderdeel van het Nationaal Park Krka. De eerste verwijzing naar het klooster dateert uit 1345. Het klooster is gewijd aan de aartsengel Michaël.
Krkaklostret

Krkaklostret (serbiska: Манастир Крка/Manastir Krka) är ett serbisk-ortodoxt kloster, beläget nära floden Krka mellan städerna Knin och Šibenik i Šibenik-Knins län i Kroatien. Historia Krkaklostret omnämns första gången år 1345. År 1995 vandaliserades klostret i samband med det Kroatiska självständighetskriget (1995). Klostret reparerades år 2001. Vissa av klostrets historiskt värdefulla ägodelar är fortfarande[när?] försvunna. Övrigt I närheten ligger även nationalparken Krka. Bilder Se även Östortodoxa kyrkor Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Krkaklostret. Klostrets officiella hemsida (på engelska)
Veliko Rujno

Veliko Rujno is a mountain plateau on Velebit, though to be the single biggest karst field on the mountain range, situated around 900 m above sea level. Description The plateau hosts a prehistoric continental trail that connected the Croatian Littoral with Lika, as well as two speleological sites: the Samograd cave and the cave at Bojinac. The plateau also hosts several gords (gradina), discovered by their dry stone foundations and the details of what seem to have been wooden constructions similar to those of prehistoric houses on the Croatian coast. Hearths and pottery sherds were discovered in the houses themselves, dating back to the late bronze age. It is believed that the site used to function as a marketplace in the bronze and the Iron Age. It was the site of the first documented appearance of Sericoda quadripunctata in Croatia, in 2009. In 1930, a pre-Romanesque church was built on Veliko Rujno by don Ante Adžija in place of an older, dry stone church. References Bibliography Faber, Aleksandra (2000-10-02). "ŽIVOT NA VELEBITSKOJ VISORAVNI U PRETPOVIJESNO DOBA Veliko Rujno". Senjski zbornik: Prilozi za geografiju, etnologiju, gospodarstvo, povijest i kulturu (in Croatian). 27: 15–44 – via Hrčak. Dubolnić, Martina (2006-09-05). "Prapovijesna nalazišta na području Starigrada Paklenice". Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru (in Croatian). 48: 1–55 – via Hrčak.
Veliko Rujno

Veliko Rujno je planinska visoravan na Velebitu, na oko 900 m nadmorske visine. Na visoravni je utvrđen stari kopneni put nastao u prapovijesnom dobu koji je povezivao Primorje s Likom, a dom je i dvjema prapovijesnim speleološkim nalazištima: pećini Samograd i pećini pod Bojincem. Na Velikom je Rujnu arheološko nalazište na kojemu su pronađeni suhozidni temelji i detalji vjerojatno drvenih kuća, po gradnji sličnim prapovijesnim kućama s obale Hrvatske. U samim kućama pronađena su ognjišta, krhotine posuda i druge keramike koja se datirala u kasno brončano doba. Vjeruje se da je taj lokalitet bio tržište u brončanom i željeznom dobu. Osim toga, lokalitet se smatra najvećim kraškim poljem na Velebitu. Veliko je Rujno također mjesto prvog pronalaska vrste kornjaša Sericoda quadripunctata u Hrvatskoj 2009. godine, a za vrstu je predložena klasifikacija NT (Near Threatened, »blizu ugroženosti«). Godine 1930. don Ante Adžija podiže predromaničku crkvicu Velike Gospe na mjestu istoimene, starije suhozidane crkvice. Izvori Literatura Faber, Aleksandra. 2. listopada 2000. ŽIVOT NA VELEBITSKOJ VISORAVNI U PRETPOVIJESNO DOBA Veliko Rujno. Senjski zbornik : prilozi za geografiju, etnologiju, gospodarstvo, povijest i kulturu. 27: 15–44. Prenosi Hrčak. Dubolnić, Martina. 5. rujna 2006. Prapovijesna nalazišta na području Starigrada Paklenice. Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru. 48: 1–55. Prenosi Hrčak.