NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Францисканський монастир (м. Оребич)

Монастир Діви Марії — Цариці ангелів (хорв. Samostan Gospe od Anđela) — католицький францисканський монастир у Хорватії на півострові Пелєшаць, на відстані 2 км на захід від міста Оребич. Історія Монастир заснований наприкінці XV століття. У 1481 році сенат республіки Рагуза, якій належав Оребич з 1333 по 1806 рік, проголосував за виділення коштів на будівництво обителі в Трстеніце (колишня назва Оребича), яке було доручено Міхочу Радишичу. Сучасна будівля монастирської церкви побудована в 1534 році, інші будівлі монастиря в ході історії багато разів перебудовувалися. Розташування Монастир знаходиться на висоті 152 м над рівнем моря. Нижче монастиря знаходиться крутий схил, що спускається до Пелєшацької протоки, що відокремлює півострів Пелєшац від острова Корчула. Монастир оточений густим сосновим лісом, а від самої будівлі відкривається мальовничий вид на протоку і старе місто Корчулу. Кипарисовий гай та частина лісу, що оточують монастир, знаходяться під охороною як природна пам'ятка. Домінантою монастиря є церква, побудована на початку XVI століття в готично-ренесансному стилі і освячена 17 травня 1534 року. Єдиний архітектурний комплекс з будівлею церкви становить одноповерхова будівля монастиря, чотири корпуси якого утворюють клуатр. У монастирській церкві зберігається різьблений образ Діви Марії авторства Ніколи Флорентинця. Поруч із монастирем розташований цвинтар, на якому, в числі інших, поховано багато нащадків моряків (Оребич у Середньовіччя було містом моряків). За старовинною традицією, судна, що проходять Пелєшацькою протокою попід монастирем, дають триразовий гудок, на що монахи відповідають ударами у дзвони. Примітки Посилання Сайт францисканської провінції Далмації та Істрії(хор.) Orebic(англ.)
Dom Sportova

Der Dom Sportova ist eine Mehrzweckhalle in der kroatischen Hauptstadt Zagreb. Der Eishockeyclub KHL Medveščak Zagreb aus der Prvenstvo Hrvatske u hokeju na ledu (deutsch Kroatische Eishockey-Meisterschaft) trägt hier, neben der Arena Zagreb, seine Spiele aus. Des Weiteren nutzt der Basketballverein KK Cedevita die Halle. Geschichte Die Arena wurde am 17. Juni 1972 eröffnet. Sie beinhaltet unter anderem eine Eissporthalle mit 6358 Sitzplätzen, eine Ballsporthalle für 3100 Zuschauer und weitere kleinere Sporthallen sowie ein Fitnessstudio und einen Schießstand. Veranstaltungen Sämtliche Partien der Basketball-Europameisterschaft 1989 fanden in der Arena statt. Von 1996 bis 1997 und von 2006 bis 2015 war die Halle Austragungsort eines ATP-Tennisturniers. 2000 machte die Handball-Europameisterschaft Station in der Zagreber Sportarena. 2003 war der Dom SportovaAustragungsort der Handball-Weltmeisterschaft der Frauen. 2005 war der Hallenkomplex Austragungsort der Volleyball-Europameisterschaft der Frauen. 2008 und 2013 wurden im Dom Sportova die Eiskunstlauf-Europameisterschaften ausgetragen. Die Eishockey-Weltmeisterschaft der Herren der Division II (Gruppe A) 2007 und die Eishockey-Weltmeisterschaft der Herren der Division II (Gruppe A) 2013 kamen in der Mehrzweckhalle zur Austragung. Darüber hinaus dient der Dom Sportova als Konzerthalle für Künstler und Bands. Weblinks sportskiobjekti.hr: Offizielle Website (kroatisch) eurohockey.com: Dom sportova Zagreb (englisch) Einzelnachweise
Dom Sportova

La Dom Sportova est un complexe sportif indoor polyvalent situé à Trešnjevka, dans la partie ouest de la ville de Zagreb en Croatie et a été inauguré le 17 mai 1972. La patinoire accueille notamment l'équipe de hockey sur glace du KHL Medveščak Zagreb pensionnaire de la Ligue continentale de hockey. Description Le complexe couvre une superficie de 32 000 m2 de surface au sol et dispose de six salles dont les plus grandes couvrent 3100 et 6 500 m2. Il est utilisé pour des sports tels que basket-ball, handball, volley-ball, hockey sur glace, gymnastique et tennis. La patinoire a une capacité de 7 500 spectateurs. Des concerts y sont également organisés. Événements sportifs De grands événements sportifs s'y sont déroulés, tels que : les championnats d'Europe de patinage artistique 1974 les championnats d'Europe de patinage artistique 1979 finale aller de la Coupe de l'IHF féminine 1981-1982 le championnat d'Europe de basket-ball 1989 les championnats du monde juniors de patinage artistique 1999 le championnat d'Europe masculin de handball 2000 le championnat du monde féminin de handball 2003 le championnat d'Europe féminin de volley-ball 2005 les championnats d'Europe de patinage artistique 2008 les championnats d'Europe de patinage artistique 2013 les championnats du monde juniors de patinage artistique 2019 Notes et références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du sport Portail de la Croatie
Dom sportova (Zagreb)

Dom sportova je višenamjenska športska dvorana u Zagrebu. U njoj se održavaju razne dvoranske športske (tenis, rukomet, odbojka, košarka, dvoranski nogomet, umjetničko klizanje, hokej na ledu, mačevanje i slično), ali i druge priredbe (koncerti, predavanja i slično). Dvoranom upravlja podružnica Zagrebačkog holdinga, Upravljanje sportskim objektima. Zemljopisni položaj Smješten je u sjeverozapadnom dijelu Trga Krešimira Ćosića i zauzima cijeli prostor između Magazinske ulice i Nove ceste u središtu grada. Odlike Objekt ima 32 000 m2 korisne površine od čega je 10 000 m2 poslovnog prostora, a 22 000 m2 služi isključivo sportu. Dom sportova se zapravo sastoji od osam dvorana od kojih su dvije veće: jedna ima 5000, a druga 3100 sjedišta na fiksnim tribinama. Ukupno, velika ima 6358 sjedećih mjesta i 1000 stajaćih na galeriji, a za koncerte može se koristiti i parter s 2000 sjedećih, odnosno 3000 stajaćih mjesta.[nedostaje izvor] Povijest Gradnja je počela 1964. prema projektu Vladimira Turine. Za izgradnju se koristilo i omladinskim radnim akcijama zagrebačke mladeži. Usprkos tomu napredovanje gradnje nije išlo željenom brzinom te je dovršetak postao goruće pitanje. Premda nije bio gotov, svečano je otvoren 17. lipnja 1972. prijateljskom košarkaškom utakmicom Europe protiv SAD-a. Za momčad Europe predvođenu Krešimirom Ćosićem igrao je i Nikola Plećaš, a suprotstavila im se američka mlada momčad sveučilištaraca. Pred oko osam tisuća gledatelja Europljani su pobijedili 102:75. Gradnja je nastavljena i poslije utakmice. Mala dvorana otvorena je tek 1974. godine. Raspravljalo se po kome bi dvorana trebala nositi ime, spominjala su se imena od Rade Končara do Franje Bučara. Predlagači se nisu složili te je ostao samo naziv Dom sportova. Dom sportova bio je domaćinom mnogih športskih natjecanja. Tu su bila europska prvenstva u umjetničkom klizanju, košarci, odbojci i rukometu. Povijesne utakmice u njima odigrali su košarkaši Cibone, rukometaši Zagreba i hokejaši Medveščaka. Mjestom je održavanja brojnih koncerata domaćih (Parni valjak, Prljavo kazalište i dr.) i svjetskih glazbenika i glazbenih sastava (Rolling Stonesa, Iron Maidena i Queena). Natjecanja Europska prvenstva u umjetničkom klizanju (1974. i 1979.) Svjetski gimnastički kup (1982.) Univerzijada (1987.) Europsko prvenstvo u košarci (1989.) Europsko prvenstvo u rukometu (1999.) Izvori Dom športova
Dom sportova

La Dom sportova è una arena polivalente situata nella città di Zagabria. Completata nel 1972, viene usata generalmente dal Cedevita Junior per le partite interne di pallacanestro, e dal Medveščak per quelle di hockey su ghiaccio. Nel 1989 è stata la sede degli incontri del Campionato europeo maschile di pallacanestro. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Dom sportova Collegamenti esterni Sito ufficiale, su sportskiobjekti.hr.
Dom Sportova

Dom Sportova – hala widowiskowo-sportowa z lodowiskiem w Zagrzebiu w zachodniej dzielnicy Trešnjevka, mogąca pomieścić 7500 widzów. Swoje mecze rozgrywają tutaj drużyna KHL Medveščak Zagrzeb w hokeju na lodzie w lidze EBEL. Została otwarta w 1972 roku. W skład kompleksu na terenie 32000 m² wchodzi sześć hal sportowych. Poza meczami hokejowymi hala używana jest do rozgrywania innych dyscyplin sportowych: koszykówki, piłki ręcznej, siatkówki, gimnastyki, tenisa ziemnego. W hali mogą się również odbywać koncerty. W latach 1996–1997, 2006–2015 rozgrywano w obiekcie turniej tenisowy mężczyzn Zagreb Indoors. W hali rozgrywano również, wiele imprez sportowych m.in.: Mistrzostwa Europy w Koszykówce podczas których drużyna gospodarzy (Jugosławii) zdobyła złoty medal, Mistrzostwa Europy w Piłce Ręcznej mężczyzn. Dwukrotnie odbyły się tutaj mistrzostwa Europy w łyżwiarstwie figurowym, miało to miejsce w 2008 oraz 2013 roku. W latach 2007, 2011 oraz 2013 odbyły się tutaj turnieje mistrzostw świata w hokeju na lodzie drugiej dywizji. Przypisy
Дом Спортова

Дом Спортова (хорв. Dom Sportova) — спортивная арена в Загребе, Хорватия. История Здание было построено в 1972 году в западной части Загреба (район Трешневка). Площадь здания — 32 тысячи квадратных метров. Вместимость варьируется от 3100 до 6400 мест. Арена используется для проведения спортивных соревнований и культурных мероприятий, а также является главной ареной для проведения теннисного турнира PBZ Zagreb Indoors. В ходе Загребского землетрясения 2020 года серьёзно пострадала крыша стадиона, вследствие чего городскими властями в 2025 году была начата её реконструкция стоимостью около 70 000 000 евро. Соревнования Финал чемпионата Европы по баскетболу 1989 года, в которой сборная Югославии выиграла золотую медаль. Чемпионат Европы по гандболу среди мужчин 2000 Чемпионат Европы по фигурному катанию 2008 Чемпионат Европы по фигурному катанию 2013 Хоккей Континентальный кубок по хоккею с шайбой 2003/2004 Группа A второго дивизиона чемпионата мира по хоккею с шайбой 2005 Второй дивизион чемпионата мира по хоккею с шайбой среди молодёжных команд 2019. Группа В. Примечания
Dom sportova (Zagreb)

Dom sportova je ime velike višenamenske sportske dvorane u centru Zagreba. U njoj se održavaju razne dvoranske sportske (tenis, rukomet, odbojka, košarka, dvoranski nogomet, umetničko klizanje, hokej na ledu i slično), ali i druge priredbe (koncerti, predavanja i slično). Dom sportova je smešten u severozapadnom delu Trga Krešimira Ćosića i zauzima celi prostor između Magazinske ulice i Nove ulice. Objekat ima 32.000 m² korisne površine od čega je 10.000 m² poslovnog prostora, a 22.000 m² služi isključivo sportu. Sastoji se od osam dvorana od kojih su dve veće (jedna ima 5 000, a druga 3 100 sedišta na fiksnim tribinama). Dom sportova je otvoren 17. maja 1972. košarkaškom utakmicom Evropa - Svet. Reference
Dom športova

Dom športova eller Dom sportova är en sporthall i Zagreb i Kroatien. Den invigdes år 1972 och ligger i Trešnjevka. Byggnadens golvyta uppgår till 32 000 kvadratmeter varav 22 000 kvadratmeter brukas för sport. I byggnadens åtta hallar tränar eller spelar dagligen omkring trettio olika sportklubbar. I sporthallen spelas bland annat basket, handboll, volleyboll, ishockey och tennis. Dom športova är KHL Medveščak Zagrebs hemmaarena och här spelas även PBZ Zagreb Indoors. Sporthallen används även för kulturella evenemang, däribland konserter. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dom športova.
Пелешац (мост)

Мостът „Пелешац“ е въжен мост в Дубровнишко-неретванска жупания, Хърватия. Мостът осигурява сигурна транспортна сухопътна връзка между хърватския полуексклав с Дубровник и останалата част от страната, заобикаляйки късата крайбрежна ивица на Босна и Херцеговина при Неум. Преминава през малостонския залив между Комарна на север и полуостров Пелешац, като по този начин преминава изцяло през хърватска територия и избягва всички гранични пунктове с Босна и Херцеговина при Неум. Строителството на моста започва на 30 юли 2018 г., а е завършен и открит за ползване на 28 юли 2021 г. Самият мост и пътищата за достъп до него са отворени за движение на 26 юли 2022 г. Тъй като е част от Автомагистрала А1 (Хърватия), като част от адриатическо-йонийска автомагистрала, тежкотоварни камиони и камиони, превозващи опасни товари, ще имат достъп до моста, след като обходният път на Стон бъде изграден и отворен за ползване преди края на 2022 г. Днешните граници между Хърватия и Босна и Херцеговина са начертани на Карловацкия конгрес и излазът на Босна и Херцеговина на Адриатика при Неум е имал за цел да избегне сухоземната граница между Дубровнишката република и конкурентната ѝ Венецианска република, владяла Далмация. Източници
Puente de Pelješac

El puente de Pelješac o de Sabbioncello (en croata Pelješki most) es una infraestructura que conecta la península de Pelješac y Dubrovnik al resto de Croacia, evitando el paso por Bosnia y Herzegovina. Su construcción comenzó el 30 de julio de 2018 y el puente fue unido a tierra el 30 de julio de 2021,​ y se inauguró el 26 de julio de 2022.​ Historia y construcción La región de Dubrovnik está separada del resto de Croacia por la franja costera de Neum, única salida al mar de Bosnia y Herzegovina. Para pasar de una parte a otra de Croacia, era necesario transitar a través de Bosnia, por la ciudad portuaria de Neum, o coger un transbordador entre las ciudades croatas de Trappano y Porto Tolero. El proyecto del puente pretendía unir la región de Duvrovnik del resto de Croacia sin pasar por el corredor bosnio de Neum. El proyecto comenzó en 2007 por parte de las autoridades croatas, pero se interrumpió en 2012 a causa de la crisis económica.​ En 2015, el primer ministro croata Zoran Milanović anunció que el proyecto había sido relanzado. En cambio, el proyecto fue rechazado por las autoridades bosnias desde un principio, pues temían que el puente dificultara o impidiera el paso de barcos de gran tonelaje al puerto de Neum. Este argumento fue rechazado por el gobierno croata, que garantizó que las características técnicas del puente posibilitarían el pasaje de cualquier barco. El gobierno bosnio afirmó, en una posición coherente, que la construcción del puente necesitaba previamente de un acuerdo bilateral entre las partes. En septiembre de 2017, Bosnia y Herzegovina remitió una carta a la Comisión Europea dando cuenta de su oposición. En junio de 2017, a pesar de las polémicas, la Comisión Europea anunció que financiaría el 85 % de su costo, es decir, 357 000 000 (trescientos cincuenta y siete millones) sobre un total de 420 000 000 (cuatrocientos veinte millones) de euros.​ En enero de 2018, el presidente croata Kolinda Grabar-Kitarović afirmó que el puente era de gran importancia para Croacia y no iba dirigido contra los intereses de Bosnia y Herzegovina. El contrato para la construcción del puente fue firmado en abril de 2018 entre el gobierno croata y el consorcio chino China Road and Bridge Corporation; en el proyecto trabajan 200 obreros, de los cuales 150 son chinos y 50 croatas. En agosto del mismo año, el primer ministro de Bosnia, Denis Zvizdić, había pedido parar el proyecto y solucionar antes la disputa de fronteras entre los dos países.​ El puente: datos Distancia entre Dubrovnik y Porto Tolero: Véase también Neum Condado de Dubrovnik-Neretva Península de Pelješac Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Puente de Pelješac. (EN, DE, FR) Il ponte su Structurae
Ponte di Sabbioncello

Il ponte di Sabbioncello (in croato Pelješki most) è un ponte strallato situato nella regione raguseo-narentana della Croazia meridionale. L'infrastruttura, che collega la località di Komarna con la penisola di Sabbioncello, mette in comunicazione l'estremità meridionale della Croazia, inclusa Ragusa di Dalmazia (Dubrovnik), con il resto del paese, permettendo di evitare la striscia costiera di Neum (in Bosnia-Erzegovina) e i relativi valichi di frontiera. Il ponte è stato inaugurato nel luglio 2022. Storia Quasi tutta la regione raguseo-narentana è separata dal resto della Croazia dalla striscia costiera di Neum, l'unico sbocco al mare della Bosnia ed Erzegovina. Il ponte consente di evitare lo sconfinamento in territorio bosniaco (precedentemente possibile solo grazie al traghetto tra le città croate di Trappano e Porto Tolero). Il progetto è stato avviato per la prima volta nel 2007 dalle autorità croate, prima di essere interrotto nel 2012 a causa della crisi economica. Nel 2015, l'allora Primo ministro croato Zoran Milanović ne annunciò il rilancio. L'iniziativa ha suscitato la contrarietà delle autorità bosniache (sostanziata in una lettera del settembre 2017), che temevano che il ponte costituisse un ostacolo al passaggio di grandi navi da e verso il porto di Neum. Per venire incontro a tali perplessità, il ponte presenta un'altezza di 55 metri. Nel gennaio 2018, la presidente croata Kolinda Grabar-Kitarović ha riaffermato che il ponte è di grande importanza per la Croazia e non è diretto contro gli interessi della Bosnia ed Erzegovina. Nell'agosto dello stesso anno il primo ministro della Bosnia-Erzegovina Denis Zvizdić aveva chiesto di fermare il progetto e di risolvere prima la disputa sui confini tra i due Paesi. A giugno 2017, la Commissione europea aveva annunciato il finanziamento all'85% del suo costo, pari a 357 su 420 milioni di euro. Il contratto per la sua costruzione è stato firmato nell'aprile 2018 tra il governo croato e il consorzio cinese China Road and Bridge Corporation, che se lo è aggiudicato con l'offerta vincente di 2 miliardi di HRK. Nel luglio 2021 è stata completata la parte strutturale. Nel cantiere hanno lavorato 200 operai, di cui 155 cinesi e 50 croati. Il 26 luglio 2022, insieme al ponte, è stata inaugurata la tratta stradale tra gli svincoli di Duboka (inizio della nuova superstrada a nord) e Prapratno. Note Voci correlate Neum Regione raguseo-narentana Sabbioncello (penisola) Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ponte di Sabbioncello Collegamenti esterni (EN) Ponte di Sabbioncello, su Structurae. (EN, SI) Il ponte su Ponting Bridges
Пелешацкий мост

Пелешацкий мост (хорв. Pelješki most) — вантовый мост в Хорватии над адриатическим заливом Мали Стон, который соединяет полуостров Пелешац в регионе Дубровник-Неретва с основной частью страны в обход территории Боснии и Герцеговины. Строительство началось 30 июля 2018 года и завершилось 26 июля 2022 года открытием моста для движения. История проекта Целью строительства моста являлось достижение территориальной непрерывности Хорватии путем соединения южного эксклава, включающего большую часть Дубровачко-Неретванска, с остальной частью материковой части Хорватии. Мост проходит через Пелешацкий канал между Комарной на севере материка и полуостровом Пелешац, полностью проходя через территорию Хорватии и обходя любые пограничные переходы с соседней Боснией и Герцеговиной в Неуме. Мост возводила китайская дорожная компания China Road and Bridge Corporation (CRBC). Проект оценивается в 420 млн евро, 85 % затрат взял на себя Евросоюз. 28 июля 2021 года состоялась установка последнего соединения опор моста. Параметры моста Длина моста — 2 404 м Вес моста — 33 700 т Схема моста: 84 + 2×108 + 189,5 + 5×285 + 189,5 + 2×108 + 84 м Ширина моста — 22,5 м Общая ширина проезжей части — 7 м Число полос движения — 2 Количество пилонов — 6 Высота пилонов — 100 м Подмостовой габарит — 55 м Примечания
Пелєшацький міст

Пелєшацький міст (хорв. Pelješki most) — міст у Хорватії, що сполучає частини цієї держави, розділені територією Боснії і Герцеговини. Урочисте завершення його будівництва відбулося 29 липня 2021 року. Повністю роботи на ньому завершилися 26 липня 2022 року і вже того самого дня його відкрили для автомобільного руху. Строки Будівництво розпочато 30 липня 2018 року, а останній сегмент мосту встановлено у ніч проти 29 липня 2021 року. Під'їзні дороги, як і передбачалося, закінчили будувати до 26 липня 2022 року. Значення та оцінки Мета мосту — забезпечити фіксоване сполучення більшості території держави з невеликою прибережною смугою на самому півдні країни, де розташоване найвідоміше хорватське туристичне місто Дубровник. Ці частини Хорватії раніше роз'єднувала вузенька ділянка узбережжя Боснії і Герцеговини — єдиний вихід цієї країни до моря. Міст перетинає протоку між Комарною і Брієстою, що на півострові Пелєшац, тим самим його прокладено повністю через хорватську територію, обходячи коротку прибережну смугу Боснії і Герцеговини в Неумі та уникаючи будь-яких перетинів кордону з цією сусідньою державою. Раніше єдиний сухопутний шлях з основної частини Хорватії до Дубровника пролягав через територію Боснії і Герцеговини. Причиною такої розірваності території було те, що Дубровницька республіка ще 1718 року віддала частину свого узбережжя Османській імперії з метою створення буферної зони для відвернення загрози нападів Венеційської республіки. Під час урочистого завершення будівництва прем'єр-міністр Хорватії Андрей Пленкович зазначив, що цей міст розв'язує проблему розділеності країни, що існує вже 300 років. Він назвав будову «загальнохорватським проєктом» і «проєктом покоління». Тим часом у Сараєві виступили проти спорудження мосту. Посадовці Боснії і Герцеговини заявляють, що хорватський інфраструктурний об'єкт обмежуватиме суверенний доступ цієї країни до Адріатичного моря. До того ж цей міст створить ще й економічні проблеми для боснійської сторони, оскільки її єдиний вихід до моря в такому разі втратить статус важливого транзитного пункту. Характеристики Вантовий міст має довжину 2440 м і ширину 23,6 м. Висота мосту — 55 м, щоб кораблі могли проходити під ним до порту Неум. Найвищі пілони — заввишки 240 м, відлічуючи від морського дна (115 м від дороги та 170 м від рівня моря). Окрім самого мосту, до нього планується побудувати під'їзні шляхи з двома тунелями (довжиною: 2170 м та 450 м) та двома меншими мостами вже на півострові Пелєшац (довжиною: 500 м та 50 м). Примітки
Pupak (plićina)

Plićina Pupak (komiški Kalafot) nalazi se oko 700 metara istočno od hridi Galijule, najistočnije hridi u Palagruškom otočju. Ponekad, za velike oseke, ova hrid viri tik nad površinom, pa je u tim trenutcima ona, a ne Galijula, najjužnija točka Hrvatske. Neposredno istočno od hridi Pupak nalazi se još jedna manja sika na tri metra dubine, ali je ona sastavni dio masiva Pupka. Postoji još nekoliko sika između Pupka i Galijule koje se zajednički nazivaju "Pličinama Bačvica". Ime Pupak dobila je po tome što kada stanete na nju, more vam dosiže do pupka. Brodolomi Plićina Pupak i hridi nedaleko od Palagruže, nalaze se na transjadranskom plovnom putu između istočne i zapadne obale Jadranskog mora, pa su u posljednja 2 i pol tisućljeća bile mjestom mnogih brodoloma. Jedan od njih je i antički brodolom, datiran u 1. stoljeće, iza kojeg je ostao teret keramičkog posuđa južnoitalskog tipa, mortaria i hispanskih amfora tipa Dressel 2-4, Richborough 527, Dressel 38 i Haltern 70. Godine 2018., skupina hrvatskih istraživača pod vodstvom arheologa Jurice Bezaka otkrila je 2200 godina stari te gotovo potpuno očuvani plod masline, još uvijek s vidljivom teksturom ovojnice. Plod je pronađen u amfori grčko-italskog tipa, koje su se proizvodile tijekom trećeg i drugog stoljeća pr. Kr. i u kojima se, po dosadašnjim spoznajama, transportiralo vino. Osim ploda masline, istraživači su otkrili i nekoliko u javnosti nepoznatih nalazišta antičkih i novovjekovnih brodoloma. Antički brodolom s 12 ingot olova, predstavlja prvi nalaz i dokaz takvog tipa tereta na ostacima antičkih brodova u hrvatskom podmorju. Među ostacima brodoloma pronađene su i amfore koje su se proizvodile u tadašnjoj rimskoj provinciji Hispaniji tijekom druge polovine prvog stoljeća pr. Kr. Pronađena je i olupina mletačkog broda iz 16. stoljeća, na kojoj je pronađen veliki brončani top, nekoliko topova od kovanog željeza i ostaci drvene brodske konstrukcije. Izvori