NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Культурно-науковий центр Мілутіна Міланковича

Культурно-науковий центр «Мілутін Міланкович» — це громадський культурно-освітній заклад у місті Даль, муніципалітеті Ердут, Хорватія. Метою центру є проведення таких заходів: пропаганда спадщини Мілутіна Міланковича, організація культурних заходів та виставок, видання публікацій, аудіовізуальні та рекламні матеріали, збереження традиційної спадщини, організація культурних та наукових зустрічей, сприяння сталому розвитку, популяризація науки. У 2012 році центр відвідали понад 5 000 гостей. Центр розташований в будинку народження вченого Мілутіна Міланковича. Після закінчення хорватської війни за незалежність і закінчення Тимчасової адміністрації Організації Об'єднаних Націй для Східної Славонії, Барані та Західного Срема місіонерський будинок залишався в погіршеному стані до 2006 року. У той час муніципалітет ініціював створення центру, який буде служити місцем зустрічі студентів, що прибуватимуть з обох берегів річки Дануде. Будівництво Поряд з головним корпусом Центру іноді використовуються інші місця для проведення заходів. 131-а річниця народження Мілутіна Міланковича відзначена в травні 2010 року серіями заходів. У 2011 році Центр взяв участь у проекті транскордонного співробітництва «Від людей до людей», серед учасників Муніципалітет Ердут, Міська бібліотека в Сомборі, Культурний центр «Лаза Костич» Сомбор і Провінційний секретаріат міжнародного співробітництва Воєводина. Проект фінансувався з джерел Європейського Союзу. Згідно Статуту Центру, поряд з хорватською, сербською також використовується і сербська кирилична абетка. Див. також Мілутін Міланкович Даль Список літератури
Vrgada (Pakoštane)

Vrgada es una localidad de Croacia en el ejido del municipio de Pakoštane, condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de m s. n. m. a km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 249 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Vrgada (naselje)

Vrgada je manjše naselje na otoku Vrgada (Hrvaška). Geografija Vrgada je edino naselje na istoimenskem otoku. Naselje, ki ga obkrožajo borovi gozdički in peščene plaže, se razteza okoli do 100 metrov širokega zaliva Luka na severovzhodni obali otoka. Ob manjšem pristanu, ki je zaščiten z okoli 50 metrov dolgim valobranom, na koncu katerega stoji svetilnik, je možno pristajati z manjšimi plovili. Globina morja pri valobranu je do 2,5 metra. Za valobranom na obeh straneh zaliva leži še sedem manjših pomolov, pri katerih je globina morja manjša kot pri valobranu. Pristan je odprt severozahodnim vetrovom. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: R Bl(2) 5s. Nazivni domet svetilnika je 3 milje. Prebivalstvo V naselju stalno živi 249 prebivalcev. Gospodarstvo Glavna gospodarska dejavnost prebivalcev sta kmetijstvo in ribolov. Zgodovina Kraj se pod imenom Lumbrikaton v starih zapisih prvič omenja v 10. stoletju. Nad pokopališčem so ruševine obzidja s kvadratnimi stolpi, verjetno ostanki tako antične kot srednjeveške utrdbe.
Вргада (Пакоштане)

Вргада је насељено место у саставу општине Пакоштане, у Задарској жупанији, Република Хрватска. Географија Насеље се налази на истоименом острву Вргада. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу старе општине Биоград на Мору. Становништво На попису становништва 2011. године, Вргада је имала 249 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Вргада је имало 236 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Вргада (Пакоштане)

Вргада (хорв. Vrgada) — населений пункт у Хорватії, у Задарській жупанії у складі громади Пакоштане. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 249 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,61 °C, середня максимальна – 25,63 °C, а середня мінімальна – 4,75 °C. Середня річна кількість опадів – 750 мм. Примітки
Dabar Bridge

The Dabar Bridge is located between the Šibenik and Vrpolje interchanges of the A1 motorway in the Dalmatia region of Croatia. It is a 330 metres (1,080 ft) long concrete girder bridge spanning the Dabar flash flood gully at a height of 60 metres (200 ft). The bridge is 354.12 metres (1,161.8 ft) long overall, executed across 7 spans (40 m (130 ft) + 5 x 50 m (160 ft) + 40 m (130 ft)). Axis of the bridge is in a horizontal circular curve 2,400 metres (7,900 ft) in diameter. The cross section of the bridge comprises two dilated structures, each carrying one motorway carriageway consisting of two 3.75 metres (12.3 ft) wide traffic lanes and one 2.5 metres (8 ft 2 in) wide emergency lane. The bridge is 27.9 metres (92 ft) wide overall. Construction The deck structure consists of longitudinal girders, cross-girders, and the deck. The abutments and the outermost piers support the structure through bearings while the remaining four piers are fixed to the deck structure. The longitudinal girders are executed as prefabricated, pretensioned girders and there are 10 longitudinal girders comprising the cross-section of the bridge, i.e. five of them, with axes set 2.7 metres (8 ft 10 in) apart, supporting each of the carriageways. Length of the prefabricated girders ranges from 38.6 m (127 ft) to 39 m (128 ft) in the peripheral spans and between 48.24 m (158.3 ft) and 48.66 m (159.6 ft) in the remaining spans. The girders are 240 centimetres (94 in) high I-sections with 268 centimetres (106 in) wide upper flange. The bottom flange of the longitudinal girders is 68 centimetres (27 in) wide. The longitudinal girders were manufactured in a special plant next to the bridge construction site and placed in the bridge structure using incremental launching. Bridge piers comprise a box cross-section measuring 5.0 m (16.4 ft) by 3.2 m (10 ft) with a constant wall thickness of 30 centimetres (12 in). The top of each of the piers is closed by an Omnia slab 15 cm (5.9 in) deep. Each motorway carriageway is supported by a separate set of piers. The abutments, on the other hand, are designed to support both of the carriageways. The cross-girders are placed at the abutments and the piers. The Dabar Bridge was designed by Jure Radnić and constructed by Hidroelektra niskogradnja, Zagreb. Traffic volume Traffic is regularly counted and reported by Hrvatske autoceste, operator of the bridge and the A1 motorway where the bridge is located, and published by Hrvatske ceste. Substantial variations between annual (AADT) and summer (ASDT) traffic volumes are attributed to the fact that the bridge carries substantial tourist traffic to the Dalmatian Adriatic resorts. The traffic count is performed using analysis of motorway toll ticket sales. See also A1 motorway List of arch bridges by length List of bridges by length References
Soline (Sali)

Soline (italsky Saline) je malá vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Zadarské župě, nacházející se na ostrově Dugi otok, spadající pod opčinu Sali. V roce 2011 zde žilo celkem 38 obyvatel. V roce 1991 většinu obyvatelstva (78,22 %) tvořili Chorvati. Sousedními vesnicemi jsou Božava, Dragove, Verunić a Veli Rat. Nejdůležitější dopravní komunikací je silnice D109. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Soline (Sali) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Soline na Wikimedia Commons
Soline (Sali)

Soline ist eine Ortschaft auf der Insel Dugi Otok in Kroatien. Soline wurde das erste Mal im 12. Jahrhundert erwähnt, das macht sie zu einer der ältesten Siedlungen auf Dugi Otok. Lage und Einwohner Die Ortschaft liegt in der Solišćica Luka Bucht und ist nach den für die Bucht typischen Salztonebenen benannt. Haupteinnahmequelle der 59 Einwohner ist die Landwirtschaft, dort besonders Wein- und Obstbau sowie Fischerei. In den letzten Jahren erlebte aber der Tourismus auf der gesamten Insel einen Aufschwung. Die erste Schule auf Dugi Otok wurde in Soline erbaut. Das Dorf ist über die Staatsstraße D 109 mit den restlichen Orten der Insel und dem Fährhafen in Bribinj verbunden. Eine ganzjährige Fährverbindungen zwischen dem benachbarten Božava und Zadar verbindet Soline mit dem Festland. Eine Buslinie verbindet die Dörfer auf der Insel Dugi mit dem Hauptfährhafen. Geschichte Soline wurde 1114 das erste Mal erwähnt und ist somit die älteste Siedlung auf der Insel. Der Name stammt von den Salzbrennereien ab. Die erste Schule auf Dugi Otok wurde in Soline erbaut. Kirche zum Hl. Jakob Die Kirche zum Heiligen Apostel Jakob wurde erstmals im 15. Jahrhundert erwähnt. Im Jahre 1517 wurde die Kirche restauriert und mit Steinplatten bedeckt. Im selben Jahr wurden auch Glagolitische Schriftzeichen in den Sturz des Portales geschlagen. Die Inschrift wurde 1879 durch einen Blitzschlag zerstört. Die Pfarrkirche beherbergt auch einen wertvollen gotischen Kelch. In der Nähe der Kirchengemeinde befindet sich ein Friedhof. An der Fassade der Pfarrkirche zum Hl. Jakob erhebt sich ein antiker weißer Turm. Im Jahre 1923 wurden zwei Glocken aufgezogen. Auf der größeren Glocke steht die Inschrift: Die andere Glocke trägt die Inschrift: Jedes Jahr wird am 25. Juli dem Gedenktag des Heiligen Jakobus eine Messe abgehalten und danach ein großes Stadtfest gefeiert. Pfarrer Liste der Pfarrer der Pfarrgemeinden Hl. Jakob seit 1900. Galerie Weblinks Webseite des Tourismusverbandes Einzelnachweise
Soline (Sali)

Soline es una localidad de Croacia que se encuentra en el ejido del municipio de Sali, condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 5 m s. n. m. a 175 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 38 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Soline, Dugi otok

Soline so manjše naselje na Dugem otoku (Hrvaška), ki upravno spada pod občino Sali Zadrske županije. Geografija Soline ležijo ob velikem globokem zalivu Solinšćica na severozahodnem delu otoka, na prostoru na katerem so bile nekoč soline, po katerih je kraj tudi dobil ime. Naselje je s cesto povezano z ostalimi kraji na otoku. Najbližji kraji so Božava, Verunić in Veli Rat. Okoli 1 km južno od naselja je najlepša »divja plaža« Saharun. V velikem zalivu Solinšćica je sidrišče za večja plovila. V dnu zaliva je manjši pomol, dolg okoli 20 m. Globina morja pri pomolu je do 2 m. Demografija Zgodovina V starih listinah se kraj prvič omenja v 12. stoletju. Soline so eno najstarejših naselij na otoku. Vaška cerkev sv. Jakova je bila postavljena v 15. in obnovljena v 19. stoletju. Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Dugi otok
Солине (Сали)

Солине су насељено место у саставу општине Сали, у Задарској жупанији, Република Хрватска. Географија Насеље се налази на Дугом отоку. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској насеље се налазило у саставу старе општине Задар. Становништво На попису становништва 2011. године, Солине су имале 38 становника. Референце Спољашње везе
Солине (Сали)

Солине (хорв. Soline) — населений пункт у Хорватії, в Задарській жупанії у складі громади Сали. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 38 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,57 °C, середня максимальна – 26,40 °C, а середня мінімальна – 3,89 °C. Середня річна кількість опадів – 842 мм. Примітки
NK Mosor Žrnovnica

NK Mosor Žrnovica ist ein kroatischer Fußballverein aus der zur Stadt Split gehörenden Siedlung Žrnovnica. Benannt ist er nach dem Gebirge Mosor. Geschichte Der 1928 entstandene Verein stellte am Ende des Zweiten Weltkriegs den Spielbetrieb ein und eröffnete diesen erst wieder im Jahre 1964. 1999 und 2004 gelang der Aufstieg in die 2. Liga Kroatiens. Der Klub beendete die Spielzeit 2022/23 auf dem fünften Platz der siebtklassigen 2. ŽNL (Druga županijska nogometna liga). Stadion Das Stadion u Pricviću hat 3.000 Plätze. Im Jahre 2005 wurde in diesem Stadion die Begegnung zwischen Ungarn und Portugal der Gruppe 3 der Eliterunde zur Qualifikation für die U-17-Fußball-Europameisterschaft 2005 ausgetragen. Auch Mosor gehört zu den Vereinen, die sich auf jeden Fall in den nächsten Jahren umstrukturieren und modernisieren müssen, wollen sie die neuen Auflagen des kroatischen Fußballbundes für die zweite Liga erfüllen. Diese Auflagen richten sich seit dem Jahr 2006 nach denen der UEFA. Einzelnachweise
NK Mosor

NK Mosor, also known as HBDNK "Mosor – Sveti Jure", was a Croatian football club from Žrnovnica, settlement which is part of the city of Split on the Croatian coast. The club was founded in 1929. It existed until World War II when most of its members enlisted in the army. When the war ended, the club had experienced such a high rate of fatalities that it was disbanded. In 1964 a team was once again formed. Since the 1990s the club has spent most of its time in the second division, never gaining promotion to the first league. Honours Treća HNL – South Winners (3): 1998–99, 2002–03, 2003–04 Recent seasons Key Top scorer shown in bold when he was also top scorer for the division. External links Official website (in Croatian) NK Mosor at Nogometni magazin (in Croatian)
Nogometni klub Mosor

Il Nogometni klub Mosor, conosciuto semplicemente come Mosor, è una squadra di calcio di Žrnovnica, un quartiere di Spalato in Croazia. Nell'agosto 2018 il club cessa l'attività, ma un gruppo di ex giocatori e membri del club il 1º settembre dello stesso anno fonda una nuova squadra (chiamata HNK Mosor Žrnovnica) che riparte dalla 2. ŽNL Splitsko-dalmatinska, la seconda divisione dei campionati della regione spalatino-dalmata. Nome Il Mosor (in italiano Monte Massaro) è una catena montuosa in Croazia situata vicino alla città di Spalato, sulla costa adriatica. Appartiene alle Alpi Dinariche e si estende dal passo di Clissa a nord-ovest fino al fiume Cettina a sud-est. Storia Il club viene fondato nel 1929, ai tempi del Regno di Jugoslavia, da Ivan Aljinović Coto Peralov, Andrija Barbarić, Frane Markovina (non è chiaro chi fosse il presidente fra questi), Marin Amižić Kiso, Domljanović Antić (tesoriere) e Coto Peralov (calzolaio, procura il primo pallone). Il primo campo di gioco è a Brač, ma a causa di problemi con l'allora parroco don Pavo Matovac ed i gendarmi, deve trasferirsi al Pricvić, un terreno agricolo che viene trasformato in campo sportivo. Non si iscrive a campionati ufficiali, bensì disputa solamente amichevoli contro le squadre della zona. La seconda guerra mondiale blocca l'attività del club dato che tutti i membri vanno in guerra; 27 giocatori sui 44 partiti non fanno ritorno ed il NK Mosor erige una targa commemorativa in loro ricordo nel 1978. Nel 1964 il club viene rifondato e, negli anni della Jugoslavia socialista milita prevalentemente nei campionati di Spalato e della Dalmazia. Il punto più alto viene raggiunto nella Dalmatinska liga 1971–72 e nella Hrvatska liga 1986–87, in ambedue le occasioni al terzo livello della piramide calcistica jugoslava. Nella Croazia indipendente il punto più alto è il raggiungimento della Prva liga nel 1996–97. Nel 2016 il Mosor cade nei campionati regionali e nel 2018 cessa l'attività; poco dopo alcuni membri del club fondano il HNK Mosor che nel 2019 riprende le competizioni. Cronistoria Strutture Stadio Il Mosor disputa le partite casalinghe al Stadion u Pricviću, un impianto da 3000 posti. Palmarès Treća HNL: 4 1993-1994 (Sud), 1998-1999 (Sud), 2002-2003 (Sud), 2003-2004 (Sud) Note Collegamenti esterni (DE, EN, IT) Nogometni klub Mosor, su Transfermarkt, Transfermarkt GmbH & Co. KG. Nogometni leksikon, su nogomet.lzmk.hr. Soccerway, su it.soccerway.com. Worldfootball, su worldfootball.net. Facebook, su it-it.facebook.com. (HR) Fonte della cronistoria, su hrnogometdb.webs.com. URL consultato l'8 giugno 2020 (archiviato dall'url originale il 9 febbraio 2009).
Orle

Orle je malá vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Záhřebské župě. Nachází se mezi řekami Odra a Sáva, asi 14 km jihovýchodně od Veliké Gorice a asi 30 km jihozápadně od centra Záhřebu. V roce 2011 žilo v Orle 107 obyvatel, v celé opčině pak 1 975 obyvatel. Součástí opčiny je celkem 10 vesnic. Největší vesnicí je Veleševec s 430 obyvateli, samotné středisko Orle je až sedmou největší vesnicí. Bukevje – 425 obyvatel Čret Posavski – 91 obyvatel Drnek – 308 obyvatel Obed – 51 obyvatel Orle – 107 obyvatel Ruča – 223 obyvatel Stružec Posavski – 75 obyvatel Suša – 113 obyvatel Veleševec – 430 obyvatel Vrbovo Posavsko – 152 obyvatel Opčinou prochází silnice 3041. Problémem v opčině je absence jakéhokoliv mostu přes řeku Sávu, a tudíž velmi ztížená komunikace s opčinou Rugvica na druhé straně řeky. Pro komunikaci je potřeba využít přívoz nebo použít most ve 20 km vzdálené Martinské Vsi, která již ale není součástí opčiny. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Orle (Hrvatska) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Orle na Wikimedia Commons
Orle, Croatia

Orle is a village and a municipality ("općina") in Croatia in Zagreb County. In the 2011 census, there were a total of 1,975 inhabitants in the municipality, in the following settlements: Bukevje, population 425 Čret Posavski, population 91 Drnek, population 308 Obed, population 51 Orle, population 107 Ruča, population 223 Stružec Posavski, population 75 Suša, population 113 Veleševec, population 430 Vrbovo Posavsko, population 152 In the same census, an absolute majority were Croats. References
Orle (Croacia)

Orle es un municipio de Croacia en el condado de Zagreb. Geografía Se encuentra a una altitud de 100 m s. n. m. a 29,9 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 1980 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Bukevje - 427 Čret Posavski - 93 Drnek - 304 Obed - 51 Orle - 106 Ruča - 227 Stružec Posavski - 71 Suša - 113 Veleševec - 436 Vrbovo Posavsko - 152 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Orle (Zagreb)

Orle est un village et une municipalité située dans le comitat de Zagreb, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 145 habitants, dont 97,67 % de Croates et le village seul comptait 70 habitants. Histoire Localités La municipalité de Orle compte 10 localités : Bukevje Čret Posavski Drnek Obed Orle Ruča Stružec Posavski Suša Veleševec Vrbovo Posavsko. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Orle

Orle je općina u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji. Zemljopis Stanovništvo Prema popisu iz 2011. godine općina ima 1975 stanovnika. Uprava Administrativno općini Orle pripadaju naselja: Bukevje, Čret Posavski, Drnek, Obed, Orle, Ruča, Stružec Posavski, Suša, Veleševec, Vrbovo Posavsko. Administrativno središte općine je naselje Orle. Načelnik općine je Ervin Vujica Nezavisna lista Povijest Općina je osnovana 1996. godine. Gospodarstvo Stanovnici se bave pretežno poljoprivredom i stočarstvom. Tlo je pogodno za uzgoj žitarica, pa općina obiluje kukuruzom, pšenicom, ječmom i zobom. Stanovništvo gravitira Velikoj Gorici i Zagrebu. Poznate osobe Spomenici i znamenitosti Selo Orle znamenito je po kapeli sv. Tri Kralja. Kapela je podignuta u romaničkom stilu. Obrazovanje U općini se nalaze dvije osnovne škole do 4. razreda. Jedna se nalazi u selu Veleševec a druga u selu Bukevje. Kultura U općini djeluju KUD "Posavina" i KUD "Glas Posavine". Šport Smještaj općine između Odre i Save omogućava razvoj rekreacijskog ribolova . Izvori Vanjske poveznice
Orle

Orle falu és község Horvátországban Zágráb megyében. Közigazgatásilag Bukevje, Čret Posavski, Drnek, Obed, Ruča, Stružec Posavski, Suša, Veleševec és Vrbovo Posavsko települések tartoznak hozzá. Fekvése Zágráb központjától 25 km-re délkeletre, a Száva jobb partján fekszik. Története A falu középkori eredetű, de alapítási ideje nem ismert. A temető mellett álló kápolnája szintén középkori, román stílusban épült. Az 1789-ben alapított veleševeci plébániához tartozik, mely a Száva túlpartján fekvő Oborovo plébániájáról vált le. A kápolna a legrégibb szakrális építmény a plébánia területén. 1857-ben 144, 1910-ben 175 lakosa volt. Trianon előtt Zágráb vármegye Nagygoricai járásához tartozott. Orle községet 1996-ban alapították. 2001-ben a falunak 70, a községnek összesen 2145 lakosa volt. A települést kompjárat köti össze a folyó túlpartján fekvő Oborovoval. Lakosság Nevezetességei Háromkirályok tiszteletére szentelt kápolnája román stílusban épült. Egyhajós épület, tornya a szentély mellett az északi oldalon áll. A faluban Szent Bertalan napján minden évben lovas körmenetet tartanak a szent tiszteletére. Külső hivatkozások Orle község hivatalos oldala A község rövid ismertetője Jegyzetek
Comuna Orle, Zagreb

Orle este o comună în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de 1.975 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Orle avea 1.975 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,56%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (1,27%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,2% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,16%) erau catolici, existând și minorități de musulmani (2,33%), persoane fără religie și atei (1,32%) și ortodocși (1,32%). Pentru 1,37% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Орле (општина)

Орле су насељено место и средиште општине Орле у Туропољу, Загребачка жупанија, Хрватска. До нове територијалне организације подручје општине налазило се у саставу бивше велике општине Велика Горица. Становништво Попис 2001. По попису из 2001. године, општина Орле је имала 2.145 становника, распоређених у 10 насељених места, од тога је у самим Орлама живело 70 становника. Попис 1991. До нове територијалне организације, општина Орле се налазила у саставу бивше велике општине Велика Горица. Национални састав општине Орле, по попису из 1991. године је био следећи: Орле (насељено место), национални састав Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Орле

Орле (хорв. Orle) — населений пункт і громада в Загребській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 975 осіб. Населення самого поселення становило 107 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Орле, до громади також входять: Букев'є Чрет-Посавський Дрнек Обед Руча Стружець-Посавський Суша Велешевець Врбово-Посавсько Клімат Середня річна температура становить 10,75 °C, середня максимальна – 25,22 °C, а середня мінімальна – -6,27 °C. Середня річна кількість опадів – 865 мм. Примітки
Dragove

Dragove (italsky Dragovo) je malá vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Zadarské župě, nacházející se na ostrově Dugi otok, spadající pod opčinu Sali. V roce 2011 zde žilo celkem 36 obyvatel. V roce 1991 většinu obyvatelstva (91,36 %) tvořili Chorvati. Sousedními vesnicemi jsou Božava, Brbinj, Savar, Soline, Verunić a Veli Rat. Nejdůležitější dopravní komunikací je silnice D109. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Dragove na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dragove na Wikimedia Commons