NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sunčana elektrana Vis

Sunčana elektrana Vis, sunčana elektrana u Hrvatskoj na otoku Visu. Smještena je na brdu Griževoj glavici, u blizini naselja Žene Glave, oko 3,6 kilometra jugozapadno od grada Visa te oko 4,8 kilometara istočno od Komiže. Smještena je na lokaciji površine 5,5 hektara, na nadmorskoj visini od oko 250 metara. Puštena je u rad 11. rujna 2020. i prva je velika sunčana elektrana izgrađena na hrvatskim otocima. Bilo je predviđeno da će SE Vis proizvoditi električnu energiju bez ugovora s HROTE-om o otkupu po poticajnoj cijeni. Pridonosi jačoj podgradnji u funkciji razvoja turizma, zato što će električnu energiju proizvoditi u najpotrebnije vrijeme a to je kad je povećana potrošnja tijekom ljetne turističke sezone. Prednost je što sunčane elektrane upravo tada najviše proizvode. Dijelom je ciklusa gradnje sunčanih elektrana u Hrvatskoj koji je pokrenuo HEP, u skladu sa smjernicom europske energetsko-klimatske politike. Nastale su u suradnji s partnerima jedinicama lokalne i regionalne samouprave te tvrtkama. Višku elektranu razvijala je tvrtka Končar-Obnovljivi izvori energije. Prosinca 2018. HEP je otkupio projekt za oko 20 milijuna kuna. Instalirana snaga elektrane bit će 2,2 MW, a priključna 2 MW. Očekivana godišnja proizvodnja je 3,1 milijun kilovatsati (kWh), čime se pokriva potrebe za električnom energijom od oko 1000 kućanstava. Radovi na elektrani počeli su travnja 2019. godine i trebali bi okončati tijekom prosinca 2019. godine. Ugrađeni solari predviđeni su da mogu odoliti udarima vjetra i do 150 kilometara na sat. Viška sunčana elektrana velika je kao deset nogometnih igrališta i po snazi u MW je najveća od svih sunčanih elektrana na otocima na Mediteranu. Ukupna vrijednost radova je oko 25 milijuna kuna. Proizvedena energija ide u zajednički HEP-ov sustav. Napajat će se uz tisuću kućanstava na Visu i otok u susjedstvu Biševo. Aktiviranjem elektrane otok Vis postajemo jedini samoodrživi otok u Hrvatskoj, jer već imaju svoju vodu i kapacitete za samodostatnost. Predviđeni početak proizvodnje bio je siječnja 2020. godine. Rok trajanja ugrađenih dijelova je 25 godina. Do završetka izgradnje promijenilo se nekoliko planiranih osobina. Priključna snaga SE Vis je 3,5 MW. U elektrani je instalirano 11.200 fotonaponskih modula snage 340 Wp. Dužine izvedene srednjenaponske kabelska mreža je 5,2 km. Ugrađeno je, čije je proizvođač Hrvatska tvrtka Končar s kojom je HEP realizirao ovaj projekt proizvela je pet frekvencijskih pretvarača nazivne snage 720 kW koji su ugrađeni u SE. Sustav upravljanja i nadzora rada elektrane također je Končarov proizvod. Očekivana godišnja proizvodnja je oko 5 milijuna kWh električne energije što podmiruje potrebe oko 1.600 kućanstava. Ulaganje je bilo vrijednosti 31,3 milijuna kuna. Elektrana je otvorena 11. rujna 2020. godine. U trenutku puštanja u rad bila je najveća SE u Hrvatskoj. U idućoj će se fazi uz elektranu instalirati baterijski spremnik snage 1MW i kapaciteta 1,44 MWh, čija je namjena uravnoteženje elektroenergetskog sustava i radi očuvanja stabilnosti mreže na otoku. Izvori
Kockica

Kockica (česky doslova Kostka) je vícepatrová budova v Záhřebu, která v letech 1968 – 1991[zdroj?] sloužila jako sídlo Svazu komunistů Chorvatska. Budova byla vystavěna podle návrhu architekta Ivana Vitiće z roku 1961. Její oficiální název byl Zgrada društveno-političkih organizacija (Budova společensko-politických organizací), nicméně díky svému vzhledu a neobratnosti jugoslávského komunistického slovníku jí brzy začali místní říkat jednoduše kostka. Budova se nachází v jihozápadní části města, její adresa je Posavlje 14 (na břehu řeky Sávy) a je dobře viditelná i z Nového Záhřebu, který se nachází hned za řekou. V současné době využívají budovu státní instituce. Těmi jsou především chorvatské Ministerstvo námořnictví, dopravy a infrastruktury, dále pak také Ministerstvo práce a sociálního zajištění. Související články Zagrepčanka Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kockica na Wikimedia Commons
Kockica

Kockica (a diminutive form of "kocka", Croatian for "dice" or "little cube") is a 10-story mixed-use building located at Prisavlje 14 in Zagreb, the capital of Croatia. It was originally built to house the Central Committee of the League of Communists of Croatia and currently serves as the headquarters of Ministry of Maritime Affairs, Transport and Infrastructure and Ministry of Tourism of Croatia. Croatian architect Ivan Vitić planned the building, the construction of which began in 1963. However, the construction was delayed because of the 1964 Zagreb flood, and the building was finished in 1968. History In 1961, the government of Croatia announced a tender for a new building to house the Central Committee of the League of Communists of Croatia. A first prize was not awarded; instead, two-second prizes were awarded. Ivan Vitić's design received the "first second" prize, while Boris Čipan and Petar Muličkovski from Skopje obtained the "second second" prize. The construction only began in 1963, as the building-to-be was located on undeveloped ground near the Sava river. The construction site was flooded in 1964, possibly inspiring Kockica's tall mezzanine. The building was completed in 1968. Because of its cubic shape, the citizens of Zagreb took to calling it the "little cube". The Building was originally conceived as the third part of a complex, which was supposed to include a large conference hall (which would be a similar hall for the UN skyscraper). However, costs and overruns meant that part of the project has never been realized, though traces can still be seen today in form of the bridge supports designed to connect the hall with the main building. Despite the bland outside appearance, the building's interior was richly decorated by the artists of the era. Raoul Goldoni coordinated the effort and contributed artworks in glass, Jagoda Buić created the tapestry, while Stevan Luketić made the metal relief. The building also features mosaics by Zlatko Prica, wall paintings by Edo Murtić and at one time was home to a metal tapestry by Dušan Džamonja, which was stolen in the tumult of the 1990s. The building is protected as cultural heritage of the Republic of Croatia. The building went through a major renovation between 2017 and 2020, fixing all major damage as well as upgrading its energy efficiency. The Zagreb Tourist Board organizes free tours of Kockica with professional guides. See also Architecture of Croatia References External links Media related to Kockica at Wikimedia Commons
Kockica

Kockica, poznata i pod imenom Zgrada ministarstava, samostojna je višekatnica izgrađena 1968. godine u Zagrebu za sjedište centralnih komiteta Saveza komunista Hrvatske i Saveza omladine Hrvatske te Glavnog odbora Socijalističkog saveza radnog naroda Hrvatske. Danas su u zgradi smještena Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture i Ministarstvo turizma. Zgrada je zaštićena kao kulturno dobro Republike Hrvatske. Još 1961. raspisan je natječaj za projekt, no na njemu nije dodijeljena prva nagrada, nego dvije druge, od kojih je Ivo Vitić dobio »prvu drugu«, a Boris Čipan i Petar Muličkovski iz Skopja »drugu drugu« nagradu. Zgrada je izgrađena na temelju Vitićeva projekta, ali se realizacija odužila zbog poplave Save 1964. godine. Zbog oblika nalik kocki, Zagrepčani su je spontano počeli nazivati Kockica, dok je službeno ime bilo Zgrada društveno-političkih organizacija. Umjetničke intervencije u reprezentativnom dijelu zgrade (predvorje, konferencijska dvorana itd.) koordinirao je Raul Goldoni, zadužen i za staklo i za staklene elemente. Tapiseriju je radila Jagoda Buić, metalnu tapiseriju Dušan Džamonja, metalne reljefe Stevan Luketić, mozaike Edo Murtić i Zlatko Prica. Izvori Vanjske poveznice
Kockica

Kockica je 10-nadstropna mešana stavba, ki se nahaja na Prisavljah 14 v Zagrebu, glavnem mestu Hrvaške. Prvotno je bila stavba zgrajena za nastanitev Centralnega komiteja Zveze komunistov Hrvaške, trenutno pa je sedež Ministrstva za pomorstvo, promet in infrastrukturo ter Ministrstva za turizem Hrvaške. Njen arhitekt je Hrvat Ivan (Ivo) Vitić. Gradnja stavbe se je začela leta 1963, vendar se je ta zaradi zagrebških poplav leta 1964 zavlekla, stavba pa je bila končana leta 1968. Sklici
Коцкица (зграда)

Коцкица је десетоспратница мешовите намене која се налази на адреси Присавље 14 у Загребу. Првобитно је изграђен за смјештај Централног комитета Савеза комуниста Хрватске, а тренутно служи као седиште Министарства поморства, промета и инфраструктуре и Министарства туризма Хрватске. Хрватски архитекта Иван Витић планирао је зграду чија је изградња почела 1963. Међутим, градња је каснила због поплаве у Загребу 1964., а зграда је завршена 1968. Историја Влада СР Хрватске је 1961. расписала конкурс за нову зграду у којој ће бити смештен Централни комитет Савеза комуниста Хрватске. Прва награда није додељена; уместо тога додељене су две награде. Добитници су били Иван Витић и скопски архитекти Борис Чипан и Петар Муличковски. Изградња је почела тек 1963. јер се будући објекат налазио на неизграђеном терену у близини реке Саве. Градилиште је поплављено 1964. Зграда је завршена 1968. Због кубичног облика Загрепчани су је назвали "мала коцка". Зграда је првобитно замишљена као трећи део комплекса, који је требало да садржи велику конференцијску салу (која би била слична сала за зграду УН). Међутим, трошкови и прекорачења довели су до тога да део пројекта никада није реализован, али се и данас виде трагови у виду носача моста дизајнираних да повежу халу са главном зградом. Упркос благом спољашњем изгледу, унутрашњост зграде била је богато украшена од стране уметника тог доба. Раоул Голдони координирао је рад и допринео радовима у стаклу, Јагода Буић је израдила таписерију, а Стеван Лукетић је направио метални рељеф. У згради се налазе и мозаици Златка Прице, зидне слике Еде Муртића и својевремено је био дом металне таписерије Душана Џамоње, која је украдена 90-их. Зграда је заштићена као културна баштина Републике Хрватске. Зграда је прошла кроз велико реновирање између 2017. и 2020., отклањајући сва већа оштећења, као и унапређујући њену енергетску ефикасност. Туристичка заједница града Загреба организује бесплатне обиласке Коцкице уз стручне водиче. Види још Архитектура Хрватске Референце Спољашње везе Медији везани за Коцкица на Викимедијиној остави
Starigrad

Starigrad (italsky Cittavecchia), uváděn též jako Starigrad-Paklenica, je chorvatská vesnice a opčina v Zadarské župě v blízkosti národního parku Paklenica. Vesnice leží na úpatí pohoří Velebit poblíž dálnice A1 mezi Karlobagem a Zadarem. Název je snadno zaměnitelný s názvem obce Stari Grad na ostrově Hvar. Obyvatelstvo V roce 2011 v opčině žilo 1 876 obyvatel, z čehož 1 140 ve vlastní vesnici Starigrad. Zbytek připadá na další dvě sídla a dříve samostatné obce Seline a Tribanj (Šibuljina, Kruščica a Mandalina). Hlavní činností obyvatelstva jsou služby a cestovní ruch. Před rozvojem turistiky to byl především rybolov a chov dobytka. Kultura Každoročně 15. srpna na svátek Nanebevzetí Panny Marie zde probíhá velká pouť a lidové oslavy. V 60. letech 20. století režisér Harald Reinl v okolí natáčel některé scény k filmům o Vinnetouovi. Pamětihodnosti Kostel sv. Petra (Sveti Petar) ze 13. století. U kostela jsou staré náhrobní kameny. Zbytky protiturecké obranné věže Večka kula ze 16. století na mysu Stara kula. Podle pověsti zde zde měl královský dvůr Pasoglav Zbytky hradu Paklarić v nadmořské výšce 121 m n. m. u vstupu do kaňonu Velika Paklenica Pohřebiště Mirila u obce Ljubotić (15 km severozápadně od města) s náhrobky ze 17.-20. století, tzv. stećky Historie Římané zde v těchto místech měli osadu Argyruntum. Po napoleonských válkách bylo město v letech 1815-1918 součástí Rakousko-Uherska. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starigrad na Wikimedia Commons
Starigrad, Zadar County

Starigrad is a municipality in the Zadar County in Croatia. History The Roman settlement of Argyruntum was on a 3.4-acre (14,000 m2), now silted, island in the area east of the port. Emperor Tiberius erected protective walls and towers. Findings from about four hundred tombs are an evidence of great prosperity and trade relations in the Mediterranean. The oldest relic in the vicinity of Starigrad is the St. George Chapel in Rovanjska and St. Peter's Chapel in Starigrad from the ninth or tenth century. Many mediaeval ruins are present in the area, such as the Večka tower, which was the mediaeval Harbormasters' office, located on a peninsula east of Starigrad, and the fortress of Paklarić, which stands on the site of an ancient fort, on the eastern side of the entrance to the Velika Paklenica canyon. Population In 2021, the municipality had 1,697 residents in the following 3 settlements: Seline, population 414 Starigrad Paklenica, population 1,051 Tribanj, population 232 According to the 2011 census, 96% of the population were Croats. Climate For the period 1992–2019, the highest temperature recorded at the local weather station was 42.7 °C (108.9 °F), on 10 August 2017. The coldest temperature was −9.8 °C (14.4 °F), on 27 December 1996. Sports The local chapter of the HPS is HPD "Paklenica", which had 14 members in 1936 under the don Ante Adžija presidency. That year, a path from Anića Kuk to the entrance of Manita Peć was planned, along with the construction of a water pipeline to Starigrad. Membership rose to 20 in 1937, staying the same in 1938, the year the subterranean path in Manita Peć and the path to the cave were completed. The HPD "Gromovača" in Starigrad was liquidated on 16 November 1935. Notes References Bibliography Modrić, Oliver (2025-01-27). "Prijenos i zbrinjavanje gradiva župnih arhiva u Arhiv Zadarske nadbiskupije" [Transfer and storage of materials of the parish archives to the Archives of the Archdiocese of Zadar]. Vjesnik dalmatinskih arhiva (in Serbo-Croatian). 5: 109–124. doi:10.58565/vda.5.1.5. eISSN 2806-8459. External links Media related to Starigrad-Paklenica at Wikimedia Commons
Starigrad (Zadar)

Starigrad es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 7 m s. n. m. a 269 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 1 876 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Seline - 469 Starigrad - 1 140 Tribanj - 267 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Starigrad (Zadar)

Starigrad (en italien : Ortopula) est un village et une municipalité située dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité compte 1 893 habitants, dont 95,51 % de Croates et le village seul compte 1 100 habitants. Starigrad se situe aux pieds du mont Velebit et à proximité du parc national de Paklenica. Histoire Localités La municipalité de Starigrad compte trois localités : Seline Starigrad Tribanj Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Tourisme Portail de la Croatie
Starigrad-Paklenica

Starigrad-Paklenica (olaszul Cittavecchia) falu és község (járás) Horvátországban, Zára megyében. Lakosainak száma kb. 1800 fő, nagy részük halászattal, mezőgazdasággal és turizmussal foglalkozik. A község (járás) települései A Stari grad nevű községhez (járáshoz) három falu tartozik: Starigrad-Paklenica, Seline és Tribanj (utóbbi Šibuljina, Kruščica és Mandalina településrészekkel). Fekvése A Velebit-hegység lábánál fekszik, Zára megye északkeleti részén, az Adriai-tenger egyik öblének partján. A település a Paklenica Nemzeti Parktól nem messze fekszik. A Velebit-csatornánál egy kisebb kikötő található, mely a „Jugo” és a „Bura” szelektől védett, így kisebb hajók számára kitűnő kikötő. Története Starigrad és környéke már a történelem előtti időkben is lakott volt, a mezolitikum idejéből számos kerámialelet került elő. A falu régi alapokra épült, korábban itt állt a római Municipium Argyruntum. Ez a név ókori iratokban is felbukkan, és ebből az időszakból értékes kulturális emlékek maradtak fenn, melyek a zárai régészeti múzeumban láthatók. A középkorból számos épület és templom maradt ránk. Nevezetességei A Većka kula nevű torony a törökellenes háborúk idejéből származó velencei erődítmények sorába tartozik, amelyet a 16. század során építettek a Velebit-csatorna mentén. A torony mellett az erődítmény magában foglal egy elkerített teret is, amely a tenger partjára vezet. A torony kör alaprajzú, kb. 10 m magas, rétegelt kövekből épült. A fennmaradt belső részből megállapítható, hogy a torony három emeletes volt. A legfelső emelet falait néhány keskeny nyílás tagolja. A kora román stílusú Szent Péter-templom az Adria Magistrale mentén épült. Egyhajós épület, félkör alakú apszissal. A templom háromszintes harangtornyának négyzet alakú alapja a templom délnyugati falának támaszkodik. Az apszis félkupolás boltozattal van ellátva, a hajót pedig nyitott tetőzet borítja. Stílusa szerint a templom a 11-12. század román korszakába nyúlik vissza. Mellette 14-16. századi sírkövek és egy kisebb faragott kő látható, mely valószínűleg keresztelőmedence lehetett. Mirilla-temetők: A Mirilla szó egy római katolikus, hegyi népcsoporttól származik, akik fenn a Karsztban, nehezen megközelíthető helyeken éltek. Sírhelyeiket jellegzetes kövekkel jelölték meg. A Mirillák egy kb. kétórás gyalogtúrával látogathatók. A Szent György temetőkápolna romos állapotban van, de az épület összes homlokzata teljes magasságban áll. Az épület egyhajós, meglehetősen széles téglalap alakú alaprajzzal épült, négyszögletes apszissal, amelyet szokatlan, csúcsos boltozattal boltoztak be. A homlokzat közepén egy ajtó van, hatalmas ajtófélfákkal, tőlük jobbra pedig egy ókori külsővel díszített ablak látható. A kápolna valószínűleg 11. századi és a preromán stílusú épületek közé tartozik. Képek Külső hivatkozások Starigrad község hivatalos honlapja (horvátul) Paklenica Nemzeti Park Starigrad információs lap Velebit-hegység Archiválva 2007. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Zárai-térség információs lap Jegyzetek További információk Dénes József naplója - Vajcsa várai
Ortopula

Ortopula (in croato Starigrad) è un comune della Dalmazia nella regione zaratina. Località Il comune di Ortopula è suddiviso in 3 frazioni (naselja), di seguito elencate. Tra parentesi il nome in lingua italiana, spesso desueto. Seline (Saline) Starigrad Paklenica (Ortopula) Tribanj (Tribagno) Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, Lint Editoriale, Trebaseleghe, 2008. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ortopula Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su opcina-starigrad.hr.
Comuna Starigrad, Zadar

Starigrad este o comună în cantonul Zadar, Croația, având o populație de 1.876 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Starigrad avea 1.876 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,06%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (1,92%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (95,26%) erau catolici, cu o minoritate de ortodocși (2,51%). Pentru 0,75% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Starigrad

Starigrad je naselje z dobrimi 1000 prebivalci, manjše pristanišče in sedež istoimenske hrvaške občine z okoli 1700 prebivalci (2021) v Zadrski županiji. Občina Starigrad obsega tri naselja (v oklepaju število prebivalcev leta 2011): Starigrad Paklenica (1140) Seline (469) Tribanj (267) Demografija Geografija Starigrad, ki ga imenujejo tudi Starigrad-Paklenica, leži ob Velebitskem kanalu ob magistralni cesti Reka - Split pod gorskim masivom južnega Velebita. Mestece, v katerem je uprava Narodnega parka Paklenica, je izhodišče za obisk sotesk Velika in Mala Paklenica. Starigrad, kjer se stikata blago sredozemsko in ostro gorsko podnebje, je središče okoli 20 km dolge Pakleniške riviere s peščenimi plažami. Paklenica ima manjše pristanišče. S plovili se je mogoče privezovati na oneh straneh pristaniškega pomola. Globina morja ob pomolu je do 3,5 m. Za priveze je primeren tudi kolenast valobran. Globina morja ob valobranu je do 2,5 m. Pristanišče je izpostavljeno jugozahodnim vetrovom. Burja je tu zelo pogosta in močna. Na koncu pomola stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 3 milje. Gospodarstvo Glavna gospodarska dejavnost je turizem. Zgodovina Področje Starigrada je poseljeno že v rimski dobi, takrat se je naselje imenovalo Argyruntum. V času turških vpadov so tedanji prebivalci naselje v 16. stoletju zapustili. Ponovno so kraj obnovili v 17. stoletju. V bližini naselja stojita predromanska cerkvica sv. Petra obdna z 20 stečki - srednjeveškimi bogomilskimi nagrobniki, in ruševine stolpa, imenovanega Većka kula, postavljenega verjetno za obrambo pred turškimi vpadi. V zalivu Rovanjska jugovzhodno od Starigrada pa so ostanki preromanske cerkvice sv. Jurja. Glej tudi seznam narodnih parkov Hrvaške Mirila Zunanje povezave Paklenica
Стариград

Стариград (раније Стариград Пакленица) је насеље и седиште истоимене општине у северној Далмацији, Задарска жупанија, Република Хрватска. Географија Стариград је приморско насеље у подножју Велебита. У његовом залеђу је национални парк Пакленица. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској насеље се налазило у саставу бивше општине Задар. Култура У Стариграду се налазе старе римокатоличке цркве Св. Петра и Св. Јурја, као и остаци Већке куле. Становништво Према попису из 1991. године, Стариград је имао 1.159 становника, од чега 1.108 Хрвата, 12 Срба, 6 Југословена и 33 остала. Према попису из 2011. године, насеље Стариград је имало 1.140 становника, а као општина 1.876 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Стариград је имало 1.159 становника, следећег националног састава: Види још Велебит Јадранско море Референце Спољашње везе Викимапија: Стариград Званични сајт Општине
Starigrad, Zadars län

Starigrad är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 170 km söder om huvudstaden Zagreb. Starigrad ligger 6 meter över havet och antalet invånare är 1 154. Terrängen runt Starigrad är varierad. Havet är nära Starigrad åt sydväst. Runt Starigrad är det ganska tätbefolkat, med 111 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Vrsi, 16,7 km väster om Starigrad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Starigrad.
Стариград (громада)

Стариград (хорв. Starigrad) — населений пункт і громада в Задарській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 876 осіб. Населення самого поселення становило 1 140 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Стариград, до громади також входять: Селине Трибань Клімат Середня річна температура становить 12,51 °C, середня максимальна – 25,25 °C, а середня мінімальна – 0,22 °C. Середня річна кількість опадів – 1023 мм. Примітки