NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Каменный цветок (памятник)

Памятник Каменный цветок создан в районе крематория бывшего концентрационного лагеря Ясеновац в память о его жертвах. Скульптура является одной из самых знаменитых работ югославского архитектора Богдана Богдановича. Открыт в 1966 году. Мемориал представляет собой железобетонную конструкцию. Она представляет собой шестилепистковый абстрактный цветок. Под основанием цветка находится мемориальное помещение, на северной стене которого находится мемориальная табличка со стихами из поэмы хорватского поэта-антифашиста Ивана Горана Ковачича «Яма», написанной как протест против насилия войны. Замысел автора памятника был в том, чтобы не повторять ужасы, которые происходили на месте бывшего концлагеря, а чтобы наполнить пространство. Богданович хотел создать знак примирения, прекращения межнациональной кровной мести. Ссылки Памятник Каменный цветок
Jakovlje

Jakovlje je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Záhřebské župě. Nachází se asi 15 km severovýchodně od Zaprešiće a asi 30 km severozápadně od centra Záhřebu. V roce 2011 žilo v Jakovlje 2 572 obyvatel, v celé opčině pak 3 930 obyvatel. Součástí opčiny jsou celkem 3 trvale obydlené vesnice. Igrišće – 731 obyvatel Jakovlje – 2 572 obyvatel Kraljev Vrh – 627 obyvatel Blízko opčiny prochází dálnice A2, na níž se nachází stejnojmenná odpočívka Jakovlje. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jakovlje (Hrvatska) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jakovlje na Wikimedia Commons
Jakovlje

Jakovlje is a municipality in Croatia, in Zagreb County. In the 2011 census there were 3,930 inhabitants, in three settlements: Igrišće, population 731 Jakovlje, population 2,572 Kraljev Vrh, population 627 In the same census, a majority of the population were Croats. References External links Media related to Jakovlje at Wikimedia Commons
Jakovlje

Jakovlje es un municipio de Croacia en el condado de Zagreb. Geografía Se encuentra a una altitud de 175 m s. n. m. a 30,1 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 4012 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Igrišće - 751 Jakovlje - 2 623 Kraljev Vrh - 638 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Jakovlje (Zagreb)

Jakovlje est un village et une municipalité située dans le comitat de Zagreb, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 952 habitants, dont 98,33 % de Croates et le village seul comptait 2 622 habitants. Histoire Localités La municipalité de Jakovlje compte 3 localités : Igrišće Jakovlje Kraljev Vrh Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Jakovlje

Jakovlje je naseljeno mjesto i istoimena općina u Republici Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji. Zemljopis Općinu Jakovlje sačinjavaju tri naselja: Igrišće Jakovlje Kraljev Vrh Jakovlje se nalazi nadomak Hrvatskog zagorja, od Zagreba je udaljeno oko 30 km. Površina općine je 35,71 km² Stanovništvo 1991.: 3819 2001.: 3952 (Gustoća stanovništva: 111/km²) Po popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Jakovlje imala je 3952 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja: Igrišće – 669 Jakovlje – 2.622 Kraljev Vrh – 661 Uprava Poglavarstvo Općine Jakovlje: Načelnica općine: Sanja Borovec Zamjenik načelnice: Mario Hlad članovi: Marijan Capek iz Jakovlja Matej Jozak iz Jakovlja Članovi Općinskog vijeća s liste SDP-a i Udruge umirovljenika Općine Jakovlje su: Marijan Vrabec, Krunoslav Zorko, Ivan Bužinec i Ksenija Tomac (Štimac). Povijest Jakovlje u NOB Gospodarstvo Vatrogasna društva DVD Igrišće DVD Jakovlje DVD Kraljev Vrh Poznate osobe Marko Belinić - narodni heroj Ivan Krkač - narodni heroj Josip Gril - borac NOR-a Ivan Brcko - borac NOR-a. Rođen 1894. godine u Kraljevom Vrhu, poginuo 1944. u Zagrebu kao politički radnik NOB-a. Marko Šimunić - borac NOR-a. Rođen 1920. godine u Kraljevom Vrhu, poginuo 1944. godine u Ivancu kao intendant brigade "Braća Radić". Juraj Vodopija - borac NOR-a. Rođen 13. travnja 1921. godine u Jakovlju. Poginuo 1942 u logoru Jasenovac kao član KPJ. Ivan Ferenčak - sudionik Oktobarske revolucije Branko Tuđen - novinar Spomenici i znamenitosti Dvorac Jakovlje Park skulptura Jakovlje Obrazovanje Osnovna škola Jakovlje Područna škola Igrišće Područna škola Kraljev Vrh Kultura Folklorni ansambl "Kosta", Kraljev Vrh KUD Igrišće Šport NK Dinamo-Jakovlje NK Igrišće NK VRH Sportsko ribolovno društvo "Som" Sportski moto klub "Jakovlje" "Tuning Garage Prijatelj Na2" Taekwondo klub Jakovlje Lovačka udruga "Vepar" Jakovlje Izvori Vanjske poveznice
Jakovlje

Jakovlje falu és község Horvátországban Zágráb megyében. Közigazgatásilag Igrišće és Kraljev Vrh települések tartoznak hozzá. Fekvése Zágrábtól 16 km-re északnyugatra a Medvednica-hegység nyugati lábánál a megye északi határán fekszik. Története A Jakovlje nevű birtokot 1546-ban említik először, ekkor vásárolta meg ormosdi Székely Jakab. Későbbi birtokosai az Orsich, a Gottal, a Rauch, a Joszipovich és a Kronfeld családok voltak. A 18. században az Orsich család a Medvednica-hegység északi lejtőjén egy mesterséges dombon kastélyt épített. A dombot az uraság jobbágyai fáradságos munkával hordták össze a környező földekről. Később a tulajdonosok változásával a kastélyt többször átépítették. Jelenlegi formáját a harmadik nagyobb átépítéskor, az 1880-as földrengés után nyerte el. 1945 után a birtokot államosították, az épület pedig az enyészeté lett. 1972-ben a horvát képzőművészeti társaság vásárolta meg műterem és kiállítóhely céljára. A kastélyban ma kiállításokat rendeznek. A község első iskolája 1842-ben épült Kraljev Vrh településen a plébánia kezdeményezésére és költségén. Első tanítója Georgio Hervoj kántortanító volt és összesen 46 diák járt ide a környező Kraljev Vrh, Strmac, Pile, Slatine, Igrišće és Jakovlje településekről. Az 1880-as földrengésben az épület súlyosan megrongálódott. A falu birtokosa, plébánosa és a község összefogásával felépítették az új iskolát, melyben 1884-ben megindulhatott a tanítás. 1903-ban Jakovljén új iskolát építettek, mivel a régi épület a megnövekedett diákszámhoz már kicsinek bizonyult. Az 1930-as években iskola épült Igrišće faluban is, az azonban 1945-ben leégett. 1954 és 1973 között a közeli kastélyban folyt a tanítás, amikor felépült az új iskolaépület. A falunak 1857-ben 431, 1910-ben 1062 lakosa volt. Trianon előtt Zágráb vármegye Zágrábi járásához tartozott. Jakovlje 1993-ban az újonnan alapított azonos nevű község székhelye lett. 2011-ben 1253 lakosa volt. Lakosság Nevezetességei Jakovlje kastélyát az Orsich család építtette a 18. században. Eredetileg egyszintes téglalap alaprajzú épület volt, de a 18. század végén két oldalszárnnyal bővítették. Az 1880-as földrengés utáni átépítéskor a kastély középső részét historizáló díszítéssel látták el, a délnyugati főhomlokzatra pedig erkélyt építettek. A kastélyt eredetileg 1,4 hektár kiterjedésű, a 19. század második felében kialakított park övezte, melyhez bevezető vadgesztenye fasor, gazdasági épületek és konyhakert csatlakoztak. A bevezető félköríves út végén a kastély bal szárnya előtt szép virágágyás volt. Mindebből mára a fasor egy része és két platánfa maradt. Az épületben 1954-től iskola, 1973-tól képzőművészeti műterem működött és lakások voltak benne. Felújítás hiányában állaga fokozatosan romlott, ma igen rossz állapotban van. Források Jakovlje község hivatalos oldala Jakovlje története Az alapiskola honlapja A község kulturális és művészeti egyesületének honlapja Obad Mladen Sćitaroci: Kastélyok és történelmi kertek a horvátországi Zagorjében, Zágráb 1993. Jegyzetek
Comuna Jakovlje, Zagreb

Jakovlje este o comună în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de 3.930 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Jakovlje avea 3.930 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,65%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,15% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,28%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (1,09%). Pentru 0,74% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Яковле

Яковле (хорв. Jakovlje) — община Загребской жупании на севере Хорватии. География В общине Яковле находится три населённых пункта: Игришче Яковле Кральев Врх Яковле находится в историческом регионе Хорватское Загорье. В 27 км от Загреба. Площадь общины составляет 35,71 км². Демография В 1991 году население общины 3819 человек, а уже в 2001 — 3952 человек. По деревням: Правительство Глава общины — Санья Боровец (хорв. Sanja Borovec). Заместитель — Марио Хлад (хорв. Mario Hlad). В совете большинство мест занимают кандидаты от Социал-демократической партии Хорватии. Знаменитости Марко Белинич — народный герой, член антифашистского Сопротивления, коммунист. Иван Кркач — народный герой, партизан, коммунист. Иван Ференчак — герой Великой Октябрьской Социалистической революции. Бранко Туджен — журналист. Примечания
Јаковље (општина)

Јаковље је насељено место и седиште општине у Загребачкој жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазило се у саставу бивше велике општине Доња Стубица. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Јаковље је имала 3.930 становника, од чега у самом Јаковљу 2.572. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Јаковље је имало 2.586 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Jakovlje

Jakovlje är ett samhälle i Kroatien. Det ligger i länet Zagrebs län, i den norra delen av landet, 18 km nordväst om huvudstaden Zagreb. Jakovlje ligger 151 meter över havet och antalet invånare är 2 635. Terrängen runt Jakovlje är platt åt nordväst, men åt sydost är den kuperad. Runt Jakovlje är det tätbefolkat, med 343 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Zagreb - Centar, 18,0 km sydost om Jakovlje. Omgivningarna runt Jakovlje är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jakovlje.
Яковлє

Яковлє (хорв. Jakovlje) — населений пункт і громада в Загребській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 3 930 осіб. Населення самого поселення становило 2 572 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Яковлє, до громади також входять: Ігрище Кралєв Врх Клімат Середня річна температура становить 10,21 °C, середня максимальна – 24,44 °C, а середня мінімальна – -6,49 °C. Середня річна кількість опадів – 954 мм. Примітки
HOTO Tower

HOTO Business Tower is a modern business building in Zagreb, Croatia. It was built in 2004 as the first skyscraper after the Croatian War of Independence. It is located to the west of the Savska street, between the Cibona Tower and Zagrepčanka. It is about 64.5 m high and has 17 floors above ground and four levels underground. With a NLA of approximately 15.400 m2, and 250 parking lots in the underground garage, it is one of the biggest business towers in Zagreb. The tower was housing the offices of T-Hrvatski Telekom, the Croatian branch of T-com, for about 10 years. The building was acquired by the SIGNA Property Funds in 2007. Today it is the modern office building, available for lease of modern and representative A - class office spaces in the near proximity to the very center of Zagreb. See also List of tallest buildings in Croatia External links HOTO at Emporis HOTO Group
HOTO Business Tower

HOTO Business Tower je prvi neboder izgrađen od osamostaljenja Hrvatske. Neboder je izgrađen 2004. godine i nalazi se na zapadnoj strani Savske ceste, između Zagrepčanke i Ciboninog tornja. Neboder je trebao imati 22 kata i visinu od 90 m ali su njegove dimenzije smanjene zbog nedostatka parkirnog prostora. Oko deset godina u HOTO Toweru su bili uredi Hrvatskog telekoma. Vanjske poveznice
HOTO-toren

De HOTO-toren (HOTO toranj) is de eerste naoorlogse wolkenkrabber in de Kroatische hoofdstad Zagreb. De HOTO toren werd in 2004 gebouwd en staat tussen de Cibonatoren en de Zagrepčanka. Het gebouw is ongeveer 60 meter hoog en heeft 17 verdiepingen. In eerste instantie zou het gebouw 22 verdiepingen krijgen, en een hoogte van 90 meter. Deze plannen werden gewijzigd in verband met gebrek aan parkeerplaatsen. Binnen het gebouw zitten de kantoren van T-Mobile en Deutsche Telekom.
Stolp HOTO

Poslovni stolp HOTO je moderna poslovna zgradba v Zagrebu na Hrvaškem. Zgrajena je bila leta 2004 kot prvi nebotičnik po hrvaški vojni za neodvisnost. Nahaja se zahodno od Savske ulice, med stolpom Cibonin in stavbo Zagrepčanka. Visok je približno 64,5 m in ima 17 nadzemnih etaž in 4 etaže pod zemljo. S površino 15.400 m² in 250 parkirišči v podzemni garaži je eden največjih poslovnih stolpov v Zagrebu. V stolpu so bile približno 10 let pisarne T-Hrvatskega Telekoma, hrvaške podružnice T-coma. Stavbo je družba SIGNA Property Fund kupila leta 2007. Danes je to moderna poslovna stavba, ki je na voljo za najem sodobnih in reprezentativnih pisarniških prostorov razreda A v neposredni bližini samega centra Zagreba. Glej tudi Seznam najvišjih zgradb na Hrvaškem
HOTO business tower

HOTO Business Tower — будівля в Загребі, Хорватія. Побудована в 2004 році як перший хмарочос після хорватської війни за незалежність. Розташована на захід від вулиці Савської (Savska), між Вежею Цибона і Загрепчанкою. Має близько 64,5 м у висоту і 17 рівнів. Він повинен був мати 22 рівні і висоту 90 метрів, але його було зменшено, бо не вистачало місць для паркування. У вежі знаходяться службові приміщення T-Hrvatski Telekom, хорватської філії T-com. Посилання HOTO at Emporis [Архівовано 30 вересня 2007 у Wayback Machine.] HOTO Group [Архівовано 15 травня 2021 у Wayback Machine.]
Арка на Сергиите

Арката на Сергиите (на латински: Arcus Sergii; на хърватски: Slavoluk Sergijevaca) е древноримска триумфална арка в Пула, Хърватия. Високата 8 метра арка е построена след битката при Акциум около 30 пр.н.е. от Салвия Постума Сергия с частни средства като паметник за нейните 3 братя от рода Сергии. През тази врата е минавал пътят Виа Флавия от Аквилея и Триест към площада на форума. В къща до арката през 1904-1905 г. е живял ирландският писател Джеймс Джойс, работил в Пула като учител по английски. Източници Литература Turner, J. (2 януари 1996). Grove Dictionary of Art. Oxford University Press. ISBN 0-19-517068-7
Arch of the Sergii

Arch of the Sergii (Croatian: Slavoluk Sergijevaca; Italian: Arco dei Sergi) is an Ancient Roman triumphal arch located in Pula, Croatia. The arch commemorates three members of the Sergii family, specifically Lucius Sergius Lepidus, a tribune serving in the twenty-ninth legion that participated in the Battle of Actium and disbanded in 27 BC. This suggests an approximate date of construction: 29–27 BC. The arch stood behind the original naval gate of the early Roman colony. The Sergii were a powerful family of officials in the colony and retained their power for centuries. History The honorary triumphal arch, originally a city gate, was erected as a symbol of the victory at Actium. As the main inscription proclaims, it was paid for by the wife of Lepidus, Salvia Postuma Sergia. Both of their names are carved in the stone along with Lucius Sergius and Gaius Sergius, the honoree's father and uncle respectively. In its original form, statues of the two elders flanked Lepidus on both sides on the top of the arch. On either side of the inscription, a frieze depicts cupids, garlands and bucrania. This small arch with pairs of crenelated Corinthian columns and winged victories in the spandrels, was built on the facade of a gate (Porta Aurea) in the walls, so the part, visible from the town-side, was decorated. The decoration is late hellenistic, with major Asia Minor influences. The low relief on the frieze represents a scene with a war chariot drawn by horses. This arch has attracted the attention of many artists, including Michelangelo and Piranesi. Bibliography Turner, J. (January 2, 1996). Grove Dictionary of Art. Oxford University Press. ISBN 0195170687. References External links Matronly Patrons in the Early Roman Empire - the case of Salvia Postuma by Margaret L. Woodhull in Women's Influence on Classical Civilization (Routledge, 2004) [pp.75-91] Funery Monuments - Arch of the Sergii in chapter 7 (The Pax Augusta in the West) of A History of Roman Art, Enhanced Edition (Cengage Learning, 2010) by Fred Kleiner [pp.99-100]
Arco de los Sergios

El arco de los Sergios es un arco triunfal romano de finales del siglo I a. C. construido adosado a la muralla de la ciudad de la antigua Colonia Pietas Iulia Pola Pollentia Herculanea (Pula, Croacia). Historia y descripción Este arco triunfal fue construido a expensas de Salvia Postumia, tal como indica la inscripción dedicatoria del monumento​ en honor de su esposo Lucio Sergio Lépido, edil de la colonia y Tribunus militum de la Legio XXIX, que participó en el bando de Octavio en la batalla de Actium de 30 a. C. y fue disuelta poco después, antes de 27 a. C., y de sus parientes Lucio Sergio, hijo de Cayo, edil y duoviro de la colonia, y de Cneo Sergio, hijo de cayo, hermano del anterior, edil y duoviro quinquenal de la misma colonia. Esto indica que los Sergios eran una de las familias más prominentes de la Pula romana y que habían unido sus destino en la última guerra civil romana entre Marco Antonio y Octavio a este último, lo que les reportó la riqueza y el prestigio suficientes como para erigir este arco Su edificación se atribuye al período comprendido entre los años 25 y 10 a. C.​ El arco fue construido adosado a la perte interior de una de las puerta de la muralla de ciudad, conocida con el nombre de Porta Aurea, por lo que solamente esta decorado por el lado que mira al interior del tejido urbano, mientras que el lado exterior está acabado de forma rústica, ya que no estaba pensado para ser visto, lo que ocurre en la actualidad después de que en 1829 la puerta y parte de la muralla fueran demolidas. Tiene un único vano de 8 m de altura por 4,5 m de ancho. Esta flanqueado por dos parejas de columnas de orden corintio adosadas a la obra, de la que sobresalen las 3/4 partes de su circunferencia, y soportan un entablamento donde se encuentran colocadas las tres inscripciones de dedicatoria. Por encima, en la cornisa sobresalen tres basas sobre las que se supone que se colocaron las tres estatuas de los Sergios honrados con este monumento. La decoración se completa con relieves con Victorias aladas en las pechinas de los arcos, en el friso con cupidos, guirnaldas y bucráneos sobre los pares de columnas, por pámpanos con racimos en las partes verticales del arco y en el intradós por un entramado romboidal con flores hexapétalas y octopétalas, y en la clave del arco aparece un medallón con un ágila, el emblema de Júpiter y Roma por antonomasia, cazando una serpiente, que, tal vez, representa al Egipto de Cleopatra, la amante y aliada del derrotado Marco Antonio. Este arco ha inspirado a numerosos artistas, particularmente a Miguel Ángel. Galería Notas Bibliografía Véase también Templo de Augusto Anfiteatro romano de Pula Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Arco de los Sergios.
Arc des Sergii

L'Arc des Sergii est un arc de triomphe romain antique situé à Pula, en Croatie. L'arc commémore trois frères de la famille Sergii, notamment Lucius Sergius Lepidus, un tribun ayant servi dans la vingt-neuvième Légion romaine et ayant participé à la bataille d'Actium et dissoute en 27 av. J.-C. Cela suggère une date approximative de construction vers 29-27 av. J.-C. L'arc se trouvait derrière la porte navale originale de la première colonie romaine. Les Sergii constituaient une puissante famille de fonctionnaires de la colonie et conservèrent leur pouvoir pendant des siècles . Histoire L'arc de triomphe honoraire, à l'origine une porte de la ville, a été érigé en symbole de la victoire à Actium. Comme le proclame l'inscription principale, elle a été payée par l'épouse de Lepidus, Salvia Postuma Sergia, sœur des trois frères. Les deux noms sont gravés dans la pierre avec Lucius Sergius et Gaius Sergius, respectivement le père et l'oncle du lauréat. Dans sa forme originale, des statues des deux aînés encadraient Lepidus des deux côtés au sommet de l'arc. De part et d'autre de l'inscription, une frise représente des amours, des guirlandes et des bucranes . Cette petite arche avec ses paires de colonnes corinthiennes crénelées et des victoires ailées dans les écoinçons a été construite sur la façade d’une porte (Porta Aurea) dans les murs, visible de la ville. Elle était donc décorée. La décoration est de style hellénistique tardif, avec des influences majeures d'Asie Mineure. Le bas relief de la frise représente une scène avec un char de guerre tiré par des chevaux. Cet arc a attiré l'attention de nombreux artistes, comme Michel-Ange . Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Arch of the Sergii » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Bibliographie (en) J. Turner, Grove Dictionary of Art, Oxford University Press, 1996, 13 p. (ISBN 978-0-19-517068-9) Liens externes Matrones dans le Premier Empire Romain - Le cas de Salvia Postuma par Margaret L. Woodhull dans Influence des femmes sur la civilisation classique (Routledge, 2004) [pp. 75–91] Funery Monuments - Arch of the Sergii au chapitre 7 (La Pax Augusta à l'ouest) de Une histoire de l'art romain, Édition améliorée (Cengage Learning, 2010) de Fred Kleiner [pp. 99–100] Articles connexes Liste des arcs romains Amphithéâtre de Pula Temple d'Auguste (Pula) Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Rome antique Portail de la Croatie