NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vis (mesto)

Vis je ribiško mesto in pristanišče na severovzhodni obali istoimenskega otoka ter istoimenska občina s statusom mesta (hrv. Grad Vis), ki zavzena vzhodni del istoimenskega otoka in spada v Splitsko-dalmatinsko županijo. Geografija Mesto leži na koncu Viškega zaliva. Ustanovili so ga Grki leta 397 pr. n. št. V antiki se je imenoval Issa. Mestece, ki leži na koncu zaliva znanega po lepih plažah je v loku razpotegnjeno ob obali od starega dela Kut do novejšega Luka. Kraj je s trajektno linijo povezan s Splitom. S Komižo na nasprotni strani otoka ga povezujeta dve cesti. Pristanišče leži v dnu širokega zaliva. V pristanišču sta dva pomola. Na krajšem pomolu so uradi carine. Na dlajšem, okoli 100 metrov dolgem pomolu, na koncu katerega stoji svetilnik pa pristaja trajekt. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: B Bl 5s. Pristanišče je odprto burji in jugu, ki tu piha z vzhoda. Gospodarstvo Prebivalci se ukvarjajo z turizmom, poljedelstvom, ribolovm in vinogradništvom. Prebivalstvo Zgodovina Antična Issa je bila zgrajena terasasto na današnjem mestnem področju Gradin ob severozahodnem robu obale na koncu Viškega zaliva in je bila utrjena z obrambnim zidom, ki se je delno ohranil. V južnem delu antičnega naselja so bile v 1.stol. zgrajene terme, od katerih so danes vidni ostanki zidov in mozaiki. Na polotoku Prirovo je bilo rimsko gledališče, verjetno zgrajeno na ruševinah starejšega grškega gledališča. Danes na tem mestu stoji frančiškanski samostan s cerkvijo zgrajen v 16. stoletju. Iz časov antične Isse sta se ohranili dve nekropoli. Ena se nahaja na lokaciji Mrtvilo, jugozahodno od antičnega obrambnega zida, druga pa v tako imenovanem "Angleškem pristanišču", severovzhodno od mestnega obzidja. Današnje naselje je nastalo s spojitvijo dveh manjših naselij Luke na zahodu in Kuta na vzhodu zaliva. Starejše ohranjene zgradbe v Visu so pretežno iz 16. in 17. stol., med njimi so najbolj opazne: renesančna palača Gariboldi (1552), hiša imenovana Jakša in hiša Dojmi - Delupis v kateri je zbirka antičnih arheoloških najdb. V 17. stol. je bil Vis utrjen s štirimi obrambnimi stolpi, ki jih je 1615 pričel graditi mojster Vinko Perasti. Cerkev Gospe od Spilica je bila postavljena okoli leta 1500. V Luki stoji cerkev sv. Duha, zgrajena v začetku 17. stol., v Kotu, pa cerkev sv. Ciprijana iz 16. stol. in 1742 preurejena v baročnem slogu. Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Turistični portal Visa
Šodolovci

Šodolovci (srbsky Шодоловци, maďarsky Sodolovce) jsou vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Osijecko-baranjské župě. Nachází se asi 19 km jihozápadně od Osijeku. V roce 2011 žilo v Šodolovcích 338 obyvatel, v celé opčině pak 1 653 obyvatel. Naprostou národnostní většinu (82,58 % obyvatelstva) tvoří Srbové. Součástí opčiny je celkem sedm trvale obydlených vesnic. Ačkoliv je střediskem opčiny vesnice Šodolovci s 338 obyvateli, jejím největším sídlem je Silaš se 476 obyvateli a Šodolovci jsou až druhou největší vesnicí. Ada – 200 obyvatel Koprivna – 113 obyvatel Palača – 241 obyvatel Paulin Dvor – 76 obyvatel Petrova Slatina – 209 obyvatel Silaš – 476 obyvatel Šodolovci – 338 obyvatel Katastrální území opčiny se skládá ze dvou částí, které jsou od sebe odděleny vesnicí Laslovo, patřící k opčině Ernestinovo. Opčinou prochází státní silnice D518 a župní silnice Ž4109, Ž4121, Ž4122 a Ž4130. Ve vesnici Paulin Dvor patřící k opčině Šodolovci se dne 11. prosince 1991 odehrál masakr, při němž členové chorvatské armády zavraždili celkem 19 lidí, z toho 18 Srbů a jednoho Maďara. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Šodolovci na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Šodolovci na Wikimedia Commons
Šodolovci

Šodolovci es un municipio de Croacia en el condado de Osijek-Baranya. Geografía Se encuentra a una altitud de 86 m s. n. m. a 258 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 1 653 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Ada - 200 Koprivna - 113 Palača - 241 Paulin Dvor - 76 Petrova Slatina - 209 Silaš - 476 Šodolovci - 388 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Šodolovci

Šodolovci (serbe : Шодоловци) est un village et une municipalité située en Slavonie, dans le comitat d'Osijek-Baranja, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 955 habitants, dont 84,55 % de Serbes et de 12,28 % de Croates ; le village seul comptait 365 habitants. Histoire Localités La municipalité de Šodolovci compte 7 localités : Ada Koprivna Palača Paulin Dvor Petrova Slatina Silaš Šodolovci Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Serbes de Croatie Conseil conjoint des municipalités Portail de la Croatie
Šodolovci

Šodolovci (srp. ćir. Шодоловци; mađ. Páznán), su naselje i općina u istočnoj Hrvatskoj. Nalazi se u Osječko-baranjskoj županiji. Općinu Šodolovci čini 7 naselja koja su na popisu 2011. godine sveukupno brojila 1653 stanovnika. Suvremena općina osnovana je 1997. godine na temelju odluke prijelazne uprave UNTAES kako bi se srpskoj nacionalnoj manjini u Podunavlju osigurala zastupljenost u lokalnoj samoupravi. Zemljopis Namjera UNTAES-a da osigura etničku zastupljenost srpske zajednice u lokalnoj samoupravi dovela i do stvaranja administrativnog područja koje nije u potpunosti funkcionalno integrirano te se općina sastoji od dva odvojena dijela, istočne eksklave koju čine naselja Silaš i Ada (koja su i sama povezana glavnim putom koji prolazi kroz naselje Korođ u drugoj županiji) te zapadnog glavnog dijela općine (u kojem naselja Ada i Paulin Dvor funkcionalno povezani putovima koji prolaze kroz druge općine). Stanovništvo Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, općina Šodolovci imala je ukupno 1.653 stanovnika, od toga: Srba 1.365 (82,58%), Hrvata 248 (15,00%), Crnogoraca 6 (0,36%), Mađara 7 (0,42%), Slovenaca 3 (0,18%), Nijemaca 2 (0,12%), Talijana 1 (0,06%), Rusina 1 (0,06%) i ostali 2 (0,12%), izjasnili se u smislu vjerske pripadnosti 2 (0,12%), neraspoređeni 1 (0,06%), neizjašnjeni 15 (0,91%). Samo naselje Šodolovci po popisu iz 2011. godine je imalo 338 stanovnika. Uprava Općinska naselja Naselja u sastavu općine: Ada Koprivna Palača Paulin Dvor Petrova Slatina Silaš Šodolovci Povijest Gospodarstvo Poznate osobe Spomenici i znamenitosti Obrazovanje Kultura Šport NK Hajduk Veljko Šodolovci (3. ŽNL Osječko-baranjska, 2008./09.) Izvori Državni zavod za statistiku Vanjske poveznice Osječko-baranjska županija - Općina Šodolovaci
Comuna Šodolovci, Osijek-Baranja

Šodolovci (sârbă Шодоловци) este o comună în cantonul Osijek-Baranja, Croația, având o populație de 1.653 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Šodolovci avea 1.653 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (82,58%) erau sârbi, cu o minoritate de croați (15,0%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,97% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (81,37%) erau ortodocși, existând și minorități de catolici (14,76%) și persoane fără religie și atei (1,75%). Pentru 1,51% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Шодоловци

Шодоловци (хорв. Šodolovci) — община и населённый пункт в Хорватии. Община Шодоловци находится в восточной части Хорватии в Осиецко-Бараньской жупании. Община располагается в 18 км от города Осиек. География В состав общины входят следующие населённые пункты (данные о населении на 2011 год): Шодоловци — 338 чел. Силаш — 476 чел. Палача — 241 чел. Петрова Слатина — 209 чел. Ада — 200 чел. Копривна — 113 чел. Паулин Двор — 76 чел. Демография Население общины составляет 1 653 человека по переписи 2011 года. Национальный состав выглядит следующим образом: 82,58 % сербы — 1 365 чел. 15,00 % хорваты — 248 чел. 0,29 % венгры — 7 чел. 0,29 % албанцы — 7 чел. Города-побратимы Вагенинген Примечания Ссылки Информация об общине на сайте Осиецко-Бараньской жупании sodolovci.hr
Шодоловци

Шодоловци су насељено место и седиште општине у источној Славонији, у Осјечко-барањској жупанији, Република Хрватска. Према резултатима пописа из 2021. у општини је живело 1.217 становника, а у самом насељу је живело 267 становникa. Историја Шодоловци су колонистичко насеље које је основано након Првог светског рата на грофовском поседу. Његови становници су били колонисти и српски добровољци. Месни учитељ септембра 1934. године био је Васа Дабић, са службом од 1932. године. Поред Дабића службовали су у месту још учитељски кадрови: Светозар Добријевић (1934-1939), Аница Млинарић (1935), и други. До нове територијалне организације у Хрватској, подручје Шодоловаца припадало је старој општини Осијек. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Шодоловци је имала 1.653 становника, од чега у самим Шодоловцима 338. На попису становништва 1991. године, насељено место Шодоловци је имало 486 становника, следећег националног састава: Референце Литература Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе Општина Шодоловци
Šodolovci

Šodolovci (serbiska: Шодоловци) är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Baranja, i den östra delen av landet, 210 km öster om huvudstaden Zagreb. Šodolovci ligger 86 meter över havet och antalet invånare är 1 955. Terrängen runt Šodolovci är mycket platt. Runt Šodolovci är det glesbefolkat, med 14 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Osijek, 17,7 km norr om Šodolovci. Trakten runt Šodolovci består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Šodolovci.
Шодоловці

Шодоловці (хорв. Šodolovci) – громада і населений пункт в Осієцько-Баранській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 653 осіб. Населення самого поселення становило 338 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Шодоловці, до громади також входять: Ада Копривна Палача Паулин Двор Петрова Слатина Силаш Клімат Середня річна температура становить 11,05°C, середня максимальна – 25,49°C, а середня мінімальна – -6,19°C. Середня річна кількість опадів – 674 мм. Примітки
Brodogradilište Split

Brodogradilište Split ou BrodoSplit est une entreprise de construction navale croate basé à Split, en Croatie et fondée en 1922. L'État croate est actionnaire majoritaire de BrodoSplit. La société emploie 4 000 personnes. Les navires Isabelle, MS Gabriella, Amorella, Piana (navire), MS Crown of Scandinavia, MS Viking Cinderella, Euroway (...) ont été bâtis dans ce chantier naval. Le chantier produit actuellement majoritairement des pétroliers. Le chantier est également le constructeur du Flying Clipper, réplique modernisée du France II et plus grand voilier traditionnel actuel. Notes et références Liens externes (hr + en) Site officiel Portail des entreprises Portail du monde maritime Portail de la Croatie
Brodosplit

Brodosplit je ena izmed največjih hrvaških ladjedelnic, nahaja se v bližini mesta Split v Dalmaciji. V okolici Splita so gradili ladje že tisočletja. Predhodnica trenutne družbe, delniška družba Brodogradilišta Split A.D. / Jadranska brodogradilišta A.D., je bila ustanovljena leta 1922, z združitvijo več manjših lokalnih ladjedelnic in s kapitalskim vložkom Ateliers et Chantiers de la Loire. Na trenutni lokaciji se nahaja od leta 1932. V drugi polovici 20. stoletja je postala ena izmed največjih hrvaških ladjedelnic. Brodosplit je bila delniška družba, večino delnic je imela v lasti hrvaška vlada, pozneje je bila privatizirana (prevzela jo je DIV) in prestrukturirana. V preteklosti je imel skoraj 4.000 zaposlenih, danes okrog 2.300. Brodosplit lahko gradi ladje do 280 dolžine in nosilnosti do 166 000 ton. Do danes so dobavili okrog 350 plovil s skupno nosilnostjo 9 milijonov ton. Večinoma gradijo tankerje, kontejnerske ladje, ladje za razsuti tovor in potniške ladje. 80 % ladij izvozijo. Divizija »BSO - Brodogradilište specijalnih objekata« načrtuje specializirana plovila, kot so fregate, patruljne ladje, podmornice in drugo. BSO izdeluju tudi luksuzne jahte, majhne potniške križarke, raziskovalna plovila, katamarane in trajekte (npr. Jadran). Med leti 1988/1994 so zgradili štiri velike 34.384 RT trajekte za Viking Line: Amorella, Isabella, Gabriella in Crown of Scandinavia. Posebnost sta dva tankerja za grške stranke, ki sta kombinacija tankerja in Ro-Ro ladje. Številka 469 je tanker za sok s kapaciteto 32.000.000 litrov v 14 hlajenih in steriliziranih rezervoarjih. Te vrste plovil izdelujejo samo na Hrvaškem in na Norveškem. Številka 468 je 180 metrov dolgo Ro-Pax plovilo za francoskega SNCM. Ima parkirne prostore dolžine 25000 in kapaicteto 750 potnikov. S prodajno ceno $150 milijonov je najdražja ladja kdajkoli zgrajena na Hrvaškem Leta 2013 so zgradili dve ladji za prevoz velikih in težkih tovorov. Sta 152 metrov dolgi in 27 metrov široki, z nosilnostjo 14.000 ton. Na palubi sta dva velika žerjava Huisman, vsak s kapacitet 1500 ton. Glej tudi Ladjedelnica 3. Maj Ladjedelnica Uljanik Sklici in reference Zunanje povezave Brodosplit (hrvaško)
Brodosplit

Brodosplit, officiellt Brodograđevna industrija Split d.d., är ett skeppsvarv i Split i Kroatien. Det grundades år 1922 och är Kroatiens största skeppsvarv. Varvet är beläget på Splitshalvöns norra sida och har sedan tillkomsten tillverkat över 350 fartyg med en dödvikt på över 10 miljoner ton. I varvets produktsortiment ingår bland annat tankfartyg, färjor och kryssningsfartyg. Drygt 80 % av produktionen exporteras till utlandet. Historik Brodosplit grundades år 1922 genom sammanslagning av flera mindre skeppsvarv som fanns i Split och närområdet. Från år 1932 ligger skeppsvarvet vid Kaštelaviken i den norra delen av Split halvön. I samband med Kroatiens utträde ur Jugoslavien i början av 1990-talet och införandet av marknadsekonomi ombildades skeppsvarvet till ett aktiebolag med den kroatiska staten som största ägare. Antalet anställda uppgick vid tiden till drygt 4 000 personer och varvet var en stor och viktigt arbetsgivare i Split. I samband med omstrukturering sålde staten år 2013 sitt aktieinnehav till det kroatiska tillverkningsföretaget DIV. Med anledning av effektivisering och anpassning till marknadsläget nästan halverades antalet anställda vid varvet nästkommande år. Lista över fartyg tillverkade av Brodosplit (urval) M/S Crown of Scandinavia (1994) M/S Gabriella (1991) M/S Isabelle (1989) M/S Amorella (1988) Referenser Noter
Brodosplit

|logo_alt= |footnotes= |logo_caption= |logo_padding= |logo_size= Бродоспліт (хорв. Brodosplit) — суднобудівне підприємство у місті Спліт, найбільша корабельня Хорватії. Виробляє військові та цивільні судна (танкери, пороми, пасажирські кораблі тощо). Розташоване в Каштеланській бухті, на північній стороні Сплітського півострова, на площі 560 000 кв. м., у надзвичайно вдалому місці для виготовлення кораблів, поблизу міських вантажного та пасажирського портів і за 20 км від Сплітського аеропорту. Назва походить від початкової хорватської назви підприємства «Корабельня Спліт» (хорв. Brodogradilište Split). Історія Фірму засновано 1922 року шляхом злиття місцевих корабелень і розташовано в теперішньому місці з 1932 року. Завдяки значному розвитку в другій половині ХХ століття завод перетворився на одне з найбільших суднобудівних підприємств Хорватії. За часів комуністичної Хорватії у складі комуністичної Югославії на цій корабельні, яка тоді називалася «Brodogradilište specijalnih objekata» (судноверф спеціальних об'єктів), будувалися підводні човни ВМС Югославії, розроблені Загребським інститутом судноплавства (Бродарський інститут). Після розпаду Югославії «Бродоспліт» став акціонерним товариством, власником контрольного пакета акцій якого є уряд Хорватії. На підприємстві працювало майже 4000 осіб, воно зажило слави досвідченого проектувальника і будівника широкого спектра суден для міжнародного ринку та дизельних двигунів, що отримали ліцензію на двигун B&W (MAN). 2013 року корабельню було приватизовано і її придбала хорватська виробнича компанія «DIV» в надії на капітальну реструктуризацію та оптимізацію. Кількість працівників скоротилася до 2300. Див. також Brodospas Примітки Посилання Офіційний сайт
Cathedral of the Annunciation, Gospić

The Cathedral of the Annunciation of Mary (Croatian: Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije) also called Gospić Cathedral is a Catholic church in the city of Gospić in Croatia, seat of the Diocese of Gospić-Senj. The current cathedral was built between 1781 and 1783 in Baroque style. During the Croatian War of Independence on September 15, 1991, the church burned down: the roof and the top of the tower burned completely, while the interior of the church was damaged by fire. The reconstruction began in 1992 and ended in 1999. On May 25, 2000, with the Bull "Ad christifidelium spirituali" Pope John Paul II erected the Diocese of Gospić-Senj, while bringing the church to the status of a cathedral. See also Roman Catholicism in Croatia List of cathedrals in Croatia References
Catedral de la Anunciación de la Virgen María (Gospić)

La Catedral de la Anunciación de la Virgen María​ o simplemente Catedral de Gospić (en croata: Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije) Es un templo católico de la ciudad de Gospić en Croacia, y la sede de la diócesis de Gospić-Senj.​ La actual catedral fue construida entre 1781 y 1783 en estilo barroco. Durante la guerra de Yugoslavia, el 15 de septiembre de 1991, la iglesia se incendió: el techo y la parte superior de la torre se quemaron por completo, mientras que el interior de la iglesia fue dañado por el fuego. La reconstrucción se inició en 1992 y terminó en 1999. El 25 de mayo de 2000, con la bula "Ad Christifidelium spirituali", el Papa Juan Pablo II erigió la Diócesis de Gospić-Mark, elevando al mismo tiempo la iglesia al estatus de Catedral. Véase también Iglesia católica Catedral de la Anunciación Referencias
Gospićka katedrala

Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije u Gospiću postala je katoličkom katedralnom crkvom 25. svibnja 2000. godine osnutkom Gospićko-senjske biskupije. Prvotno kao župna crkva, današnja Katedrala izgrađena je između 1781. do 1783. godine u baroknom klasicizmu i primjer je tipizirane krajiške crkve 18. stoljeća. Tijekom Domovinskog rata crkva je bila metom napada, a 15. rujna 1991. bila je i zapaljena. Tom su prilikom izgorjeli krov i kapa zvonika s unutrašnjošću, a zvona su rastopljena, dok je unutrašnjost Katedrale bila oštećena paljevinom. Obnova je počela tijekom Domovinskog rata, pred Božić 1992. godine pokrivena je. Dobrim je dijelom završena do 22. srpnja 1999. godine. Povezani članci Crkvena arhitektura u Hrvatskoj Katoličanstvo u Hrvata Izvori Gospićki glazbeni festival - O crkvama Grad Gospić - Biskupija
Angyali üdvözlet székesegyház (Gospić)

Az Angyali üdvözlet székesegyház vagy Gospići székesegyház (horvátul: Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije) a Gospić-Zenggi egyházmegye székhelyéül szolgáló templom a horvátországi Gospić településen. Története A jelenleg is látható székesegyházat, eredetileg plébániatemplomot, 1781 és 1783 között emelték barokk klasszicizmus stílusban. 1991. szeptember 15-én, a jugoszláv háborúk során a templomot felgyújtották. A templomtető és a torony teteje teljesen leégett, a harangok elolvadtak, a belső is megsérült a tűzben. A rekonstrukció 1992-ben kezdődött és 1999-ig tartott. 2000. május 25-én „Ad christifidelium spirituali” című bullájával II. János Pál pápa megalapította a Gospić-Zenggi egyházmegyét, amelynek ez a templom lett a székhelye, megkapva a székesegyház státuszt. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Cathedral of the Annunciation, Gospić című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Gospićki glazbeni festival - O crkvama Grad Gospić - Biskupija
Cattedrale dell'Annunciazione della Beata Vergine Maria (Gospić)

La cattedrale dell'Annunciazione della Beata Vergine Maria (in croato Katedrala Navijestenja Blažene Djevice Marije) è la cattedrale cattolica della città di Gospić, in Croazia, e sede della diocesi di Gospić-Segna Storia L'attuale cattedrale è stata costruita tra il 1781 ed il 1783 in stile barocco. Durante la guerra di Jugoslavia, il 15 settembre 1991, la chiesa è andata in fiamme: il tetto e la parte superiore della torre sono bruciati completamente mentre l'interno della chiesa è stato danneggiato dall'incendio. La ricostruzione ha avuto inizio nel 1992 per concludersi nel 1999. Il 25 maggio 2000, con la bolla Ad Christifidelium spirituali, papa Giovanni Paolo II ha eretto la diocesi di Gospić-Segna, elevando contestualmente la chiesa a cattedrale della nuova diocesi. Note Voci correlate Cattedrali in Croazia Chiesa cattolica in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale dell'Annunciazione della Beata Vergine Maria Collegamenti esterni (HR) Sito della diocesi di Gospić-Segna, su gospicko-senjska-biskupija.hr. (EN) Cattedrale dell'Annunciazione della Beata Vergine Maria, su GCatholic.org.
Katedra Zwiastowania Najświętszej Maryi Panny w Gospiciu

Katedra Zwiastowania Najświętszej Maryi Panny w Gospiciu (chor. Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije u Gospiću) – od 25 maja 2000 roku główna świątynia rzymskokatolickiej diecezji gospicko-seńskiej w Chorwacji. Pierwotnie kościół parafialny, dzisiejsza katedra została zbudowana w latach 1781–1783 w stylu barokowo-klasycystycznym, jako typowy kościół Pogranicza Wojskowego XVIII wieku. W czasie wojny w Chorwacji kościół był celem ataków, a 15 września 1991 roku został podpalony. Przy tej okazji, został spalony dach i dzwonnice, a dzwony stopiły się, podczas gdy wnętrze katedry zostało uszkodzone w wyniku pożaru. Rekonstrukcja rozpoczęła się podczas wojny, przed Bożym Narodzeniem w 1992 roku świątynia została pokryta dachem. Odbudowa zakończyła się w święto św. Marii Magdaleny w 1999 roku. Bibliografia Informacje o katedrze
Госпичский собор

Собор Благовещения Пресвятой Девы Марии (хорв. Katedrala Navještenja Blažene Djevice Marije), Госпичский собор — католический собор в городе Госпич, Хорватия. Кафедральный собор епархии Госпич-Сень, памятник архитектуры. Здание приходской церкви в Госпиче было построено в 1781—1783 годах в стиле барокко с элементами классицизма. Здание церкви серьёзно пострадало в ходе войны в Хорватии, Госпич оказался на линии фронта между хорватскими частями и отрядами самопровозглашённой Сербской Краины. 15 сентября 1991 года после обстрела в здании вспыхнул пожар, нанесший значительный ущерб церкви. Реставрация началась ещё до окончания войны, полностью завершена к 1999 году. 25 мая 2000 года церковь получила статус кафедрального собора вновь образованной епархии Госпич-Сень. Ссылки Собор на сайте gcatholic.org Gospić (хорв.) О соборе на сайте епархии (хорв.) (недоступная ссылка)
Katedralen i Gospić

Katedralen i Gospić är en katedral i staden Gospić i Kroatien och är säte för biskopen av stiftet Gospić-Senj. Tidigare var katedralen en församlingskyrka i Rijekas ärkestift men blev säte för ett eget stift inom den romersk-katolska kyrkan i Kroatien den 25 maj 2000. Katedralen byggdes mellan 1781 och 1783 och är utförd i barockstil. Katedralen skadades under det kroatiska självständighetskriget (1991-1995) men har reparerats och stod klar 1999.