NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Loparo

Loparo (in croato Lopar) è un comune croato di 1 247 abitanti che si estende sull'isola di Arbe, appartenente alla regione litoraneo-montana. È diventato comune nel 2006. Storia Loparo è considerata il luogo di origine di san Marino che ha dato il nome all'omonima Repubblica, anche se di lui rimangono tracce solo per un grande ritratto all'entrata del paese, il nome di una spiaggia e quello di un campeggio. Geografia fisica L'abitato di Loparo è circondato da una folta vegetazione caratterizzata dalla presenza di pini ed arbusti di macchia mediterranea. Una peculiarità di Loparo è quella di possedere spiagge sabbiose, assenti o quasi nel resto dell'isola e rare nell'intera Croazia. Le spiagge si dividono tra le più affollate Paradiso (detta anche di San Marino, Rajska plaža in croato), l'adiacente Livačina e Kastelina, e le tranquille Stolac, Sahara, Dubac-Sturic e Ciganka. In buona parte di queste è consentito il naturismo. Una strada collega Loparo ad Arbe, capoluogo dell'isola omonima passando per una valle, un tratto panoramico ed altri centri abitati. Nelle immediate vicinanze si trova l'isola Calva, dove nel 1948 fu istituito un campo di concentramento per "rieducare" gli oppositori al regime titino. L'isola venne successivamente riutilizzata come carcere per criminali comuni fino al 1988 quando il carcere venne chiuso definitivamente, oggi è visitabile, anche se in stato di completo abbandono. Sulla vicina isola di san Gregorio ,invece, era situato il campo di concentramento per le donne. Società Etnie e minoranze linguistiche Geografia antropica Località Il comune di Loparo è costituito da un solo insediamento (naselje): Loparo (Lopar), sede comunale Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Loparo Collegamenti esterni Sito ufficiale, su opcina-lopar.hr.
Lopar (Chorwacja)

Gmina Lopar (chorw. Općina Lopar) – wieś i gmina w Chorwacji, w żupanii primorsko-gorskiej. Leży na wyspie Rab. Według Centralnego Biura Statystycznego Chorwacji, 2011 roku miejscowość liczyła 1263 mieszkańców. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa
Comuna Lopar, Primorje-Gorski kotar

Lopar este o comună în cantonul Primorje-Gorski kotar, Croația, având o populație de 1.263 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Lopar avea 1.263 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (95,09%) erau croați, existând și minorități de albanezi (1,66%) și sloveni (1,27%). Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,35%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (1,66%) și ortodocși (1,19%). Pentru 2,3% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Lopar, Rab

Lopar je naselje, občina, manjše pristanišče in privlačno turistično letovišče, ki se nahaja v istoimenskem zalivu na severovzhodnem delu hrvaškega otoka Rab. Geografija Lopar leži na severu otoka ob istoimenskem zalivu. Kraj je znan po svojih peščenih plažah, ki so prava redkost na Hrvaškem in na njenih otokih. K njihovemu nastanku je prispevala posebna sestava tal, ki jih sestavlja plast peščenjaka. Najbolj prostrana plaža je »Rajska plaža«, ki jo obdaja borov gozd. Zaliv je izpostavljen severozahodnim vetrovom, ki dvigajo valove. Manjša plovila lahko pristanejo ob manjšem okoli 60 m dolgem pomolu, na katerem stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 4 milje. Severna in zunanja stran pomola služita kot trajektno pristanišče za trajekt, ki mesto povezuje s pristaniščem Valbiska na Krku. Do leta 2007 je od tod vozila tudi trajektna sezonska linija do Baške na Krku. Demografija Zgodovina Naselje je dobilo ime po cerkvici sv. Marije (Sta Maria Neopari), katera se v listinah prvič omenja v 14. stoletju. Na lokaciji Punta Zidine (Rr Zidine) okoli 2,5 km severno od Loparja so vidni ostanki antične fortifikacijske arhitekture. Občina Lopar je bila ustanovljena leta 2006, ko se je naselje Lopar odcepilo od mesta Rab. Zanimivosti Po izročilu naj bi se v Loparju v 4. stoletju rodil kamnosek Marin, ustanovitelj republike San Marino. Bližnja mesta Supetarska Draga, 6 km Kampor, 10 km Rab, 14 km Baška, 10 milj (otok Krk) Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Občina Lopar Turistična skupnost Lopara Virtualne panorame Lopar
Лопар (општина)

Лопар је насељено место и седиште општине у Приморско-горанској жупанији, Република Хрватска. Географија Лопар се налази на острву Рабу. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Раб. Становништво На попису становништва 2011. године, општина, односно насељено место Лопар је имало 1.263 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Лопар је имало 1.215 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Lopar

Lopar är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Gorski kotar, i den centrala delen av landet, 150 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Lopar ligger 21 meter över havet och antalet invånare är 1 197. Den ligger på ön Otok Rab. Terrängen runt Lopar är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Havet är nära Lopar norrut. Närmaste större samhälle är Banjol, 10,1 km söder om Lopar. I omgivningarna runt Lopar växer i huvudsak blandskog. Kommentarer Källor
Лопар (Хорватія)

Лопар (хорв. Lopar) — населений пункт і громада в Приморсько-Горанській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 263 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Клімат Середня річна температура становить 14,75 °C, середня максимальна – 26,42 °C, а середня мінімальна – 3,96 °C. Середня річна кількість опадів – 1052 мм. Примітки
Burg Sokolac

Die Burg Sokolac steht auf einem Hügel im kroatischen Städtchen Brinje in der Gespanschaft Lika-Senj und gehört zu den bedeutendsten gotischen Denkmälern in Kroatien. Sie ist heute die Ruine einer Spornburg, die 1411 erstmals urkundlich erwähnt wurde und im Besitz des Adelsgeschlechts der Frankopanen war. Von der lokalen Bevölkerung wird sie einfach auch Gradina genannt. Ihre kroatische Bezeichnung Sokolac bedeutet auf Deutsch „Falkenturm“. Geschichte Die Burg wurde von Nikola IV. Frankopan als neues Zentrum seiner Familie erbaut. Als erster der Frankopanen zog dort Ivan Anž VI. Frankopan Brinjski ein. Die Burg wird das erste Mal bereits 1411 erwähnt. Ihre Kapelle St. Maria mit ihren drei Stockwerken und dem gotischen Portal ist die besterhaltene Burgkapelle in Kroatien. Im gotischen Gewölbe der Krypta und im ersten Stock findet man die Wappen der Familien Frankopan und Gorjanski. Die Frankopanen errichteten neben der Burg eine befestigte Siedlung in Form eines unregelmäßigen Sechsecks, vier halbkreisförmigen Türmen und einer Bastion. In der Pfarrkirche St. Maria findet man die Grabplatte des Matija Čubranić aus dem Jahre 1511. Literatur Željko Holjevac: Brinjsko-lički ustanak iz 1746. godine. Meridijani izdavačka kuća, Samobor 2004, ISBN 953-7004-77-5. D. Miletić: Sokolac – Frankopanski plemićki grad u Brinju. Kroatisches Kulturministerium, Zagreb 2003. Weblinks Sokolac Castle, culturenet.hr
Sokolac (fortress near Brinje)

Sokolac (Croatian: Gradina Sokolac) is a medieval fortification in Brinje, Croatia. It is named after the Croatian word for falcon (sokol), which appears on the town's coat of arms. History It dates back to medieval times built under King Ladislaus IV of Hungary, while the town was held by the noble Frankopan and Gorjanski families. The castle was part of an important medieval fortified city held by Frankopan family. Sokolac Castle was an extremely grand building, dominated by the powerful perpendiculars of the entry tower, and the Chapel of the Holy Trinity. The entry into the burg was through a square, three-storey tower, the façades of which were relieved with lesenes linked at the top with blind arcades, making it a unique specimen in the whole of Central Europe. Gallery See also Brinje List of castles in Croatia Frankopan Gorjanski Fortification References Bibliography Pilar, Martin (1885). Cappelle auf der Burg "Sokolac" in Brinj, Kroatien. Signatures HR-ZaNSK GZAH 2712 pil 13, HR-ZaNSK GZAH 2707 pil 8, HR-ZaNSK GZAH 2713 pil 14, HR-ZaNSK GZAH 2703 pil 4. A series of architectural blueprints of the chapel. External links Media related to Castle Sokolac at Wikimedia Commons
Château de Sokolac

Le château de Sokolac est un château en ruines situé dans la ville de Brinje en Croatie. Il est appelé d'après le nom croate du faucon (sokol) qui apparaît sur le blason de la ville. Historique Sa construction remonte au Moyen Âge quand la ville était la possession des nobles des familles Frankopan et Garai. Le château était un élément important des fortifications d'une cité médiévale. Il était dominé par une grande tour carrée qui contrôlait l'entrée et la chapelle de la Sainte-Trinité. Voir aussi Liste des châteaux croates Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Sokolac Castle » (voir la liste des auteurs). Liens externes Portail des châteaux Portail de la Croatie
Sokolac (utvrda)

Sokolac je polivalentna branič-kula, utvrda na stjenovitom uzvišenju u središtu ličkog gradića Brinja. Povijest Dobivši u posjed čitavu Gacku s Brinjem, knezovi Krčki su krajem 15. stoljeća sagradili tvrdi grad Jelovik (castrum) kao svoje upravno sjedište, a Brinje se prvi put spominje 1390. godine kao tvrđavno podgrađe (oppidum Brinie). Početkom 15. stoljeća Nikola IV. Frankopan sagradio je utvrđeni grad Sokol ili Sokolac (spominje se 1411. g. kada su se u starom gradu Sokolcu sastali njegov graditelj i gospodar knez Nikola IV. Frankopan i knez Ivaniš Nelepić.) koji će postati novo sjedište brojnih Frankopanskih naraštaja. Podigli su ga na uzvišici usred mjesta Nikola IV. sa svojom suprugom Doroteom Gorjanski, koji su gospodarili tim krajem, kasnije poznat kao Sokolac. Brinjaci tu utvrdu, inače jedini očuvani grad iz doba Frankopana, u svakodnevnom govoru nazivaju – Gradinom. Galerija slika Izvori Vanjske poveznice Programi zaštite na nepokretnim kulturnim dobrima u 2009. godini Plemićka obitelj Frankopana ARHiNET: Obitelj Frankopani Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. listopada 2017. (Wayback Machine) Općina Brinje Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. travnja 2014. (Wayback Machine) [neaktivna poveznica]
Ražanac

Ražanac (italsky Rasanze) je vesnice, opčina a přímořské letovisko v Chorvatsku v Zadarské župě. Nachází se asi 17 km severovýchodně od Zadaru. V roce 2011 žilo v Ražanaci 943 obyvatel, v celé opčině pak 2 940 obyvatel. Opčina zahrnuje včetně Ražanace 6 samostatných vesnic, z nichž 3 (Ljubač, Rtina a samotný Ražanac) jsou přímořská letoviska: Jovići – 344 obyvatel Krneza – 177 obyvatel Ljubač – 475 obyvatel Radovin – 549 obyvatel Ražanac – 943 obyvatel Rtina – 452 obyvatel Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ražanac na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ražanac na Wikimedia Commons
Ražanac

Ražanac (ital. Rassanze) ist eine Gemeinde in Kroatien in der Gespanschaft Zadar Lage und Einwohner Ražanac liegt 20 km nordöstlich von Zadar. Der Ort liegt am südwestlichen Ufer des Velebitkanals, östlich der Straße zur Insel Pag. Die Gemeinde besteht aus den acht Orten Jovići, Krneza, Ljubač, Ljubački Stanovi, Podrvšje, Radovin, Ražanac und Rtina und hat 2940 Einwohner, wovon allein 943 im Hauptort Ražanac leben (Volkszählung 2011). Geschichte Die Siedlung wurde 1507 gegründet, als sich die Gegend gegen die Türken stemmte. Die damals erbaute Festung wurde aber 1570 von den Türken zerstört. Einzelnachweise
Ražanac

Ražanac is a village and municipality in the Zadar County in Croatia. Demographics According to the 2011 census, the municipality had 2,940 inhabitants, 98% of which were Croats. In 2021, the municipality had 2,746 residents in the following 6 settlements: Jovići, population 327 Krneza, population 164 Ljubač, population 402 Radovin, population 527 Ražanac, population 883 Rtina, population 443 References
Ražanac

Ražanac es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 5 m s. n. m. a 281 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 2940 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Jovići - 344 Krneza - 177 Ljubač - 475 Radovin - 549 Ražanac - 943 Rtina - 452 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Ražanac

Ražanac est un village et une municipalité située en Dalmatie, dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 3 107 habitants, dont 98,23 % de Croates et le village seul comptait 1 002 habitants. Histoire Localités La municipalité de Ražanac compte 8 localités : Jovići Krneza Ljubač Radovin Ražanac Rtina Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Rasanze

Rasanze o Porto Rasanze (in croato Ražanac) è un comune della Croazia della regione zaratina. Geografia fisica L'area del comune di Rasanze i affaccia sulla sponda meridionale del canale della Morlacca. A nord della cittadina, al centro del canale, si trovano gli isolotti Rasanze. Società Etnie e minoranze straniere Al censimento del 2011 possedeva una popolazione di 2.940 abitanti. La maggior parte della popolazione è di etnia croata. La presenza autoctona di italiani Agli inizi del XX secolo era ancora presente una piccola comunità di italiani autoctoni che abitarono per secoli, la penisola dell'Istria e le coste e le isole del Quarnaro e della Dalmazia, territori che furono della Repubblica di Venezia. Località Il comune di Rasanze è diviso in 8 insediamenti (naselja): Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Rasanze Collegamenti esterni Sito ufficiale, su opcina-razanac.hr.
Comuna Ražanac, Zadar

Ražanac este o comună în cantonul Zadar, Croația, având o populație de 2.940 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Ražanac avea 2.940 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,47%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,03% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,99%) erau catolici. Pentru 0,44% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Ražanac

Ražanac je manjše naselje s pristaniščem in občina v Zadrski županiji na Hrvaškem. Naselje, v katerem živi 1002 stalnih prebivalcev (popis 2001), leži na obali južnega dela Velebitskega kanala, oddaljeno 24 km od Zadra, ob cesti, ki Posedarje povezujejo z otokom Pagom. Obala pred naseljem je neporasla in izrazito nerazčlenjena. Pristanišče, v katerem je morje globoko do 3 m, je naravno dobro zavarovano pred vsemi vetrovi, razen pred burjo, ima 100 m dolg pomol, na koncu katerega je svetilnik, ki oddaja svetlobne signalne znake: R Bl 3s, z nazivnim dometom 4 milje. Področje, kjer stoji današnje naselje, je bilo poseljeno že v neolitiku. Na Šibeničkoj glavici, ki leži južno od naselja se nahajajo ilirske gomile in ostanki ilirskih zgradb. Srednjeveško naselje je bilo porušeno v času beneško - turških vojn v 16. in 17. stoletju. Ob pristanišču so še vidni ostanki zidu in obrambnega stolpa, imenovanega Kaštelina, katerega gradnja se je pričela 1507 in je služila za obrambo pred Turki in pirati. V naselju Ražanac stoji župnijska cerkev Gospa od Ružarija, zgrajena v 14. stoletju. Cerkev so 1646 pri obleganju kraja Turki porušili. Obnovljena je bila 1670. Južno od naselja, na 117 m visoki vzpetini, med zdajšnima zaselkoma Rudići in Garići stoji cerkev sv. Andrije, ki je bila zgrajena v srednjem veku. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Ражанац

Ражанац је насељено место и седиште општине у Задарској жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Задар. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Ражанац је имала 2.940 становника, од чега у самом Ражанцу 943. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Ражанац је имало 1.039 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Ražanac

Ražanac är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 180 km söder om huvudstaden Zagreb. Ražanac ligger 8 meter över havet och antalet invånare är 1 007. Terrängen runt Ražanac är varierad. Havet är nära Ražanac norrut. Runt Ražanac är det ganska tätbefolkat, med 72 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Zadar, 19,9 km söder om Ražanac. Trakten runt Ražanac består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ražanac.
Ражанаць

Ражанаць (хорв. Ražanac) — населений пункт і громада в Задарській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 940 осіб. Населення самого поселення становило 943 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Ражанаць, до громади також входять: Йовичі Крнеза Любач Радовин Ртина Клімат Середня річна температура становить 14,26 °C, середня максимальна – 27,05 °C, а середня мінімальна – 2,19 °C. Середня річна кількість опадів – 934 мм. Примітки
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov je opčina a vesnice nacházející se v Chorvatsku, je součástí Zadarské župy. Leží 25 km na jihovýchod od Zadaru, 3 km na severozápad od starého královského města Biograd na Moru. Sídla V roce 2001 v opčině žilo 4 482 obyvatel, z čehož připadalo 1 667 připadalo na stejnojmennou vesnici. Kromě vlastní vesnice zahrnuje opčina sídla Donje Raštane, Gornje Raštane, Sikovo, Sveti Petar na Moru a Turanj. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sveti Filip i Jakov na Wikimedia Commons
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov (ital. Santi Filippo e Giacomo) ist eine Gemeinde in Kroatien in der Gespanschaft Zadar. Lage und Einwohner Sveti Filip i Jakov liegt 3 km nordwestlich von Biograd na Moru und 25 km südlich von Zadar. Die Gemeinde liegt an der Küste gegenüber der Insel Pašman. Die Gemeinde besteht aus den sechs Orten Donje Raštane, Gornje Raštane, Sikovo, Sveti Filip i Jakov, Sveti Petar na Moru und Turanj und hat 4606 Einwohner, wovon allein 1667 im Hauptort Sveti Filip i Jakov leben (Volkszählung 2011). Geschichte Die Ortschaft trug in der Zeit, als es noch zu Jugoslawien gehörte, den Namen Filipjakov, um damit den religiösen Ursprung zu entfernen. Im 12. Jahrhundert wurde die kleine Kirche St. Philipp und Jakob (Sveti Filip i Jakov) zerstört. Von dieser Kirche erhielt der Ort seinen Namen. Heute lebt die Gemeinde vom Tourismus. Weblinks Website der Gemeinde Website des Tourismusverbandes Private Website für alle Turanj-Besucher Einzelnachweise
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov (lit. 'Saints Phillip and Jacob') is a village and a municipality in the Zadar County in Croatia. History Sveti Filip and Jakov were first mentioned in historical documents in 1387, in the document "sub Rogoua ad sanctus Philipum et Jacobum" and in 1388 as "contrada of Saint Jacob" - positi Rogue iuxtra in contrata sancti lacobi.'' The old center place was built during the 16th and 17th centuries. Demographics In 2021, the municipality had 4,461 residents in the following settlements: Babac, population 4 Donje Raštane, population 485 Gornje Raštane, population 425 Sikovo, population 365 Sveti Filip i Jakov, population 1,603 Sveti Petar na Moru, population 458 Turanj, population 1,121 At the time of the 2011 census, 98% of the inhabitants were Croats. Landmarks The municipality's Church of Saint Roch (Croatian: Crkva svetog Roka) is classified by the Croatian government as a tourist locality. References Further reading Cvitanović, Vladislav (1960). "Prilog toponomastici zadarskog kraja" [A Contribution to the Toponymics of the Zadar Region]. Radovi Instituta Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti u Zadru (in Serbo-Croatian) (6–7): 539–550. ISSN 0449-3672. External links Official Website
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 14 m s. n. m. a 309 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 4 606 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Donje Raštane - 499 Gornje Raštane - 456 Sikovo - 374 Sveti Filip i Jakov - 1 667 Sveti Petar na Moru - 403 Turanj - 1 207 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov est un village et une municipalité située en Dalmatie, dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 4 482 habitants, dont 98,28 % de Croates et le village seul comptait 1 661 habitants. Histoire Localités La municipalité de Sveti Filip i Jakov compte 6 localités : Donje Raštane Gornje Raštane Sikovo Sveti Filip i Jakov Sveti Petar na Moru Turanj Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov je naselje i općina u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj. Zemljopis Sveti Filip i Jakov je udaljen 25 km jugoistočno od grada Zadra i svega 3 km sjeverozapadno od starog kraljevskog grada Biograd na Moru. U sastavu općine nalazi se šest naselja: Donje Raštane, Gornje Raštane, Sikovo, Sveti Filip i Jakov, Sveti Petar na Moru i Turanj. Povijest 1000. pr. Kr. na mjestu današnjeg Svetog Filipa i Jakova postojalo je malo liburnsko naselje. U 1. st. dolaze Rimljani. Hrvati dolaze u 7. stoljeću. Kroz sljedeća stoljeća zbog blizine kraljevskog Biograda, tu se nalaze posjedi. U 11. st. gradi se crkva Sv.Roka, oko koje se nalazi selo Rogovo. Najkraćim putem do mora seljani dolaze do male crkvice posvećene Svetom Filip i Jakovu u 13. st., koja je stradala. Po njoj kasnije selo dobiva ime. Prvi put spominje se u 14. st. kao San Filip e Giacomodi Rogovo, jer se nalazi pod Rogovom, i seoce se zove Rogovski pristran (pristanište). Kroz 16. st. nastaje današnja jezgra Svetog Filipa i Jakova. Crkva sv. Mihovila spominje se u 16. st., ali strada od Turaka, pa je 1707. g. podignuta današnja sa zvonikom. Svoje ime Sveti Filip i Jakov ima nepromijenjeno do socijalističke Jugoslavije, kad se iz imena izbacuje riječ Sveti. Nakon osamostaljenja Hrvatske ponovno je staro ime u uporabi. Stanovništvo Gospodarstvo Poljoprivreda (Poljoprivredna udruga Nova Zora), turizam te ribarstvo. Poznate osobe Žarko Brzić, hrvatski katolički svećenik, politički uznik, književnik, publicist i novinar Spomenici i znamenitosti Vrijedno je istaknuti sljedeće spomenike arhitekture: park Borelli, kao spomenik parkovne arhitekture u jezgri naselja. ostatci benediktinskog dvora na Rogovu, pregrađenog na tri razine. kuća Oštrića kuća Borelli Spomenik: Dr. Franjo Tuđman, prvi hrvatski predsjednik. Obrazovanje Osnovna skola Sv. Filip i Jakov Dječji vrtić Cvit Sv. Filip i Jakov Kultura Crkveni zbor KUD Sv Roko Ritmika K.U.U."Kod Križa" -ritmika/pjevanje Muška klapa Cantus Šport vaterpolo klub "Gusar" nogometni klub Nova Zora jedriličarski klub Sveti Filip i Jakov radnički ragbi klub "Atletiko Filipjakov" atletski športski klub "Rogovo" košarkaški klub "Pristan" Gradovi prijatelji Mohacs (Mohač), Republika Mađarska - od 2014. godine Izvori Vanjske poveznice Službene stranice općine Sv. Filip i Jakov