NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jadro

The Jadro is a watercourse in Dalmatia, Croatia, that discharges into the Adriatic Sea. The upper reaches of the Jadro River, as well as its source, Jadro Spring, are protected as an ichthyological nature reserve, partly due to the presence of an endemic species of soft-mouthed trout. The headwaters of the Jadro River were the original water supply for the ancient city comprised by Diocletian's Palace (now an area within the present day city of Split). Contemporary studies indicate favourable water quality levels of the river near the headwaters at Jadro Spring. The Jadro flows through the town of Solin and has a length of approximately four kilometres' moreover, the river provides water to the cities of Split, Kaštela and Trogir as well as of municipalities Podstrana, Klis, Seget and Okrug. Incompliances with the regulations related to water for consumption occasionally appear due to turbidity caused by abundant precipitation. People from Solin also call it Solinska rika (Croatian for "Solin's river"). Salmo obtusirostris salonitana is an endemic trout species living in this river, which is currently endangered by the rainbow trout. References Bibliography Further reading Jukić, Damir; Denić-Jukić, Vesna (2011-03-30). "Partial spectral analysis of hydrological time series". Journal of Hydrology. 400 (1–2): 223–233. doi:10.1016/j.jhydrol.2011.01.044. eISSN 1879-2707. Jukić, Damir; Denić-Jukić, Vesna (2015). "Investigating relationships between rainfall and karst-spring discharge by higher-order partial correlation functions". Journal of Hydrology. 530: 24–36. doi:10.1016/j.jhydrol.2015.09.045. eISSN 1879-2707. Selak, Ana; Lukač Reberski, Jasmina; Briški, Maja; Selak, Lorena (2024-06-21). "Hydrochemical characterization of a Dinaric karst catchment in relation to emerging organic contaminants". Geologia Croatica. 77 (2): 145–158. eISSN 1333-4875.
Jadro

Le Jadro est un cours d'eau de Croatie (Dalmatie) qui se jette dans la mer Adriatique. Son cours supérieur est protégé au sein d'une réserve naturelle par suite de la présence d'une faune endémique. L'eau y est par ailleurs de qualité. La truite à lèvres molles Salmothymus obtusirostris salonitana est une espèce endémique de la rivière qui est aujourd'hui menacée par la truite arc-en-ciel. Le cours d'eau s'écoule dans la localité croate de Solin et alimente en eau potable les localités de Split, Kaštela et Trogir. Références Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Croatie
Jadro

Jadro (lat. Iader), također i Solinčica, rijeka u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja izvire na području Klisa, a teče kroz grad Solin. Izvor joj je oko 9 kilometara od grada Splita. Opis Izvire u podnožju planine Mosor i teče solinskim poljem. Duljine je 4,5 km, no iznimno je bogata vodom, pa tako napaja vodom i Split, Kaštela i Trogir. Utječe u Jadransko more, na području Kaštelanskog zaljeva. Endemska vrsta Jadra je jadranska pastrva koja se trenutno nalazi u opasnosti zbog tzv. kalifornijske pastrve. Povijest Solinjani Jadro zovu i "Solinska rika". Izvor rijeke Jadra koristio se još u antici za opskrbu vodom, putem akvedukta, rimske Salone i Dioklecijanove palače. Zbog njena značaja i događaja iz starohrvatske povijesti, nazivaju je i hrvatskim Jordanom. Na njoj se nalazi Gospin Otok na kojem je hrvatski povjesničar i arheolog don Frane Bulić (1846. – 1934.) otkrio brojne nalaze iz starohrvatskog razdoblja, uključujući ulomke s epitafom na sarkofagu kraljice Jelene († 976.), značajne za utvrđivanje kronologije srednjovjekovne hrvatske povijesti i rodoslovlje dinastije Trpimirovića. Izvori Vanjske poveznice Jadro Hrvatska enciklopedija Jadro Proleksis enciklopedija
Jadro

A Jadro (másképpen Solinčica, latinul: Iader) egy folyó Horvátország déli részén, Dalmáciában a Salonai-mező területén. A folyót az ókorban Iadernak nevezték. Horvátországban róla kapta a nevét az Adriai-tenger (Jadransko more). Leírása A folyó Split városától 9 km-re, a Mosor-hegység alatt Klissza határában ered 33 méteres tengerszint feletti magasságban és Salonánál ömlik a Kaštelai-öbölbe. Felső szakaszán sok pisztráng él, itt pisztrángtelepek is vannak. A folyó endemikus faja a dalmát pisztráng (Salmo obtusirostris), amely manapság veszélyeztetve van a behozott szivárványos pisztráng által.Ma Split, Salona, Donji Seget és Kaštela ivóvízellátását szolgálja. Jelentősége A római korban a Jadro vizét akvadukton vezették Salona város és a spliti Diocletianus-palota vízellátásához. A folyót jelentősége és a régi horvát történelem eseményei miatt horvát Jordánnak is nevezik. A folyón található Gospin-sziget, ahol Don Frane Bulić (1846−1934) horvát történész és régész számos ószláv leletet fedezett fel, köztük Zárai Jelena királyné (?–976) szarkofágjáról való epitáfiummal rendelkező töredékeket, amelyek jelentősek a középkori horvát történelmi kronológia, a Trpimirović-ház korszakának megalapozásához. Galéria Lásd még Dalmácia Split Jegyzetek Források Hrvatska enciklopedija – Jadro (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Jadro című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jadro

Il Jadro è un fiume lungo circa 4 chilometri che scorre in Dalmazia e che sfocia nel Mare Adriatico. La parte iniziale del fiume Jadro e la sua sorgente sono un'area naturale protetta soprattutto per la presenza di una specie endemica di trota illirica minacciata dall'introduzione della trota iridea nel suo habitat. Il Jadro attraversa le città di Salona, Castelli e Traù e in passato, attraverso un acquedotto romano, forniva l'approvvigionamento idrico all'antica città racchiusa nel Palazzo di Diocleziano (parte dell'odierna città di Spalato). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Jadro
Jadro

Jadro – rzeka w Dalmacji w Chorwacji. Przepływa przez miasto Solin. Długość rzeki Jadro wynosi tylko 4,3 km. Mimo tego, że jest tak krótką rzeką, jest bardzo obfitym źródłem wody dla miast znajdujących się w pobliżu: Splitu, Trogiru, Kašteli. Mieszkańcy Solinu nazywają potocznie rzekę Jadro „Solinska rika”. Powierzchnię dorzecza szacuje się na 300 km². Źródło rzeki znajduje się około 2,5 km na północny zachód od Solina, na wysokości 34,6 m n.p.m. w górach Mosor. W rzece Jadro żyje zagrożony wyginięciem endemiczny podgatunek pstrąga Salmothymus obtusirostris salonitana, typowy tylko dla tej rzeki oraz Žrnovnicy. Gatunek jest uznawany za zagrożony ze względu na pobór wody, intensywny połów oraz obecność pstrąga tęczowego. Przypisy
Jadro

Jadro este un curs de apă din cantonul Split-Dalmația, Croația, care se varsă în Marea Adriatică, în zona golfului Kaštela. Cursurile superioare ale râului Jadro, precum și izvorul său, Izvorul Jadro⁠(d), sunt protejate ca rezervație naturală ihtiologică, parțial datorită prezenței unei specii endemice de păstrăv moale (sau păstrăv adriatic). Izvoarele râului Jadro au constituit inițial alimentarea cu apă a Palatului lui Dioclețian din orașul antic Salona (aflat acum într-o zonă centrală a orașului croat Split). Împăratul Augustus a construit un apeduct pentru a alimenta orașul cu apă din râul Jadro. Acesta a avut o lungime de 3,85 km, iar partea cel mai bine conservată este la nord de centrul episcopal. Calculele arată că apeductul ar fi putut furniza suficientă apă pentru aproximativ 40.000 de oameni. Datorită semnificației sale și evenimentelor din istoria veche a Croației, este numit și Iordanul croat. Pe o insulă a râului se află Gospin Otok, o zonă din Split unde istoricul și arheologul croat don Frane Bulić (1846 - 1934) a făcut numeroase descoperiri din perioada antică croată, inclusiv fragmente cu epitaf de pe sarcofagul reginei Jelena Slavna⁠(d) de Zadar († 976), descoperiri importante pentru stabilirea cronologiei istoriei croate medievale și genealogia dinastiei Trpimirović. Studii contemporane indică niveluri favorabile de calitate a apei ale râului în apropierea izvorului Jadro. Izvorul se află la cca. 9 km de orașul Split. Râul Jadro curge prin orașul Solin și are o lungime de aproximativ patru kilometri și jumătate. Jadro furnizează apă orașelor Split, Kaštela și Trogir. Locuitorii din Solin mai denumesc râul și Solinska rika (cu sensul de „râul Solina”). Păstrăvul moale sau păstrăvul Solin sau Salmo obtusirostris salonitana este o specie endemică de păstrăv care trăiește în acest râu (din 1964), care este în prezent pe cale de dispariție din cauza urbanizării, pescuitului și a păstrăvului curcubeu. Note Bibliografie
Jadro (reka)

Jadro je kratka reka v Srednji Dalmaciji, ki teče skozi Solin (Hrvaška). Jadro je okoli 4 km dolga zelo vodnata, čista reka s povprečnim letnim pretokom 9 m³/sek, ki s pitno vodo napaja okoliške kraje Split, Kaštela in Trogir. Izvira pri Solinu in se v Kaštelanskem zalivu izliva v Jadran. Zanimivost V reki živi endemska vrsta postrvi (Salamothymus obtusirostris salonitana), ki ji domačini pravijo »Solinska rika«. Glej tudi Dalmacija Solin
Јадро

Јадро је река понорница у јужној Хрватској, у Далмацији. Ово је мала река дужине 4,3 km, али је изузетно богата водом. Извире у подножју планине Мосор, из јаког врела, а улива се у Јадранско море испод Солина, у Каштелански залив. Поред ушћа реке Јадро у Јадранско море налази се полуострво Врањиц. Велику количину воде реке Јадро користе градски водоводи Сплита, Трогира и Каштела. У изворском делу реке јављају се бројни брзаци и дубљи делови, а има и пуно воденог биља. У доњем делу тока Јадро тече кроз Солин и ту је нешто шира и мирнија, а водена вегетација бујнија. Пошто доњим током протиче кроз густо насељен крај река је доста загађена и у њој се може наћи доста чврстог отпада, а и већина кућа око реке испушта канализацију директно у њу. Горњи ток реке проглашен је 1984. године посебним ихтиолошким резерватом. Површина тог ихтиолошког резервата је око 78.000 m², а то представља водоток реке Јадро од извора до Уводића моста (општина Клис и град Солин). У реци живи ендемска врста мекоуста пастрмка (Salmothymus obtusirostris salonitana) која је угрожена због убацивања инвазивне врсте у реку - калифорнијске пастрмке. Сем мекоусне пастрмке, у Јадру живи још и калифорнијска пастрмка, поточна пастрмка и јегуља. Референце
Jadro

Jadro är en å i landskapet Dalmatien i södra Kroatien. Floden är 4,5 km lång och har sin källa i närheten av Klis. Den flyter genom Solin för att slutligen mynna i Adriatiska havet. Ån förser Split, Kaštela och Trogir med färskvatten. Historia Under den sena antiken försågs Diocletianus palats i Split med färskvatten från Jadro. Vattnet fördes via Diocletianus akvedukt till palatset. Biologi Ån är habitat för en endemiska fiskart vars latinska namn är Salmo obtusirostris salonitana. Referenser Fotnoter
Tuhelj

Tuhelj je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Krapinsko-zagorské župě. Nachází se asi 5 km severovýchodně od Klanjece a asi 21 km jihozápadně od Krapiny. V roce 2011 žilo v Tuhelji 205 obyvatel, v celé opčině pak 2 104 obyvatel. Do teritoriální reorganizace v roce 2010 byl Tuhelj součástí opčiny města Klanjec. Součástí opčiny je celkem jedenáct trvale obydlených vesnic. Ačkoliv je Tuhelj správním střediskem opčiny, nacházejí se zde čtyři větší vesnice, z nichž největší je Sveti Križ se 474 obyvateli. Banska Gorica – 29 obyvatel Črešnjevec – 224 obyvatel Glogovec Zagorski – 86 obyvatel Lenišće – 128 obyvatel Lipnica Zagorska – 76 obyvatel Pristava – 239 obyvatel Prosenik – 194 obyvatel Sveti Križ – 474 obyvatel Trsteno – 140 obyvatel Tuhelj – 205 obyvatel Tuheljske Toplice – 309 obyvatel Opčinou procházejí státní silnice D205 a župní silnice Ž2153 a Ž2248. Protéká zde říčka Horvatska, která je pravostranným přítokem řeky Krapiny. Tuhelj je známý především díky svým termálním lázním ve vesnici Tuheljske Toplice. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Tuhelj na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tuhelj na Wikimedia Commons
Tuhelj

Tuhelj is a village and a municipality in the Krapina-Zagorje County, northern Croatia. It is famous for its spa. History The name Tuhelj comes from the Old Slavic word "tuhl", which means pit. The parish church of the Assumption of the Blessed Virgin Mary in Tuhelj is over 600 years old. The first written mention of the parish of Tuhelj is found in a document of the Apostolic Tribunal in Rome dated 21 October 1402. In it, judge Adam Usk states that in Tuhelj there exists "the parish church of St. Mary of Tuhelj, which has a bell tower, a bell, a baptistery and a cemetery." After the last renovation of the church, it was blessed by the Archbishop of Zagreb, Josip Bozanić, on September 23, 2001. The parish church is home to a Crucifixion sculpture by Antun Augustinčić. The Municipality of Tuhelj was formed in 1993 by the Law on the Areas of Counties, Cities and Municipalities in the Republic of Croatia. Demographics In the 2021 census, there were a total of 2,043 inhabitants in the area, in the following settlements: Banska Gorica, population 26 Črešnjevec, population 264 Glogovec Zagorski, population 72 Lenišće, population 108 Lipnica Zagorska, population 71 Pristava, population 230 Prosenik, population 191 Sveti Križ, population 424 Trsteno, population 124 Tuhelj, population 195 Tuheljske Toplice, population 338 In the same census, the majority of the population were Croats at 94.27%. Administration The current mayor of Tuhelj is Mladen Hercigonja and the Tuhelj Municipal Council consists of 9 seats. References
Tuhelj

Tuhelj es un municipio de Croacia en el condado de Krapina-Zagorje. Geografía Se encuentra a una altitud de 187 m s. n. m. a 52,9 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 2 099 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Banska Gorica - 29 Črešnjevec - 225 Glogovec Zagorski - 85 Lenišće - 128 Lipnica Zagorska - 75 Pristava - 238 Prosenik - 194 Sveti Križ - 477 Trsteno - 140 Tuhelj - 204 Tuheljske Toplice - 304 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Tuhelj

Tuhelj est un village et une municipalité située dans le comitat de Krapina-Zagorje, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 191 habitants, dont 98,81 % de Croates et le village seul comptait 216 habitants. Tuhelj est réputé pour sa station thermale. Histoire Localités La municipalité de Tuhelj compte 11 localités : Banska Gorica Črešnjevec Glogovec Zagorski Lenišće Lipnica Zagorska Pristava Prosenik Sveti Križ Trsteno Tuhelj Tuheljske Toplice Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Tuhelj

Tuhelj je općina u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, Krapinsko-zagorskoj županiji. Zemljopis Stanovništvo Po popisu iz 2001. godine u općini je živio 2.181 stanovnik, a po popisu iz 2011. 2.104 stanovnika. Povijest Prvi pisani spomen naselja Tuhelj: 21. listopada 1402. godine. Gospodarstvo Poznate osobe Spomenici i znamenitosti Dvorac Mihanović u Tuheljskim Toplicama Župna crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije Kapela Svetog Josipa Kapelica Svetog Križa u naselju Svetom Križu Obrazovanje Osnovna škola "Lijepa naša" Tuhelj Kultura Kulturno umjetničko društvo „Naša Lipa“ Tuhelj predsjednik društva: Armando Slaviček Šport Izvori Vanjske poveznice Službene stranice općine
Tuhelj

Tuhelj is een gemeente en dorp in Kroatië, in de provincie Krapina-Zagorje. In 2001 telde de gemeente 2181 inwoners. De grootste plaats in de gemeente is Tuhelj, andere plaatsen zijn Banska Gorica, Črešnjevec, Glogovec Zagorski, Lenišće, Lipnica Zagorska, Pristava, Prosenik, Sveti Križ, Trsteno, Tuheljske Toplice (bron van Tuhelj) Externe links Officiële website
Comuna Tuhelj, Krapina-Zagorje

Tuhelj este o comună în cantonul Krapina-Zagorje, Croația, având o populație de 2.104 locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Tuhelj avea 2.104 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,62%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,1% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (97,58%) erau catolici. Pentru 1,05% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Тухель (Хорватия)

Тухель (хорв. Tuhelj) — община с центром в одноимённой деревне на севере Хорватии, в Крапинско-Загорской жупании. Население общины 2104 человека (2011), население деревни Тухель — 205 человека. Подавляющее большинство населения — хорваты (98,6 %). В состав общины кроме административного центра входят ещё 10 деревень, причём в 4 из них население больше, чем в административном центре. Самая большая деревня общины — Свети-Криж (474 человека). Община расположена на холмах Хорватского Загорья, прилегает к словенской границе, которая здесь проходит по реке Сутла. Деревни общины располагаются к северу и северо-западу от города Кланьец, с которым связаны местными дорогами. Железнодорожное сообщение отсутствует. Церковь Вознесения Девы Марии в Тухеле впервые упомянута в 1402 году, впоследствии неоднократно реставрировалась. Кроме неё на территории общины три старинные капеллы: Святого Иосифа (1727 год, холм над старым кладбищем Тухоля), Святого Креста (XVI век, деревня Свети-Криж) и капелла Святой Маргариты (1703 год, деревня Ленишче). В деревне Тухельске-Топлице расположен санаторий на источниках термальных вод. Примечания Ссылки Сайт общины (хорв.) Сайт санатория в деревне Тухельске-Топлице
Tuhelj

Tuhelj je naselje na Hrvaškem, ki je središče občine Tuhelj Krapinsko-zagorske županije. Zgodovina V naselju stoji v 14. stoletju postavljena enoladijska poznogotska župnijska cerkev Uznesenja Blažene Djevice Marije. V listinah se kraj prvič omenja 21. oktobra 1402 v razsodbi apostolskega sodišča v Rimu, v kateri sodnik navaja, da v Tuhlju stoji župnijska cerkev, ki ima zvonik, zvon, krstilnico in pokopališče. Med cerkvenim interiêrjem izstopata poznogotski kip Majke Božje Tuheljske ter na enem od notranjih zidov velik križ s podobo Jezusa Kristusa, darilom akademskega kiparja Antuna Augustinčića svojemu prijatelju župniku Marcelu Novaku. Demografija Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Тухељ

Тухељ је насељено место и седиште општине у Крапинско-загорској жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Клањец. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Тухељ је имала 2.104 становника, од чега у самом Тухљу 205. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Тухељ је имало 228 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Тухель

Тухель (хорв. Tuhelj) – громада і населений пункт в Крапинсько-Загорській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 104 осіб. Населення самого поселення становило 205 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Тухель, до громади також входять: Банська Гориця Чрешнєвець Глоговець-Загорський Ленище Липниця-Загорська Пристава Просеник Светий Криж Трстено Тухельське Топлиці Клімат Середня річна температура становить 9,80°C, середня максимальна – 23,51°C, а середня мінімальна – -6,16°C. Середня річна кількість опадів – 1059,00 мм. Примітки
Kvaternikovo náměstí (Záhřeb)

Kvaternikovo náměstí (chorvatsky Trg Eugena Kvaternika/Kvaternikov trg, lidově Kvatrić) se nachází v chorvatské metropoli Záhřebu. Umístěno je v severozápadní části města, mezi Maksimirem, Horním městem – Medveščakem a Dolním městem. Kříží se zde ulice Vlaška, Dragutina Domjanića, Maksimirska, Vjekoslava Heinzela a Pavao Šubića. Jedná se o rušnou dopravní křižovatku, přestupní bod tramvají a časté místo setkávání. Představuje také tramvajovou konečnou. Historie Vzniklo při rozšiřování města na začátku 20. století na místě bývalé mýtné brány. Ta se nacházela na okraji města a obchodníci u ní platili za dovoz zboží do Záhřebu. Díky své původní okrajové lokalitě se náměstí nazývalo Pomezní (chorv. Međašni trg). Moderní městská zástavba okolo náměstí vznikla v 30. letech 20. století. Některé současné objekty vznikly až v 60. letech 20. století a tak zástavba na náměstí představuje různorodou směsici všech moderních architektonických stylů. Náměstí bylo dlouhodobě ve velmi špatném stavu a proto bylo rozhodnuto o jeho modernizaci. Přestože první soutěž byla vypsána již v roce 1980 a druhá v roce 1997, byla rekonstrukce prostranství provedena až v letech 2007–2008. Rovněž zde byly vybudovány podzemní garáže. V rámci rekonstrukce bylo nahrazeno 16 900 m2 vozovky a 11 100 m2 prostoru pro pěší. Byly rovněž kompletně nahrazeny a přeloženy veškeré inženýrské sítě. Původní nápad umístit na náměstí sochu Eugena Kvaternika, po němž získalo prostranství svůj název, nakonec nebyl realizován. Odkazy Literatura GRAĈEVINAR 59 (2007), čl. Rekonstrukcija Kvaternikova trga i djela okolnih ulica u Zagrebu Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kvaternikovo náměstí na Wikimedia Commons
Eugen Kvaternik Square

Eugen Kvaternik Square (Croatian: Trg Eugena Kvaternika, also known as Kvaternikov trg or nicknamed Kvaternjak or Kvatrić by locals) is a square located on the border between Maksimir, Gornji Grad - Medveščak and Donji Grad city districts of Zagreb, Croatia. Named after Eugen Kvaternik, a 19th-century politician, it marks the intersection of Vlaška Street, Dragutin Domjanić Street, Maksimirska Street, Vjekoslav Heinzel Avenue, and Šubićeva Street. Kvaternik Square is one of the most frequented squares in Zagreb. The square is a major transport hub within Zagreb, with ZET tram routes 4, 5, 7, 11, 12 and 13 traversing or terminating at the square. Numerous bus routes terminate at the Kvaternikov trg terminal which is located to the south of the square. At the end of the 19th century, the end of the Vlaška street where Kvaternik Square is located was a location of numerous industries, and in 1891 it was the place where the first horse-drawn tram operated. The square underwent a large renovation project in the 2000s. In 2001, the farmers' market part of the marketplace was moved to the south, to the corner of Šubićeva and Martićeva streets across the old Gorica factory. The square itself was then renovated and reopened in 2008. The renewed square incorporated an underground parking garage. However, the renewal has been met with resistance from nearby inhabitants for functional and aesthetic reasons. Criticism of the square's new design continued into the 2010s. References External links Media related to Kvaternik Square at Wikimedia Commons
Площадь Эугена Кватерника

Площадь Эугена Кватерника (хорв. Trg Eugena Kvaternika, также известная как Kvaternikov trg, Kvaternjak или Kvatrić среди местных жителей) — площадь в Загребе, столице Хорватии, расположенная на границе между городскими районами Максимир, Горний Град — Медвещак и Долний Град. Она служит местом пересечения улиц Влашка, Драгутина Домьянича, Максимирска, проспекта Векослава Хайнцеля и улицы Шубичева. Площадь Эугена Кватерника — одна из самых многолюдных в хорватской столице. В начале 2010-х годов площадь была подвергнута масштабной реконструкции, в ходе которой, например, появилась подземная стоянка. Однако эти новшества встретили недовольство со стороны местных жителей по функциональным и эстетическим причинам. Площадь Эугена Кватерника служит важным транспортным узлом Загреба, трамвайные маршруты ZET 4, 5, 7, 11, 12 и 13 проходят через неё или имеют здесь свои конечные остановки. Примечания