NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Brijuni

Brijuni (italienska och tyska: Brioni) är en ögrupp och en nationalpark utanför Pula och Fažana i Istrien i Kroatien. Ögruppen består av 14 öar varav den största Veliki Brijun har en yta på 5,6 kvadratkilometer. Mali Brijun har en yta på 1,1 km² och de övriga är små kobbar. Den var tidigare sommarresidens för Tito och nu för Kroatiens president. Ögruppens italienska namn har givit namn åt det italienska klädmärket Brioni. Historia Brijuni var bebott av romare under antiken, men var främst känt för sina stenbrott. Under medeltiden tillhörde de Republiken Venedig och sten från öarna användes till byggnation i staden. När Venedig erövrades av Napoleon år 1797 blev Brijuni en del av de Illyriska provinserna. År 1815 övertogs öarna av Kejsardömet Österrike och från 1867 av dubbelmonarkin Österrike-Ungern och sten från stenbrotten exporterades till Wien og Berlin. När Österrike anlade en örlogsbas i Pula byggde man också befästningar på Brijuni. År 1893 köptes ögruppen av den österrikiska affärsmannen Paul Kupelwieser för en spottstyver. Med hjälp av läkaren, senare nobelpristagare , Robert Koch lyckades han utrota malariamyggen på de igenväxta öarna genom att hälla ut och bränna av petroleum över sumpmarkerna och fylla upp dem med sten från stenbrottet. De sjuka behandlades med kinin. Hotell, restauranger och en hamn anlades och öarna omvandlades successivt till ett lyxigt semesterparadis för Wiens överklass med parker, promenadstigar och egen läkare. En vinodling anlades och vin från Brijuni såldes bland annat i Wien, Graz och Prag. Etter första världskriget blev ögruppen italiensk och Paul Kupelwiesers son Carlos övertog verksamheten, som dock gick i konkurs och övertogs av den italienska staten år 1930. Efter andra världskriget tillföll ögruppen Jugoslavien och president Tito omvandlade den till sitt privata sommarresidens. Arkitekten Jože Plečnik ritade en paviljong åt honom och ett stort antal utländska statsöverhuvuden och filmstjärnor såsom Elizabeth Taylor, Richard Burton, Sophia Loren, Carlo Ponti och Gina Lollobrigida besökte öarna som var militärt skyddsområde. Efter Titos död år 1980 omvandlades öarna till en nationalpark. Brijuni idag När Jugoslavien upplöstes och Kroatien bildades år 1991 blev öarna kroatiska och byggnaderna omvandlades till ett konferencenter. De exotiska djur som Tito hade fått som gåva har samlats i en safaripark. Flera av de gamla hotellen har öppnats igen och en golfbana har anlagts. Se även Nationalparker i Kroatien Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Brijuni. Brijuni bilder
Кварнер (хотел)

„Ква̀рнер“ (на хърватски: Hotel Kvarner) е 4-звезден хотел – най-старият както в град Опатия, така и на цялото източно адриатическо крайбрежие. В прочутата му Кристална зала през годините се провеждат културни събития, например значимият по времето на бивша Югославия Опатийски фестивал за забавна музика, състоял се от 1958 до 1986 г. и за последен път през 1993 г., а след него – фестивалът „Дора“ за избиране на хърватска песен за песенния конкурс на „Евровизия“ (от 1992 г. насам). Хотелът е притежание на компанията „Либурния“. История Сградата е построена в рамките на десет месеца и е открита през пролетта на 1884 г. на мястото на някогашните лозя на семейство Томашич 40 години след изграждането на намиращата се наблизо „Вила Анджолина“, в която днес се помещава Хърватският музей на туризма. Замислен е първоначално като санаториум за белодробни заболявания и заради него близкото гробище е преместено на друго място. Зад цялото начинание и вложение стоят австро-унгарското Дружество на южните железници и неговият началник Фридрих Юлиус Шулер, а извършителите на строежа са инженерите Вилхелм и Меезе. Най-старата част на хотела е южната, намираща се до църквата „Свети Яков“. В построената по-късно северна част се помещават първоначално топли бани, свързани с хотела чрез покрит коридор, които впоследствие изгарят. На тяхно място през 1913 г. е издигната прочутата Кристална зала, в която през годините се провеждат най-тържествените опатийски събития и балове. До самия морски бряг пред хотела има тераса с кафене, която впоследствие е отделена от крайбрежния път. На нея се изявяват множество познати музиканти, сред които се нарежда и известният певец Иво Робич, в чиято памет е издигнат бюст. „Вила Амалия“ е построена през 1890 г. като пристройка на шестгодишния „Кварнер“, намираща се непосредствено вдясно от Кристалната зала и зад дървената къпалня за хладни бани „Анджолина“ в стил ар нуво, която изгаря напълно в голям пожар през 1989 г. и е препостроена през 2017 г. „Вила Амалия“ е предназначена за най-взискателните гости, които искат да се отдалечат от останалата хотелска клиентела. В нея са отсядали румънската кралска двойка Карол I и Елизабета (известна като Кармен Силва), след това през 1894 г. – немското кралско семейство за срещата на Франц Йосиф I и Вилхелм II, след това – американската танцьорка Айседора Дънкан, както и люксембургския велик войвода Алфред от Насау, който отпразнува тук сребърната си сватба (25 години). В междувоенния период „Вила Амалия“ се сдобива с още един етаж като резиденция на италианската Савойска династия. Хотелът днес Хотелът има 87 стаи, разположени на 3 етажа, свързани с 1 асансьор. Категоризиран е с 4 звезди. Във вътрешността му се намират Кристалната зала, ресторант, бар, басейн с морска вода и плаж за къпане, тъй като обектът се намира до самото море. Обкръжен е от голяма градина с буйна растителност. Днес се нарича Гранд хотел „Кварнер – Амалия“, тъй като се състои от главната хотелска сграда и пристройката „Вила Амалия“. Обновен е през 2014 г. Източници Външни препратки Официален уебсайт
Hotel Kvarner

Das 1884 eröffnete Hotel Kvarner (früher Quarnero) in Opatija (Abbazia) mit der zugehörigen, 1890 eröffneten Nobel-Dependance Villa Amalia ist das älteste Hotel des kroatischen Kurortes. Es handelt sich um das erste Eisenbahnhotel, das die österreichische Südbahngesellschaft in dem von ihr unter ihrem Generaldirektor Friedrich Julius Schüler entwickelten Kurort errichtete. Zuvor hatten an dieser Stelle Weingärten bestanden. Ursprünglich als Sanatorium für Lungenkranke gedacht, entwickelte sich das Haus bald zum Treffpunkt der eleganten Welt. Hier traf Kaiser Franz Josef I. den deutschen Kaiser Wilhelm II., hier stiegen das rumänische Königspaar ab und Isadora Duncan. Der von Franz Wilhelm, einem Hausarchitekten der Bahnlinie entworfene, heute unter Denkmalschutz stehende historistische Bau in prominenter Lage mit seinem 1913 errichteten prunkvollen Speise- und Festsaal steht heute im Eigentum der kroatischen Gesellschaft Liburnia Riviera Hotels, um deren Privatisierung es jahrelange Schwierigkeiten gab und gibt. Das Haus wird heute als Viersternehotel geführt. Verhandlungen mit verschiedenen Luxushotelketten zerschlugen sich angesichts der Probleme, die ein etwaiger Umbau bieten würde (betriebswirtschaftlich notwendige Aufstockung, Errichtung von Garagenplätzen, mangelnde Kompatibilität solcher Maßnahmen mit dem Denkmalschutz etc.). Literatur Amir Muzur: Opatija-Abbazia. Spaziergang durch Raum und Zeit, Rijeka 2000 Boris Zakosek: Schönheit, Trauer und Profite in Miljenko Majnaric (Hrsg.): Opatija, Zagreb 2005 Desiree Vasko-Juhasz: Die Südbahn: Ihre Kurorte und Hotels. Wien, Böhlau, 2006. ISBN 3205774043 Einzelnachweise
Hotel Kvarner

El Hotel Kvarner​ (Hotel Quarnero en italiano) es un histórico hotel construido entre 1884 y 1890 en la costa como un centro turístico de Austria, hoy en territorio de Croacia. En 1898, la Compagnie Internationale des Grands Hôtels (CIGH) celebró un contrato de arrendamiento con la Société Quarnero Abbazia (Opatija) para un resort en el Mar Adriático. El entonces Hotel Quarnero fue en 1884 el primer edificio en el sitio que fue construido por el ferrocarril meridional de Austria. Inicialmente fue concebido como un sanatorio, pero se convirtió en un lugar de vacaciones para los más acomodados. El complejo fue ampliado en 1885 con un segundo hotel, Prinzessin Stephanie, el nombre de la Princesa Estefanía, y en 1890 con unas pocas casas que sirvieron para invitados. El "Curanstalten Abbazia" fue promocionado por el CIGH como balneario y centro turístico de invierno. Ahora Austria no tiene costa y sus instalaciones quedarone en manos de Croacia. Existen todavía algunos hoteles de esa época, como el Hotel Quarnero ahora llamado Hotel Kvarner y el Hotel Prinzessin Stephanie ahora llamado Hotel Imperial. Véase también Hotel Cadena hotelera Hostelería Referencias
Hôtel Kvarner

L'hôtel Kvarner (anciennement Quarnero) est un établissement à Opatija (anciennement Abbazia), ouvert en 1884, avec la branche noble associée Villa Amalia, ouverte en 1890, est l'hôtel le plus ancien et le plus traditionnel de la station balnéaire croate. Histoire C'est le premier hôtel ferroviaire que la Compagnie des chemins de fer autrichienne du Sud a construit dans la ville thermale qu'elle a développée sous la direction de son directeur général Friedrich Julius Schüler. Des vignobles existaient auparavant ici. Conçue à l'origine comme un sanatorium pour les patients pulmonaires, la maison est rapidement devenue un lieu de rencontre pour le monde élégant. Ici, l'empereur François-Joseph Ier a rencontré l'empereur allemand Guillaume II, le couple royal roumain et Isadora Duncan ont séjourné ici. Le bâtiment historiciste dans un emplacement de premier plan, conçu par Franz Wilhelm, un architecte de la maison de la ligne de chemin de fer et maintenant un bâtiment classé, avec sa magnifique salle à manger et sa salle de bal construite en 1913 est maintenant la propriété de la société croate Liburnia Riviera Hotels, dont la privatisation là-bas a été suivie d'années de difficultés. L'hôtel, où séjournaient autrefois les monarques et autres célébrités, est désormais géré comme un hôtel trois étoiles, les négociations avec différentes chaînes hôtelières de luxe ont été rompues au vu des problèmes qu'une éventuelle rénovation poserait (surélévation d'étages économiquement nécessaire, construction de places de garage, manque de compatibilité de telles mesures avec la protection des monuments). Semblable au Südbahnhotel de Semmering en Autriche, le Kvarner illustre le sort problématique des hôtels ferroviaires classiques. Littérature Amir Muzur : Opatija-Abbazia. Promenade dans l'espace et le temps, Rijeka 2000 Boris Zakosek : Beauté, chagrin et profits dans Miljenko Majnaric (éd.) : Opatija, Zagreb 2005 Desiree Vasko-Juhasz : Le Chemin de fer du Sud : Vos stations thermales et hôtels . Vienne, Böhlau, 2006 (ISBN 3205774043). Liens web Informations historiques sur l'hôtel Idem pour la dépendance de la Villa Amalia Portail de la Croatie Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’hôtellerie Portail du tourisme
Hotel Kvarner

Grand Hotel Kvarner povijesno je najstariji hrvatski hotel na Jadranu i nekadašnje je stjecište europskih kraljeva i careva Austro-Ugarske monarhije. Predstavlja jednu od opatijskih znamenitosti. Nekad je nosio naziv Hotel Quarnero. Povijest Hotel je četrdeset godina nakon izgradnje Ville Angiolina podignut na mjestu ranijih vinograda obitelji Tomašić i to za samo deset mjeseci gradnje. Prvotno je planiran kao sanatorij za plućne bolesnike i zbog njega je obližnje groblje premješteno na drugu lokaciju. Iza čitave inicijative i investicije stajalo je Društvo južnih željeznica i njegov ravnatelj, Friedrich Julius Schüler, dok su izvođači radova bili inženjeri Wilhelm i Meese. Najstariji je južni, klasicistički formirani korpus hotela. Sjeverni dio u početku je udomljavao tople kupke (Warmbäder), povezane s hotelom natkrivenim hodnikom (Wandelbahn). Pred hotelom, do same obale mora, stajala je terasa "najelegantnije kavane na svijetu" kasnije povučena s obalnog puta. Na mjestu izgorjelih toplih kupki podignuta je 1913. čuvena Kristalna dvorana koja i danas ugošćuje najsvečanije opatijske događaje i balove, među ostalima i festival Dora. Na terasi Hotela Kvarner nastupali su mnogi poznati glazbenici, među kojima i legenda hrvatske zabavne glazbe Ivo Robić. Villa Amalia izgrađena je 1890. godine kao depandansa šest godina starijeg hotela Kvarner i to neposredno iza zgrada hladnih kupki (Kaltbäder) na čijem je mjestu sve do požara 1989. stajalo i prekrasno secesijsko drveno kupalište Jadran. Villa Amalia bila je namijenjena najprobirljivijim gostima koji su se htjeli distancirati od ostale hotelske klijentele. U njoj su boravili rumunjski kraljevski par Karol i Elizabeta (alias Carmen Sylva), potom 1894., za susreta Franje Josipa I. i Vilima II., njemačka carska obitelj, zatim plesačica Isadora Duncan koja će s prozora gledati treperenje palminog lišća na vjetru i od njega učiti pokrete, te luksemburški veliki vojvoda Alfred od Nassaua koji će ovdje proslaviti svoj srebrni pir. U razdoblju između dva svjetska rata vila Amalia je, kao rezidencija talijanske dinastije Savoia, dobila još jedan kat. Kvarner danas Hotel se prostire na 3 kata, ima 1 dizalo i 87 soba. Kategoriziran je s 4 zvjezdice. U sklopu se još nalaze Kristalna dvorana, restoran, bar, bazen s morskom vodom te plaža za kupanje, jer je objekt je smješten uz samo more. Također, okružen je velikim perivojem s bujnom i zanimljivom vegetacijom. Danas se naziva Grand Hotel Kvarner-Amalia jer se sastoji od glavne hotelske zgrade i depandanse Ville Amalia. Izvori Hotel Kvarner - opće informacije Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. studenoga 2013. (Wayback Machine) Hotel Kvarner - hotelski sadržaji Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. studenoga 2013. (Wayback Machine)
Albergo Quarnero

L'albergo Quarnero (in croato: Hotel Kvarner) è un albergo di Abbazia, in Croazia, considerato il primo albergo ad aver aperto sulla costa orientale adriatica. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Albergo Quarnero Collegamenti esterni Sito ufficiale, su liburnia.hr.
Société Quarnero

De Société Quarnero is een tussen 1884 en 1890 opgetrokken vakantiecomplex aan de Oostenrijkse kust. In 1898 sloot de Compagnie Internationale des Grands Hôtels (CIGH) een pachtovereenkomst met de Société Quarnero in Abbazia (Opatija) voor het vakantiecomplex aan de Adriatische Zee. Hotel Quarnero was in 1884 het eerste gebouw op het terrein en is gebouwd door de Oostenrijkse Südbahn. In eerste instantie was het bedoeld als sanatorium maar het ontwikkelde zich tot vakantiebestemming voor de beter gesitueerden. Het complex werd al in 1885 uitgebreid met een tweede hotel, Prinzessin Stephanie, genoemd naar Kroonprinses Stephanie en in 1890 met enkele villas die als pension dienden. De "Curanstalten Abbazia" werden door de CIGH aangeprezen als badplaats en overwinteringsoord. Inmiddels heeft Oostenrijk geen kust meer en ligt Abbazia (Opatija) in Kroatië. De hotels bestaan nog steeds, Hotel Quarnero heet tegenwoordig Hotel Kvarner en Hotel Prinzessin Stephanie heet nu Hotel Imperial.
Хотел Кварнер у Опатији

Хотел Кварнер је историјски најстарији хрватски хотел на Јадрану и некадашње састајалиште европских краљева и царева Аустро-Угарске монархије. Представља једну од знаменитости Опатије. Историја Четрдесет година након изградње Виле Ангиолине, хотел је подигнут на месту некадашњих винограда породице Томашић. Првобитно је планирано као санаторијум за плућне болеснике и због тога је оближње гробље премештено на другу локацију. Иза целе иницијативе и инвестиције стајали су Друштво јужних железница и њен директор Фридрих Јулијус Шилер, а извођачи радова били су инжењери Вилхелм и Мезе. Најстарије је јужно, класично обликовано тело хотела. У северном делу су се у почетку налазила топла купатила, повезана са хотелом наткривеним ходником. Испред хотела, тик уз обалу мора, стајала је тераса „најелегантнијег кафића на свету“, која је касније уклоњена са приморског пута. На месту изгорелих топлих купатила 1913. године подигнута је чувена Кристална дворана, у којој се и данас одржавају најсвечанији догађаји и балови у Опатији, међу којима је и фестивал Дора. На тераси хотела Кварнер наступили су бројни познати музичари, међу којима и легенда хрватске забавне музике Иво Робић. Вила Амалија саграђена је 1890. године као анекс шестогодишњег хотела Кварнер, непосредно иза зграде хладних купатила, на чијем је месту до пожара 1989. стајао прелепи дрвени базен Јадран. Вила Амалија била је намењена најизбирљивијим гостима који су желели да се дистанцирају од остатка хотелске клијентеле. У њему је боравио румунски краљевски пар Карол и Елизабета, затим 1894. године на сусрету Фрање Јосифа и Вилијама II, немачке царске породице, затим плесачице Изадоре Данкан која је гледала како палмино лишће лепрша у ветар са прозора и да од њега учи покрете, и великог војводу Луксембурга Алфреда од Насауа, који ће овде прославити свој сребрни јубилеј. У периоду између два светска рата, вила Амалија, као резиденција италијанске Савојске династије, добила је још један спрат. Кварнер данас Хотел се простире на 3 спрата, има 1 лифт и 87 соба. Категоризован је са 4 звездице. У комплексу се налазе и Кристална дворана, ресторан, бар, базен са морском водом и плажа за купање, јер се објекат налази тик уз море. Такође је окружена великим травњаком са бујном и занимљивом вегетацијом. Данас се зове Гранд Хотел Кварнер-Амалија јер се састоји од главне хотелске зграде и Виле Амалије. Референце Литература Музур, Амир (2000). Opatija - Abbazia Šetnja prostorom i vremenom. Ријека-Опатија: Grafika Zambelli. Спољашње везе Хотел Кварнер - опште информације Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (11. новембар 2013) Хотел Кварнер - хотелски садржаји Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (11. новембар 2013)
Hotel Kvarner

Hotel Kvarner, formellt Remisens Premium Hotel Kvarner, är ett fyrstjärnigt hotell i Opatija i Kroatien. Det invigdes år 1884 i det dåvarande österrikisk-ungerska Opatija (vid tiden mer känt under sitt italienska namn Abbazia). Det är beläget vid Adriatiska havet och Lungomare. I Kroatien har hotellet speciell status då det var det första hotellet att invigas vid vad som idag är den kroatiska adriatiska kusten. Hotellet symboliserar av denna anledning början på den kroatiska turismen som under de följande årtiondena skulle komma att utvecklas till en viktig näringsgren i Opatija och längs den kroatiska kusten. Historik Hotellet finansierades och uppfördes på initiativ av den österrikiska sydbanans järnvägsbolag och dess verkställande direktör Friedrich Julius Schüler. Schüler hade sedan tidigare lett arbetena med att uppföra villor och anlägga parker i Opatija och Lovran och banade på så vis vägen för Opatijas utveckling till en österrikisk-ungersk kurort. För uppförandet av hotellet anlitades den wienske arkitekten Franz Wilhelm och ingenjören Meese. Byggnaden var inledningsvis tänkt att tjäna som sanatorium för patienter med lungsjukdom och av denna anledning flyttades en begravningsplats som låg i den tilltänkta byggnadens omedelbara närhet. Hotellet uppfördes på platsen för tidigare vingårdar som tillhört den lokala Tomašić-familjen. Hantverkarna som deltog i bygget liksom byggnadsmaterialet som användes till konstruktionen hämtades från hela Dubbelmonarkin. Byggnadens uppfördes på bara tio månader och invigdes år 1884. Det kallades då Hotel Quarnero. Arkitektur Den södra klassicistiska delen av huskroppen är hotellets äldsta del. Den norra delen hyste tidigare de varma baden (ty. Warmbader) som var sammanbunden med hotellet via en övertäckt korridor (Wandelbahn). År 1913 tillkom Kristallhallen på platsen för de tidigare baden. Denna lokal har sedan tillkomsten används för olika offentliga evenemang och baler i Opatija. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hotel Kvarner.
Sunčana elektrana Kaštelir

Sunčana elektrana Kaštelir, sunčana elektrana u Hrvatskoj kod Kaštelira. Ima sklopljen ugovor s HROTE-om te se kao povlašteni proizvođač nalazi u sustavu poticaja. Pridonosi jačoj podgradnji u funkciji razvoja turizma, zato što električnu energiju proizvodi u najpotrebnije vrijeme a to je kad je povećana potrošnja tijekom ljetne turističke sezone. Prednost je što sunčane elektrane upravo tada najviše proizvode. Jedina je od hrvatskih sunčanih elektrana u sustavu poticaja. Dio ciklusa gradnje sunčanih elektrana u Hrvatskoj koji je pokrenuo HEP, u skladu sa smjernicom europske energetsko-klimatske politike. Nastale su u suradnji s partnerima jedinicama lokalne i regionalne samouprave te tvrtkama. HEP je preuzeo Sunčanu elektranu Sabadin 2019. godine. SE Sabadin je poslije postala SE Kaštelir. U pogonu je od prosinca 2018. godine. Priključne snage 1 MW i očekivane godišnje proizvodnje od oko 1,5 milijuna kWh, što odgovara potrošnji oko 500 kućanstava. U elektrani su ugrađeni paneli proizvođača opreme za sunčane elektrane Solvis iz Varaždina. Izvori
Sunčana elektrana Cres

Sunčana elektrana Cres, sunčana elektrana u Hrvatskoj na otoku Cresu. Nalazi se 2 km sjeverno od naselja Orleca. Pridonijet će jačoj podgradnji u funkciji razvoja turizma, zato što će električnu energiju proizvoditi u najpotrebnije vrijeme a to je kad je povećana potrošnja tijekom ljetne turističke sezone. Prednost je što će sunčane elektrane upravo tada najviše proizvoditi. Proizvodit će električnu energiju bez ugovora s HROTE-om o otkupu po poticajnoj cijeni. Dio ciklusa gradnje sunčanih elektrana u Hrvatskoj koji je pokrenuo HEP, u skladu sa smjernicom europske energetsko-klimatske politike. Nastale su u suradnji s partnerima jedinicama lokalne i regionalne samouprave te tvrtkama. Projekt je razvijala Primorsko-goranske županija do do ishođenja lokacijske dozvole u lipnju 2018. godine. Prvi je projekt koji je HEP preuzeo u sklopu ciklusa izgradnje i akvizicije sunčanih elektrana. Elektrana je snage 6,5 MW. Očekivana proizvodnja elektrane je 8,5 milijuna kWh godišnje, čime može pokriti zahtjeve oko 2.500 kućanstava. Ugovor o izgradnji elektrane vrijedan je 34,7 milijuna kuna. Radovi trebaju započeti u jesen 2019., s planiranim rokom dovršetka u travnju 2020. godine. Polaganjem kamena temeljca radovi su otvoreni 23. lipnja 2020., a radovi bi trebali biti gotovi do kraja godine. Na površini od 17 hektara postavit će se 20.330 panela. Izvori