NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Novi Dvori

Novi Dvori är ett slott i Kroatien. Det ligger i länet Zagrebs län, i den norra delen av landet, 15 km väster om huvudstaden Zagreb. Novi Dvori ligger 136 meter över havet. Terrängen runt Novi Dvori är platt västerut, men österut är den kuperad. Runt Novi Dvori är det ganska glesbefolkat, med 36 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Zagreb - Centar, 15,0 km öster om Novi Dvori. Omgivningarna runt Novi Dvori är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor
Fort Nutjak

Fort Nutjak is a late medieval fortress overlooking the canyon of the Cetina River, about 3 km downstream from the town of Trilj, Croatia, where the river leaves the plateau of Sinjsko Polje and continues its winding path through the canyon to the confluence in Omiš. It was built in the 15th century to protect the land west of the Cetina from Ottoman invasion, most likely by order of duke of Republic of Poljica Žarko Dražojević. Even though he offered it for sale to Venice in 1499, 1502, and 1504, he apparently retained possession until his death in 1508. Sometime before 1513 it was conquered by the Ottomans. The people of Poljica regained control in March 1685, at the start of the Morean War. In 1699, Nutjak was assigned to Venice by the Treaty of Karlowitz and the opposite shore of the Cetina, together with Fort Čačvina, remained under Turkish rule. Venetian sources mention that the Ottomans stationed a garrison of twenty to thirty lightly armed soldiers, which was governed by a dizdar, and fell under the Sanjak of Klis and was subordinate to the kadi of Imotski. Soon, the fort lost its strategic role because a small Venetian fort, the so-called Guardia, was erected at nearby Gardun. The Fort Nutjak's defensive role diminished after the Ottoman expulsion from Imotski in 1717, during the Second Morean War, and by the early 20th century the fortress was in ruins. The complex is dominated by a large circular tower, built of partially processed stone blocks bound with plaster, with a filling of smaller stone. On the west, the main entrance to the fortress is partially preserved in a length of about 7 m and a height of 4 m. There is a small courtyard inside the fortress, and a number of buildings and rooms, with irregular floor plan. The importance of the Nutjak fortress is evidenced by the fact that Pope Innocent VIII decided to finance its maintenance in 1492, the year of his death. According to archaeological research, the fortress appears to have been built on a prehistoric site. The first known description and sketch of the fortress were made in 1688 by Venetian cartographer V. M. Coronelli. The fort is protected as an immovable cultural property of Croatia. It can be reached via a path that branches off from the Trilj–Bisko road at the fourth kilometer. See also Fort Čačvina References External links Media related to Nutjak at Wikimedia Commons Fort Nutjak on YouTube
Nutjak

Nutjak (Nutiak, Nućak, Noćak), kasnosrednjovjekovna utvrda u kanjojnu rijeke Cetine, kod Trilja. Stanovnici Trilja i Garduna je jednostavno zovu "Kuletina"; predstavlja arheološko nalazište i zaštićeno kulturno dobro. Karakteristike utvrde Utvrda Nutjak nalazi se oko 3 km nizvodno od Trilja. Podignuta je na litici iznad desne obale rijeke Cetine. Krajem 15. st. poljički vojvoda Žarko Dražojević inicirao je izgradnju tvrđave kako bi ojačao sjevernu granicu Poljičke kneževine u obrani od Turaka. Glavni ulaz u tvrđavu nalazi se na zapadnom bedemu koji je djelomično sačuvan u dužini od oko 7 m i visini od 4 m. Unutar tvrđave otkriveno je manje dvorište, niz objekata i prostorija čija namjena nije još određena. Cijelim sklopom dominira velika kružna kula, zidana od djelomično obrađenih kamenih blokova vezanih žbukom, s dva lica ziđa i ispunom od manjeg kamena i žbuke. Na terasama južno od kule nalaze se temeljni ostatci drugih objekata, a sjeverozapadno se pruža prilazni put. Povijest utvrde Nalazi se na početku sutjeske rijeke Cetine nizvodno od Trilja. Smješten je na litici iznad desne obale rijeke, na povijesnoj međi između starohrvatske županije Cetine i Poljica. Izgradio ga je krajem 15. stoljeća poljički knez Žarko Dražojević (1438. – 1508.) radi zaštite krajeva zapadno od rijeke Cetine pred turskim prodorima, no već početkom 16. st., prije 1513. godine, dolazi pod osmansku vlast. Oslobođen je u Morejskom ratu, 1685. godine kada je ponovno došao u posjed Poljičana. Godine 1701. došao je pod mletačku vlast kada je obnovljen, a protjerivanjem Osmanlija iz Imotskoga, 1717. godine, izgubio je obrambeni značaj nakon čega propada. Djelomično je arheološki istražen, a njegovi ostaci su konzervirani. Od 2006. godine vode se zaštitna arheološka istraživanja pod vodstvom kustosice Muzeja triljskog kraja gđa. Angele Tabak. U njegovoj neposrednoj blizini danas se nalazi most preko rijeke Cetine na Autocesti A1. Prilaz kuli je moguć stazom, koja se na četvrtom kilometru odvaja od ceste Trilj - Bisko. Uspon traje 15 minuta. Zaštita Pod oznakom Z-5289 zaveden je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "profana graditeljska baština". Izvori Literatura Leksikon utvrda Hrvatske, srednji i rani novi vijek, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb, 2024. ISBN 978-953-268-074-4 Vanjske poveznice Nutjak – Hrvatska enciklopedija
Nutjak

Nutjak egy középkori várrom Horvátországban, a Split-Dalmácia megyei Gardun határában. A tiljiek és garduniak egyszerűen csak Kuletinának nevezik. Fekvése Triljtől 3 km-re délre, a Cetina jobb partja feletti sziklán a régi horvát Cetina megye és Poljica közötti történelmi határon találhatók romjai. Története Nutjakot a 15. század végén Žarko Dražojević (1438-1508) poljicai kenéz építtette, hogy megvédje a Cetina folyótól nyugatra eső területeket a török behatolásoktól, de már a 16. század elején oszmán fennhatóság alá került. A moreai háborúban 1685-ben szabadult fel a török uralom alól. Ezután lebontották, később pedig nem építették újjá. A vár mai állapota Az erőd főbejárata a nyugati védőfalon található, amely körülbelül 7 méter hosszúságban és 4 méter magasságban részben megőrződött. A vár belsejében egy kis udvar található, de az ott található számos helyiség rendeltetését a szakemberek még nem határozták meg. Az egész komplexumot egy nagy hengeres torony uralja, amely részben megmunkált kőtömbökből épült. A toronytól délre található teraszokon más épületek alapfalainak maradványai találhatók. A várat régészeti szempontból részben feltárták, maradványait konzerválták. 2006 óta a trilji múzeum munkatársának Angela Tabaknak a vezetésével állagmegóvó régészeti feltárásokat folytatnak a területén. Ma délre, közvetlen közelében található az A1-es autópálya Cetina folyó felett átvezető hídja. A várhoz egy gyalogösvényen lehet felmenni, amely a negyedik kilométernél válik el a Trilj - Bisko úttól. A mászás mintegy 15 percet vesz igénybe. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Nutjak című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Nutjak

Nutjak (także Nutiak, Nućak, Noćak) – średniowieczna twierdza w Chorwacji. Jest położona w przełomie rzeki Cetiny, w pobliżu Trilja. Historia Została zbudowana w XV wieku w celu obrony przed najazdami osmańskimi. W latach 1499, 1502 i 1504 ówczesny właściciel twierdzy Žarko Dražojević oferował jej kupno Republice Weneckiej. Pomiędzy 1508 a 1513 rokiem została zdobyta przez Osmanów, którzy władali nią do marca 1685 roku. W 1688 roku opis twierdzy wraz ze szkicem sporządził wenecki kartograf Vincenzo Maria Coronelli. Wraz z utratą miasta Imotski przez Osmanów twierdza straciła znaczenie obronne. Przypisy
Obrovanj

Obrovanj je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 0,5 km južno od Vrgade. Njegova površina meri 0,04 km². Dolžina obalnega pasu je 0,75 km. Najvišja točka na otočku doseže višino 10 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Обровањ

Обровањ је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора, у акваторији општине Пакоштане, у групи са још 13 острва и острвца око острва Вргаде. Налази око 0,5 км јужно од острва Вргаде. Површина острва износи 0,04 км². Дужина обалске линије је 0,75 км.. Највиши врх на острву је висок 10 метара. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. јун 2013) стр. 20.
Obun

Obun o Obon (in croato: Obun) è un isolotto disabitato della Croazia situato nel mare Adriatico a sud-est di Pasman; fa parte dell'arcipelago zaratino. Amministrativamente appartiene al comune di Poschiane, nella regione zaratina. Geografia Obun si trova nelle acque del mare di Morter (Murtersko more), circa 3,7 km a sud di punta Borogna Inferiore (rt Donji Borovnjak), l'estremità meridionale di Pasman, 1 km a sud-est di Gangaro e circa 2 km a ovest di Vergada. Dista inoltre 7,2 km dalla costa dalmata. L'isolotto ha circa 680 m di lunghezza per 300 di larghezza; ha una superficie di 1,66 km², una costa lunga 1,171 km e un'altezza massima di 22 m. Isole adiacenti Gangaro (Gangaro), a nord-ovest. Isolotti Cottola (Kotula Vela, Kotula Mala e Runjava Kotula), a nord. Vergada (Vrgada), a est. Sebinata (Šipnata), a sud-est. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato l'8 settembre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato l'8 settembre 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Isole della Croazia Toponimi italiani in Dalmazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Obun
Обун

Обун је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Налази се у акваторији општине Пакоштане око 2 км западно од острва Вргаде са још 12 острва и острвца. Површина острва износи 0,171 км². Дужина обалске линије је 1,66 км.. Највиши врх је висок 19 метара. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. јун 2013) стр. 20
Otočić Obun

Otočić Obun är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,22 kvadratkilometer. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Oltar domovine

Oltar hrvatske Domovine (kroatisch für „Altar des kroatischen Vaterlandes“) ist eine 1994 eingeweihte nationale Gedenkstätte der Republik Kroatien. Sie ist den Gefallenen des Kroatien- und Bosnienkrieges von 1991 bis 1995 gewidmet. Dieses Werk des Bildhauers Kuzma Kovačić (* 1952 in Hvar) befindet sich vor dem südlichen Wall der Burg Medvedgrad auf dem Medvednica-Gebirge nahe der kroatischen Hauptstadt Zagreb. Beschreibung In Anlehnung an den Wappenschild Kroatiens besteht das Denkmal aus ungleich hohen Quadern aus verschiedenen Natursteinen aus allen kroatischen Gespanschaften sowie sechs Quadern aus blauem Glas. In die Steinquader sind Motive aus der Geschichte Kroatiens geschlagen, so ein Kreuz aus kroatischem Flechtwerk aus der Zeit des Knes Branimir sowie die erste Strophe der kroatischen Nationalhymne. Um die Stein- und Glasquader liegen 29 blaue und weiße Tropfen aus Glas. In dem Zentrum der Quader ist eine ewige Flamme aufgestellt. Geschichte Die Gedenkstätte wurde am 30. Mai 1994, dem kroatischen Nationalfeiertag, vom kroatischen Präsidenten Franjo Tuđman als Ort des Gedenkens eröffnet. Tuđmans letzter öffentliche Auftritt vor seinem Krebstod war der Besuch der Gedenkstätte an Allerheiligen, dem 1. November 1999. Nach dem Jahr 2000 brachen Glaselemente des Denkmals. 2006 wurde die erste Renovierungsphase mit Gussglas abgeschlossen. Quellen Anna Maria Grünfelder, Daniel Lalić: Der kroatische „Altar des Vaterlandes“ in Medvedgrad. In: Joachim Bahlcke, Stefan Rohdewald, Thomas Wünsch (Hrsg.): Religiöse Erinnerungsorte in Ostmitteleuropa : Konstitution und Konkurrenz im nationen- und epochenübergreifenden Zugriff. Walter de Gruyter, 2013, ISBN 978-3-05-009343-7, S. 430–438. Milan Bešlić, Kuzma Kovačić: Oltar hrvatske domovine. Stoljeća, Zagreb 1996 (kroatisch, englisch). Einzelnachweise
Oltar domovine

Oltar domovine spomenik je svim palima u Domovinskom ratu. Spomenik je rad kipara Kuzme Kovačića, a nalazi se ispred južnog bedema na zagrebačkom Medvedgradu. Oltar domovine, otvorio je na Dan državnosti 30. svibnja 1994. predsjednik Franjo Tuđman kao mjesto na kojemu će svi moći odati poštovanje hrvatskoj domovini. Spomen obilježje tvore kamene kocke od različitih vrsta kamena i nejednake visine te šest staklenih plavih ploča, koje kao da su se po zemlji posložile u hrvatski grb. Na kamenim kockama isklesani su hrvatski motivi iz vremena kneza Branimira, Veliki križ, te stihovi hrvatske himne. Oko i na spomeniku položeno je 29 staklenih plavih i bijelih "kapi". Kameni blokovi skulpture izgrađeni su od kamena iz svih hrvatskih županija. U sredini se nalazi "vječna vatra". Predsjednik Franjo Tuđman je 1. studenog 1999. godine uz dan Svih svetih pohodio Oltar domovine na Medvedgradu, bio je to i njegov posljednji javni nastup prije smrti. Nakon 2000. spomenik je pretrpio oštećenja, a staklene ploče su popucale. Godine 2006. dovršena je prva faza obnove ugradnjom lijevanih staklenih elemenata. Bibliografija Kuzma Kovačić, Milan Bešlić, Oltar hrvatske domovine (fotografije Nino i Goran Vranić), Stoljeća, Zagreb, 1996. (56 str.) Drago Miletić, O obnovi Medvedgrada (1979-1999.) — kronika s komentarom Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), Peristil 1/2001. Branko Nadilo, Medvedgrad i druge zagrebačke utvrde Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), Građevinar 8/2003. Damir Borovčak, Novi plamen na Oltaru domovine Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), hakave.org, 8. kolovoza 2010. Marinko Mišković, Matea Lay, Gdje odati počast Hrvatskoj? Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), Vijenac 424/2010. Vinko Srhoj, Kuzma Kovačić - priroda, kultura i vjera kao korektivi modernističke skulpture, Ars Adriatica 1/2011. Marijan Lipovac, Oltar domovine opet središnje mjesto odavanja počasti Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), Vjesnik, 21. lipnja 2011. Drago Miletić, Medvedgrad na Oltaru domovine - pogled izbliza, Društvo povjesničara umjetnosti Hrvatske, Zagreb, 2020. (367 str.), ISBN 9789536089505 Povezano Spomenik domovini Glas hrvatske žrtve – Zid boli Crkva hrvatskih mučenika na Udbini Škrinja privilegija Izvori http://dns1.vjesnik.hr/html/2005/04/01/Clanak.asp?r=zag&c=1[neaktivna poveznica] http://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/oltar-domovine-navlaci-novo-ruho.html Vanjske poveznice Mrežna mjesta Medvedgrad, službeno mrežno mjesto Medvedgrad : srednjovjekovni grad Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2021. (Wayback Machine), preklopnik Parka prirode Medvednica (arhivirano 2016.)
Oruda

Oruda (così anche in croato) è un isolotto della Croazia che fa parte dell'arcipelago delle isole Quarnerine ed è situata a sud-est della punta meridionale della penisola d'Istria. Si trova nelle secche Palazzuoli (plitvac Palacol) e assieme a Palazziol Piccolo, Scoglietto (Hrid), scoglio Palazzuoli (hrid Bik) e scoglio Žnjorcak compone il gruppo delle isole Palazziol o scogli Palazzuoli. È il maggiore isolotto del gruppo e per questo viene anche chiamato Palazziol Grande o Palazzol Grande. Amministrativamente appartiene alla città di Lussinpiccolo, nella regione litoraneo-montana. Geografia Oruda si trova nella parte meridionale del Quarnarolo, 57 km a sud-est dell'Istria, 6 km a est dell'isola di Lussino e 7,7 km a sud-est dell'isola di Cherso. Tra quest'ultima e Oruda si estende un tratto di mare chiamato secche Palazzuoli, mentre è separata da Lussino dal canale di Lussino (Lošinjski Kanal). Oruda si sviluppa in direzione nord-ovest/sud-est per 1,18 km e raggiunge una larghezza massima di 430 m; la sua superficie è di 0,406 km². Oruda ha una forma quasi rettangolare con un breve promontorio sulla costa nord, e alcune piccole insenature a sud e a ovest. Al centro, l'isola raggiunge la sua elevazione massima di 13 m s.l.m. Le coste si sviluppano per 3,02 km. 600 m a sud-est si trova l'isola di Palazziol Piccolo. Oltre alla macchia mediterranea, sull'isola crescono ulivi e fichi e vi si trovano le rovine di una chiesa del VII secolo. Isole adiacenti Žnjorcak è un piccolo scoglio ovale, posto 360 m a nord-est di Palazziol Grande. Ha una superficie di 0,0014 km².(44°33′28.4″N 14°35′00.3″E44°33′28.4″N, 14°35′00.3″E) Metlina (greben Metlina) è una piccola roccia situata 2,75 km a nord-nord-ovest di Palazziol Grande. (44°34′41.1″N 14°33′51″E44°34′41.1″N, 14°33′51″E) Scoglietto (Hrid), si trova 190 m a sud-est di Palazziol Grande e ha una superficie di 0,0032 km². (44°32′41″N 14°35′17″E44°32′41″N, 14°35′17″E) Note Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia Collegamenti esterni Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato l'11 agosto 2016. Isole in vendita, il paradiso a 5,8 milioni, su ilpiccolo.gelocal.it. URL consultato l'11 agosto 2016.
Oruda

Oruda je nenaseljen otoček v Kvarnerskem zalivu. Otoček leži okoli 7 km severovzhodno od Lošinja in ravno toliko oddaljen od Punte Križe na otoku Cresu. Površina otočka meri 0,406 km², Dolžina obale je 3,02 km, njegov najvišji vrh je visok 14 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Oruda

Otočić Oruda är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Gorski kotar, i den sydvästra delen av landet, 180 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,42 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Oruda är platt. Öns högsta punkt är 11 meter över havet. Den sträcker sig 1,2 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Greben (Vis)

Otočić Greben je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Leži oko 1 km istočno od otoka Visa. Površina otoka je 51.690 m2, duljina obalne crte 1482 m, a visina 32 metara. Ostatci brodoloma U podmorju otočića Grebena, na dubini 48-56 m, nalaze se ostaci manjeg ratnog broda iz 18./19. stoljeća. Pokrivaju površinu od cca 15 x 30 m. Na površini su vidljiva željezna sidra i topovi, te raznoliki sitni materijal kao keramičko posuđe, komadi metala, drveta i sl. Pod pijeskom je dio opreme broda, kao i drveni ostaci broda. Izvori Vanjske poveznice
Pettine (isola)

Pettine o Greben (in croato: Greben) è uno scoglio disabitato dell'arcipelago di Lissa che si trova nel mare Adriatico e appartiene alla Croazia. Amministrativamente fa parte del comune della città di Lissa, nella regione spalatino-dalmata. Geografia Pettine è un piccolo isolotto lungo e sottile, parallelo alla costa orientale di Lissa a circa 1 km di distanza, situato a sud-est delle valli Figher Grande e Figher Piccola o valli Smocova (uvala Vela e Mala Smokova). Ha una lunghezza di circa 630 m con un'area di 0,0516 m² e la costa lunga 1,48 km. È il più orientale dell'arcipelago. Scogli e secche adiacenti Scoglio Ploriza o secca Ploaza (hrid Pločica), scoglio situato 1,5 km a nord, tra le due insenature Figher, a nord-est di Lissa e 900 m a sud-est di punta Promontore (rt Stončica) dove c'è un faro. Lo scoglio ha un'area di 2.759 m² 43°03′56″N 16°15′35″E43°03′56″N, 16°15′35″E. Scoglio Puppa, Poppak o Pupak (hrid Pupak), situato circa 190 m a sud di Pettine, ha un'area di 522 m² 43°02′46″N 16°15′48″E43°02′46″N, 16°15′48″E. Secca Sica (hrid Zuberka) circa 260 m a sud dello scoglio Puppa; ha un'area di 223 m² 43°02′36″N 16°15′47″E43°02′36″N, 16°15′47″E. Isolotti Lingua (Veli e Mali Paržanj), a sud-sud-ovest. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 1º novembre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 8, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Voci correlate Arcipelago di Lissa Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pettine
Otok Greben

Otok Greben je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Otoček leži okoli 1 km vzhodno od otoka Vis. Njegova površina meri 0,052 km². Dolžina obalnega pasu je 1,48 km. Najvišja točka na otočku je visoka 32 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Ošljak Veliki

Ošljak Veliki je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Ošljak Velik leži okoli 2 km južno od zaliva Triluke na otoku Pašman. Površina otočka meri 0,011 km². Dolžina obalnega pasu je 0,38 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Ošjak

Ošjak je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Nalazi se u Velolučkom zaljevu, na zapadnom kraju otoka Korčule, i katastarski pripada općini Vela Luka. Površina otočića je 212 933 km2, duljina obalne crte 1961 m, a visina 62 m. Izvori