NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Župna crkva Majke Božje Lurdske u Zagrebu

Župna crkva Majke Božje Lurdske katolička je crkva koja je građena u više etepa. Kripta je građena 1936. i 1937. godine, a u listopadu 1937. blagoslovio ju je zagrebački nadbiskup koadjutor Alojzije Stepinac. Gornji dio crkve izgrađen je 1971. U potresima koji su pogodili Hrvatsku 22. ožujka i 29. prosinca 2020. crkva je bila znatno oštećena. 2022. godine započela je temeljita obnova svetišta, uključujući konstruktivnu sanaciju kripte i uređenje gornje crkve. 19. studenoga 2023. godine, zagrebački nadbiskup Dražen Kutleša posvetio je obnovljenu crkvu, čime je završena višegodišnja obnova i uređenje ovog sakralnog prostora. Crkva se nalazi na križanju Vrbanićeve i Zvonimirove ulice, u Donjem gradu u Zagrebu i zaštićeno je kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Godine 1930. je Franjevčka provincija Presvetog Otkupitelja započelu izgradnju Franjevačkoga samostana i kapele Majke Božje Lurdske, a u ožujku 1936. godine zagrebački nadbiskup Alojzije Stepinac blagoslovio je temeljni kamen budućega svetišta. U povelji zazidanoj u temeljni kamen piše da se u Zagrebu podiže hram majci Božjoj u nadi da će biti 'zalog sretnije budućnosti hrvatskog naroda na ovoj zemlji i jamstvo vječnog spasa pred licem Majke Božje u vječnoj Domovini'. Projekt za izgradnju crkve Majke Božje Lurdske je, na poticaj kipara Ivana Meštrovića, izradio slovenski arhitekt Jože Plečnik. Od 1965. do 1970. trajala je dogradnja kripte, tj. predvorja svetišta, a 1970. godine je po projektu arhitekata Zvonimira Vrkljana i Valdemara Balleya započela gradnja crkve nad kriptom. U kolovozu 1971. godine novopodignutu nedovršenu crkvu blagoslovio je lurdski biskup mons. Henri Clément Victor Donze zajedno s nadbiskupom Franjom Kuharićem. Namjera žurne izgradnje liturgijskog objekta bila je zaštita Plačnikove kripte, pa nova crkva nije projektirana integralno. U jednom od nacrta postoji naznaka pozicije budućeg oltara, ali ostali liturgijski elementi još nisu bili određeni. S obzirom na činjenicu da unutrašnji postor nije bio dovršen, dugo godina nije niti bio u liturgijskoj funkciji. Tek 2015. godine započelo je uređenje unutrašnjosti crkve prema projektu arhitekata Zorane Sokol Gojnik i Igora Gojnika, u suradnji s liturgičarima Antom Crnčevićem i Ivanom Šaškom. U prostornoj zadanost postojećeg objekta kojeg definiraju istočni i zapadni ulaz, autori oltar postavljaju uz južni zid crkve, a nad oltarom otvaraju zenitni prorez. Oltarni dio centriran je postavljanjem dvaju stupova. Lijevo od oltara nalazi se ambon, a svetohranište se nalazi u zasebnoj kapeli lijevo od oltara. Crkva Majke Božje Lurdske građena je bez zvonika i uklapa se u vizuru Zvonimirove ulice slijedeći vijenac uličnih zgrada. Sakralni je sadržaj samo naznačen rasterom križeva koji oblikuju prozore. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Crkva sv. Dizme u Zagrebu

Kapela sv. Dizme sakralna je građevina smještena u užem centru Zagreba na Novoj Vesi, sagrađena 1706. godine. Nalazi se na nekadašnjem rubu sjevernih gradskih vrata i izvan zidina nekadašnjeg Kaptola, na mjestu gdje su se izvršavala pogubljena, te je kao kapelica bila posvećena dobrom razbojniku Dizmi, kako bi se osuđenici na smrt prije pogubljena pokajali za svoje grijehe. Povijest Kapelica sv. Dizme sagrađena je 1706. izvan gradskih zidina Kaptola, urbanog zagrebačkog naselja, na križanju ulice Nova Ves sa Zvonarničkom ulicom. Kapelica je površine 56 metara četvornih te se u crkvenom oltaru nalaze pohranjene relikvije.[nedostaje izvor] Među relikvijama je i ostatak križa na kojem je umro sv. Dizma, koji se nakon križarskih ratova (kao i brojne druge relikvije) pojavio u Europi. U vitrini crkvice također se nalaze pohranjene sandale Majke Tereze, koje je na svom putovanju tijekom dodjele Nobelove nagrade za mir 1979. ostavila za kratkog posjeta Zagrebu. U razdoblju od 2002. do 2010. godine, crkva sv. Dizme prošla je temeljitu rekonstrukciju i arheološka istraživanja, koja su otkrila nekoliko vrijednih predmeta koji se danas čuvaju u Muzeju grada Zagreba. Jedna je od rijetkih sakralnih građevina posvećenih tome svecu. Osim nje postoje i crkva sv. Dizme sagrađena u lipnju 2019. u mjestu San Lazarro di Savena kraj Bologne u Italiji, zatim Crkva sv. Dizme koju su 1894. sagradili zatvorenici kaznionice u Kingstonu, u kanadskoj provinciji Ontario, te Crkva sv. Dizme Dobrog lopova sagrađenu 1941. u naselju Dannemora u okrugu Clinton u saveznoj državi New York u Sjedinjenim Američkim Državama. Galerija Izvori
Kapela Krista Kralja na Mirogoju

Kapela Krista Kralja katolička je kapela koja predstavlja posljednje značajno arhitektonsko ostvarenje na zagrebačkom groblju Mirogoj. Inicijativa za njezinu gradnju započela je 1906. godine kada je gradsko poglavarstvo zatražilo nacrte za središnju kapelu od arhitekta Hermana Bolléa. Gradnja je dovršena 1929. godine. Kapela je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Izvorna Bolléova zamisao predviđala je smještaj kapele na samom ulazu između prvih dvaju paviljona. Međutim, nakon prihvaćanja nacrta 1913. godine, lokacija je izmijenjena. Kapela je pomaknuta dublje u prostor groblja, a projekt je nadopunjen arkadama u obliku potkove koje su spojile kapelu s postojećim arkadama, čineći tako jedinstvenu arhitektonsku cjelinu s unutarnjim trgom ispred same građevine. Gradnja je, zbog financijskih poteškoća, ratnih okolnosti i raspada Austro-Ugarske Monarhije, započela tek 1927. godine. Iako je Herman Bollé tada već bio preminuo, gradnja se izvodila prema njegovim izvornim nacrtima. Projekt je 1929. godine dovršio graditelj Rauscher. Arhitektonske odlike kapele su: središnji tlocrt s pročelnim trijemom i velikom apsidom, suterenska kripta s grobnicama, glavna razina uzdignuta dva metra iznad okolnog tla, središnji prostor nadsvođen visokim tamburom i kupolom na pandantivima, četiri ugaona zavojita stubišta s tamburima i kupolama i pročelje oblikovano kao portik s četiri stupa koji nose arhitrav i timpanon. Kapela Krista Kralja predstavlja vrhunac Bolléove arhitektonske vizije Mirogoja. Svojom monumentalnošću i položajem dominira cjelokupnim prostorom groblja, kako svojom vanjštinom tako i unutrašnjošću, arhitektonski zaokružujući zagrebačku nekropolu. U potresu koji je pogodio Zagreb 2020. godine, kapela je pretrpila značajna oštećenja, a obnova nije započela ni u 2025. godini. Obnova kasni, između ostalog, radi raspetljavanja kotroverzi povezanih s korupcijom u Zagrebačkom Holdingu. Grad Zagreb je krajem 2023. objavio javni natječaj za izradu idejnog, glavnog i izvedbenog projekta sanacije crkve Krista Kralja i mirogojskih arkada, te za vođenje projekta njihove obnove. Radovi na obnovi procijenjeni su na više od 13 milijuna eura. U medijima se nagađalo da bi obnovljeni Mirogoj mogli dočekat 2034. godine. Galerija Izvori
St. Zlata Meglenska's Church, Zagreb

The St. Zlata Meglenska's Church (Macedonian: Црква „Св. Злата Мегленска“; Croatian: Crkva sv. Zlate Meglenske) is an Eastern Orthodox church in Zagreb, Croatia. The church is the only Macedonian Orthodox church in Croatia. It was built between 2014 and 2023. History The Macedonian Orthodox Church began its activities in Zagreb in 1993, during the Croatian War of Independence, and the local Roman Catholic church temporarily provided the Church of Saint Rok for use in 1995 until a new building could be constructed. In 2003, the Croatian government and the Macedonian Orthodox Church signed a cooperation agreement, leading to the dispatch of a priest from Macedonia to serve the local community. Land for the new building was purchased in 2008, which was also the year a competition was organized to design the new structure. The new church building was consecrated on 21 May 2023 both by Stefan of Ohrid and Macedonia and Serbian Patriarch Porfirije. This joint consecration happened in the context of ending of the schism between Serbian Orthodox Church and Macedonian Orthodox Church which lasted between 1967 and 2022. The event was attended by the Prime Minister of Croatia Andrej Plenković who was awarded the highest ecclesiastical honour bestowed by the Macedonian Orthodox Church. See also Cathedral of the Transfiguration of the Lord, Zagreb Macedonians of Croatia References
Crkva sv. Zlate Meglenske u Zagrebu

Crkva »Sveta Zlata Meglenska« prva je makedonska crkva u Zagrebu. Nalazi se u neposrednoj blizini Zagrebačke avenije u gradskoj četvrti Knežija. Povijest Kamen temeljac za crkvu položen je 26. listopada 2014. godine. Posvetio ju je 21. svibnja 2023. godine arhiepiskop Stefan zajedno sa srpskim patrijarhom Porfirijem. Posvećenju je prisustvovao i hrvatski premijer Andrej Plenković, koji je u znak zahvalnosti i iskrenog prijateljstva primio najviše odličje Makedonske pravoslavne crkve, orden Svetog Klimenta Ohridskog. Arhitektura Crkva je djelo arhitekata Zorana Boševskog, Borisa Flolića i Željka Golubića, koji su dio Studija BF, a projektirana je u razdoblju 2008. – 2009. godine. Budući da se crkva nalazi uz aveniju s gustim prometom, nema otvoren pristup, već se kroz probušeni zid stvara predvorje koje služi kao zaštićeno dvorište. Izgled crkve je u obliku kvadratnog volumena sa cilindričnim svodom koji se proteže cijelom dužinom, a bočno je udaljen od zidova i završava stijenskim ikonostasom. Galerija Izvori Vanjske poveznice Više informacija o crkvi (hrv.)
Црква Свете Злате Мегленске у Загребу

Црква Свете Злате Мегленске (мак. Црква Св. Злата Мегленска) у Загребу прва је македонска православна црква изграђена у Хрватској. Црква је саграђена у периоду од 2014. до 2023. године. Историја Македонска православна црква, у то време још увек непризната од других православних заједница, започела је своје организовано деловање у Загребу 1993. године у време рата у Хрватској када јој римокатоличка црква на коришћење даје своју Цркву Светог Рока до тренутка изградње македонске цркве. 2003. године Хрватска влада и Македонска православна црква потписале су уговор о сарадњи који је довео и до слања првог сталног загребачког пароха ове верске заједнице. Земљиште за изградњу нове цркве купљено је 2008. године па је исте године организован и јавни позив за пројектно решење новог верског објекта. Нова црква била је освештана 21. маја 2023. године на церемонији у којој су учествовали и архиепископ охридски и македонски Стефан и патријарх српски Порфирије. До овога заједничког освештења дошло је у контексту превазилажења раскола између српске и македонске цркве који је трајао од 1967. до 2022. године. Догађају је присуствовао и премијер Хрватске Андреј Пленковић којему је том приликом додељено највише одликовање македонске цркве. Види још Македонци у Хрватској Референце
Hrvatski hidrografski institut

Hrvatski hidrografski institut (kratica: HHI) javna je ustanova za obavljanje hidrografske djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku. Sjedište Instituta je u Splitu. Službeni naziv Instituta na engleskom jeziku je Hydrographic Institute of the Republic of Croatia, a koristi se i Croatian Hydrographic Institute. Institut obavlja sljedeće hidrografske djelatnosti: hidrografsku izmjeru mora, marinsku geodeziju, geodetska i druga snimanja objekata u priobalju, mora, morskog dna i podmorja, geologiju i geofiziku mora, oceanologiju i zaštitu okoliša u dijelu od značaja za hidrografiju i hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe, istraživanje, hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe morem za sve brodove i brodice utvrđene ovim Zakonom; službu navigacijskih obavijesti (radiooglasa), prikupljanje, obrada i razmjena hidrografskih i navigacijskih obavijesti radi održavanja u ispravnom stanju službenih pomorskih navigacijskih karata i priručnika, te obavljanje izmjena i dopuna tih podataka u "Oglasu za pomorce", obavljanje poslova Nacionalnog usklađivača u prikupljanju, obradi i prosljeđivanju pomorskih sigurnosnih informacija (MSI), u skladu s preporukama Međunarodne hidrografske organizacije (IHO) i Međunarodne pomorske organizacije (IMO), projektiranje, izradu, izdavanje i održavanje službenih pomorskih navigacijskih karata i priručnika, njihovo usklađivanje s IHO i IMO-preporukama, te održavanje i pohranjivanje izvornika, opisivanje i ucrtavanje geodetsko određene granice suvereniteta Republike Hrvatske na moru, uvažavajući druge propise kojima se regulira državna granica, održavanje i praćenje baze službenih podataka o moru iz područja: navigacije, hidrografije (objekti na moru i podmorju), kartografije, geologije, geofizike i oceanologije (kolebanje razine mora, valovi, struje mora, termohalinska, hidroakustička i optička svojstva mora, hidrometeorologija i sl.), te ustrojavanje i vođenje pomorskog katastra, predstavljanje Republike Hrvatske u IHO-u i drugim međunarodnim organizacijama za područje svoje djelatnosti, s kojima samostalno surađuje, ostale djelatnosti i to: vođenje hidrografskog informacijskog sustava, organiziranje službe bdijenja, mreže stalnih i povremenih postaja i podstanica za prikupljanje podataka, nadzor pouzdanosti mjernih metoda iz područja hidrografske djelatnosti, poslovi iz područja hidrografske djelatnosti utvrđeni Pomorskim zakonikom i drugim zakonima, nakladnička i tiskarska djelatnost, te podjela i prodaja pomorskih navigacijskih karata i priručnika, čija je primjena obvezna za sigurnost plovidbe. Izvori Zakon o hidrografskoj djelatnosti Vanjske poveznice Hrvatski hidrografski institut Hrvatski hidrografski institut Hrvatska tehnička enciklopedija
Šumarski muzej Bošnjaci

Šumarski muzej Bošnjaci specijalizirani je prirodoslovni muzej posvećen očuvanju i prikazu šumarske baštine istočne Slavonije. Osnovan 2005. godine u sastavu Hrvatskih šuma, muzej se nalazi u Bošnjacima, naselju uz Spačvu, jedno od najvećih poplavnih područja hrasta lužnjaka u Europi. Jedan je od rijetkih šumarskih muzeja u svijetu, uz Šumarski muzej Krasno. Povijest Ideja o osnivanju šumarskog muzeja na području spačvanskog bazena potekla je 1970-ih godina u Društvu šumarskih inženjera i tehničara Šumskog gospodarstva Hrast iz Vinkovaca. Konkretni koraci prema ostvarenju te ideje započeli su 1988. godine, kada je za potrebe muzeja osigurana zgrada bivše osnovne škole, izgrađene 1869. godine. Iako je obnova prostora bila prekinuta tijekom Domovinskog rata, radovi su ponovno pokrenuti 2005. godine, a muzej je svečano otvoren 2007. godine u središtu Bošnjaka, u obnovljenoj povijesnoj zgradi. Muzejski postav Šumarski muzej prostire se na 500 m2 i sadrži više od 700 izložaka. Postav je podijeljen u cjeline koje prikazuju: Alate i oruđa za njegu šuma, sječu stabala i izradbu šumskih proizvoda. Mehanizaciju za izvlačenje trupaca i zaštitu šuma. Dendrološku zbirku s vrstama drveća koje rastu u spačvanskim šumama. Zbirku životinja i lovačke trofeje spačvanskog bazena. Zbirku uređaja za mjerenje, kartiranje i doznaku šuma. Etno kutak s prikazom narodnih običaja i tradicije. Zbirku umjetničkih djela, uključujući slike Josipa Babogredca, donirane selu. U dvorištu muzeja nalazi se arboretum s autohtonim vrstama drveća i vanjski izlošci, a posjetitelji mogu pogledati dokumentarni film o biocenozi slavonskih šuma. Šumarski muzej u Bošnjacima često organizira izložbe, promocije i razne edukativne događaje, čime dodatno obogaćuje kulturnu i obrazovnu ponudu regije.Voditelj muzeja je inženjer šumarstva Antun Leaković, jedan od njegovih osnivača. Značaj Muzej čuva materijalne tragove šumarske povijesti, prikazuje tradiciju gospodarenja slavonskim hrastovim šumama i podiže svijest o važnosti očuvanja prirodnih resursa. Naglasak je na jedinstvenoj vrijednosti slavonskog hrasta lužnjaka, koji je u povijesti bio tražen diljem svijeta, a primjer njegove kvalitete je upotreba hrastovine iz Bošnjaka za izgradnju Parlamenta u Budimpešti. Muzej pruža sadržaje za razumijevanje šumarske djelatnosti, biljnog i životinjskog svijeta te povijesti gospodarenja šumama u istočnoj Slavoniji. Izvori
Crkva sv. Ivana na Osinju

Crkva sv. Ivana Krstitelja na otočiću Osinju, u istočnom dijelu delte Neretve, ispred samog ušća Male Neretve i zaseoka Blace. Sagrađena je u 14. ili 15. stoljeću na ostatcima antičkog građevnog sklopa kao jednobrodna građevina s polukružnom apsidom od nepravilno klesanog kamena. Unutrašnjost broda je presvođena gotičkim svodom oštro prelomljenog luka. Uz crkvu je sagrađen mali pustinjački stan koji se zajedno sa crkvom urušio za vrijeme turske vladavine. Zaštita Pod oznakom Z-6205 zavedeno je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna građevina". Izvori
Flugplatz Vrsar/Crljenka

Der Flugplatz Vrsar/Crljenka (ICAO-Code: LDPV) befindet sich etwa 3,5 Kilometer südöstlich von Vrsar, auf der Halbinsel Istrien in Kroatien. Er wird von der Allgemeinen Luftfahrt angeflogen. Er ist seit 2018 wieder ganzjährig für den internationalen Flugverkehr geöffnet. Außerdem wird der Flugplatz unter anderem von Sportflugzeugen genutzt, die ganzjährig Panorama- und Fallschirmflüge durchführen. Der Betreiber ist die North Adria Aviation. Vrsar Radio hat die Frequenz 126,650 MHz. Der Flugplatz verfügt über eine asphaltierte Landebahn mit einer Ausdehnung von 701 × 18 m in der Richtung Nord/Süd (18/36) mit einem sehr schönen Anflug bzw. Abflug über den Limski-Kanal. Zu den weiteren Einrichtungen zählen ein Flugzeughangar und ein in den Sommermonaten geöffnetes Restaurant in der unmittelbaren Nähe. Ein Taxi ist am Platz verfügbar. Weblinks Offizielle Website Einzelnachweise
Vrsar Crljenka Airport

The Vrsar Crljenka Airport is an airport for general aviation in Croatia. It is located about 2 km southeast of Vrsar. The runway is 701m long and 18m wide. It is oriented north–south (runway mark 36–18). The altitude of the airport is 37 m. The runway thresholds are at 42.3m above sea level in the north (139') and 33.2 m above sea level (109') in the south, so that with a height difference of 9.1m (10') the runway has an inclination of 1.9 ° and 1.3%, respectively. The surface of the runway, the rolls and the platform are in asphalt. Vrsar Airport was built in 1976. It is equipped to accommodate and maintain small-sized aircraft: it has a fuel pump, a hangar, an aircraft service, a restaurant and customs office. The operator is North Adria Aviation from Vrsar. Navigation services (flight plan, meteorological situation and air traffic control) are performed by the operator via Pula Airport. It is intended for occasional air traffic and is involved in the following activities: Reception and maintenance of small-sized aircraft Panoramic flights over Istria Flights to domestic and foreign airports Sports flights (parachuting, training and competitions) Flights of medical services and rescue services Fire service flights Flights for advertising (throwing leaflets and pulling banners) The airport is registered for domestic and foreign air traffic. For foreign air traffic, the airport is open from April to November. Near the airport is a memorial to Dragan Garvan and Dragutin Barić, members of the Croatian Air Force and air defense who were killed in the Croatian War of Independence on December 21, 1991 in the Yugoslav Air Force's attack on Crljenka airport. Cluster munition was found 21 years later near the sports airport. In 1998 Vrsar hosted the XXIV World Parachuting Championship, which was attended by 245 competitors. References External links Zračna luka Vrsar na Istarskoj enciklopediji Aeronautičke karte Sky Vector Podatci o zračnoj luci Vrsar na The Great Circle Mapper
Zračna luka Vrsar

Zračna luka Vrsar (ili Vrsar/Crljenka) je zračna luka civilnog zrakoplovstva. Nalazi se oko 2 km jugoistočno od Vrsara. Uzletno-sletna staza je dužine 700 m i širine 18 m. Orijentirana je pravcem sjever-jug (oznaka staze 36-18). Nadmorska visina zračne luke je 37 m. Pragovi piste su na 42,3 m.n.v. na sjeveru (139') i 33,2 m.n.v. (109') na jugu, tako da s visinskom razlikom od 9,1 m (10') pista ima nagib od 1,9° odnosno 1,3 %. Podloga piste, rulnica i platforme je asfaltna. Zračna luka Vrsar izgrađena je 1976. godine. Opremljena je za prihvat i održavanje manjih zrakoplova: ima crpku za gorivo, hangar, servis zrakoplova, restoran i carinsku ispostavu. Operater je North Adria Aviation iz Vrsara. Navigacijske servise (plan leta, meteorološka situacija i kontrola zračnog prometa) operater obavlja preko zračne luke Pula. Namijenjena je za povremeni zračni promet, a obuhvaća sljedeće aktivnosti: Prihvat i održavanje manjih zrakoplova Panoramski letovi preko Istre Taksi letovi do domaćih i inozemnih zračnih luka Sportski letovi (padobranstvo, obuka i natjecanja) Letovi medicinske službe i službe spašavanja Letovi vatrogasne službe Letovi za oglašavanje (bacanje letaka i vučenje transparenata) Zračna luka je registrirana za domaći i inozemni zračni promet. Za inozemni zračni promet zračna luka je otvorena od travnja do studenog. Kod aerodroma se nalazi spomen obilježje Draganu Garvanu i Dragutinu Bariću, u Domovinskom ratu poginulim pripadnicima Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane koji su 21. prosinca 1991. mučki ubijeni prilikom zračnog napada Jugoslavenske vojske na aerodrom Crljenka. "Zvončići" kazetne bombe nalaženi su i 21 godinu poslije u blizini športske zračne luke. U Vrsaru je od 3. do 12. rujna 1998. godine održano XXIV. svjetsko prvenstvo u padobranstvu, na kojemu je sudjelovalo 245 natjecatelja. Izvori Vanjske poveznice Zračna luka Vrsar na Istarskoj enciklopediji Aeronautičke karte Sky Vector (engl.) Podatci o zračnoj luci Vrsar na The Great Circle Mapper (engl.)
Church of St. George and the Name of Mary, Zagreb

St. George Church and Name of Mary (Croatian: Župna crkva sv. Jurja mučenika i Imena Marijina u Odri) is a Catholic parish church located in the neighbourhood Odra of Zagreb, Croatia. The church was built gradually from 1749 to 1780. History The church that existed on the present site was first mentioned in canonical visitations from the early 17th century. The present parish church was completed in 1980, and the last extensive renovation was carried out in 1954. The church was solemnly consecrated in 1966. During the earthquake that struck Zagreb and Sisak-Moslavina County on 29 December 2020, part of the facade, including the gable part of the church, detached and collapsed, which was subsequently restored. Artwork The interior of the church is adorned with a historic statue of the Mother of God from the 18th century. It is assumed that the statue was originally placed on the altar of the side chapel of the Name of Mary (today's sacristy), which was financed by the Škrlec nobles during the construction of the church in the 18th century. The Škrlec nobles had a family crypt for burial at that location. Galerija References External links Media related to St. George Church and Name of Mary, Zagreb at Wikimedia Commons
Župna crkva sv. Jurja mučenika i Imena Marijina u Odri

Župna crkva sv. Jurja mučenika i Imena Marijina katolička je crkva koja je bila građena postupno od 1749. do 1780. godine. Crkva se nalazi u Gradu Zagrebu u naselju Odra i zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest Crkva koja je postojala na današnjoj lokaciji prvi put se spominje u kanonskim vizitacijama s početka 17. stoljeća. Današnja župna crkva dovršena je 1980., a posljednja opsežna obnova izvedena je 1954. godine. Svečano posvećenje crkve bilo je 1966. godine. Tijekom potresa koji je pogodio Zagreb i Sisačko-moslavačku županiju 29. prosinca 2020. godine došlo je do odvajanja i urušavanja dijela pročelja, uključujući zabatni dio crkve, koji je naknadno obnovljen. Umjetnine Unutrašnjost crkve krasi povijesni kip Majke Božje iz 18. stoljeća. Pretpostavlja se da je kip izvorno bio smješten na oltaru bočne kapele Imena Marijina (današnja sakristija), koju su tijekom izgradnje crkve u 18. stoljeću financirali plemići Škrlec. Plemići Škrlec su na tom mjestu imali obiteljsku kriptu za ukop. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori