NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dubrovniki repülőtér

A Dubrovniki repülőtér (ismert Čilipi repülőtér néven is; (IATA: DBV, ICAO: LDDU)) Horvátországban, Dubrovnik közelében fekvő nemzetközi repülőtér; a Croatia Airlines légitársaság egyik bázisa. Dubrovnik központjától kb. 15,5 km-re fekszik, Čilipi mellett. 2014-ben az ország harmadik legnagyobb utasforgalmú repülőtere volt a Zágráb-Franjo Tuđman repülőtér és a Spliti repülőtér után. Itt található Horvátországban a leghosszabb futópálya. Története Dubrovnik repülőtere 1962-ben nyílt meg. A várost ezelőtt a Gruda légibázis szolgálta, amelyet 1936-ban nyitottak meg a kereskedelmi utasforgalom előtt, és csak a nyári hónapokban használták. Az Aeroput belföldi légitársaság járatai 1936-tól összekötötték Dubrovnikot Szarajevón keresztül Belgráddal, egy évvel később pedig már Zágrábbal is. 1987-ben, a jugoszláv repülés legforgalmasabb évében a repülőteret 835 818 utas használta nemzetközi járatokon és további 586 742 belföldi járatokon. Jugoszlávia felbomlását követően a repülőtér először 2005-ben érte el az egymilliós utasforgalmat. Ma Dubrovnikban van az ország legmodernebb utasterminálja, és a régi, 1962-ben épült, mára lebontott épület helyére új terminált is terveznek; ennek hetvenmillió eurós költségét európai uniós kölcsönből finanszírozzák. 2010 májusában új terminál nyílt, melynek területe több mint 13 700 négyzetméter, utaskapacitása évente kétmillió. Érdekesség, hogy a gurulópálya alatt egy barlang található, a Đurovića špilja. (Kép,Kép.) A barlangban borospince is található. Terminál A terminál további bővítését a tervek szerint 2019-ben fejezik be. Az új, 24 181 m²-es terminál, mely négy utashíddal fog rendelkezni, Horvátország legnagyobbja lesz és évente 3,5 millió utast lesz képes kiszolgálni. A további tervekben kereskedelmi zóna és négycsillagos szálloda is szerepel, a távolabbi tervekben pedig új futópálya, a meglévő futópálya gurulóúttá alakításával. Légitársaságok és úticélok 2023-ban a Dubrovniki repülőtérről az alábbi járatok indulnak: Statisztika Traffic figures Legnagyobb légitársaságok Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Dubrovnik Airport című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos oldal A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Ragusa-Čilipi

L'aeroporto di Ragusa, in croato Zračna luka Dubrovnik, è un aeroporto civile che serve la città di Ragusa nella Regione raguseo-narentana in Croazia. Posto a 15,5 km a sud della città, è il principale scalo della regione ed è interessato da un alto volume di voli charter durante la stagione estiva. L'aeroporto ha una pista da 3.300 m, nel 2014 ha visto transitare 1.584.471 passeggeri, mentre nel 2023 ha superato i 2 milioni di passeggeri. Storia Inizialmente chiamato aeroporto di Gruda per la sua vicinanza al paese di Gruda, il primo collegamento commerciale venne operato il 30 giugno 1936 dalla compagnia Aeroput con l'inaugurazione della linea estiva per Belgrado (via Sarajevo) e seguito dalla linea per Zagabria aperta nell'estate del 1937. Durante gli anni della Repubblica Socialista Federale di Jugoslavia l'aeroporto mantenne un traffico costante fino ad arrivare a vedere transitare 1.460.354 passeggeri nel 1987. Con l'inizio delle guerre jugoslave degli anni 1991-1995 il traffico passeggeri arrivò al minimo storico nel 1992 con sole 1.162 persone transitate dallo scalo. La vecchia aerostazione costruita nel 1962 è stata demolita subito dopo l'apertura del nuovo terminal da 13.700 m² capace di gestire 2 milioni di passeggeri l'anno ed inaugurato nel maggio del 2010. Nel 2023 l'aeroporto è stato rinominato in onore dell'astronomo e scienziato Ruggero Giuseppe Boscovich (Ruđer Josip Bošković, 1711-1787). Statistiche PasseggeriAnno0500.0001.000.0001.500.0002.000.0002.500.0003.000.00019601970198019902000201020202030PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-03e9ff2db1468f0388a2cba4f2d01f537f93a3f07dcb624638f43ca7d19694aeee8575b752d18ee17b71c2e9ecbe647c35a4f51c45602b1e32aff3ef5dc45845__zr5934078-cls-31113284:hover{pointer-events:none}.mw-chart-03e9ff2db1468f0388a2cba4f2d01f537f93a3f07dcb624638f43ca7d19694aeee8575b752d18ee17b71c2e9ecbe647c35a4f51c45602b1e32aff3ef5dc45845__zr5934078-cls-31113285:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-03e9ff2db1468f0388a2cba4f2d01f537f93a3f07dcb624638f43ca7d19694aeee8575b752d18ee17b71c2e9ecbe647c35a4f51c45602b1e32aff3ef5dc45845__zr5934078-cls-31113286:hover{cursor:pointer}.mw-chart-03e9ff2db1468f0388a2cba4f2d01f537f93a3f07dcb624638f43ca7d19694aeee8575b752d18ee17b71c2e9ecbe647c35a4f51c45602b1e32aff3ef5dc45845__zr5934078-cls-31113287:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-03e9ff2db1468f0388a2cba4f2d01f537f93a3f07dcb624638f43ca7d19694aeee8575b752d18ee17b71c2e9ecbe647c35a4f51c45602b1e32aff3ef5dc45845__zr5934078-cls-31113288:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Note Voci correlate Aeroporti in Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Ragusa Collegamenti esterni (HR, EN) Sito ufficiale, su airport-dubrovnik.hr.
Luchthaven Dubrovnik

Luchthaven Dubrovnik (IATA: DBV, ICAO: LDDU; officieel: Zračna luka Ruđer Bošković) is een internationale luchthaven in het uiterste zuiden van Kroatië, bij het dorp Čilipi in de gemeente Konavle. De luchthaven bedient het stedelijk gebied van Dubrovnik en is, gemeten naar passagiersaantallen, een van de drukste luchthavens van het land. In 2025 verwerkte de luchthaven 3.580.402 passagiers; in 2024 waren dat 2.954.934 passagiers. De piek ligt in het zomerseizoen; in 2024 kwamen de meeste passagiers uit het Verenigd Koninkrijk, Frankrijk en Duitsland. Ligging Het luchthavenreferentiepunt ligt op ongeveer 13 km ten zuidoosten van Dubrovnik (volgens de Kroatische AIP). Infrastructuur Start- en landingsbaan De luchthaven heeft één start- en landingsbaan (11/29) met een lengte van 3230 m en een breedte van 45 m (asfalt). De luchthavenbrandweer is in de AIP ingedeeld in reddings- en brandbestrijdingscategorie 9. Terminal en afhandeling De luchthaven is ingericht voor internationale passagiersafhandeling en heeft voorzieningen voor bagage- en cargobehandeling; de AIP beschrijft ook de beschikbaarheid van grondtransportopties (bus, taxi en autoverhuur). Verkeer en vervoer Passagiers De passagiersvraag is sterk seizoensgebonden: het merendeel van het verkeer valt in de periode april–oktober. Op basis van de passagiersstatistiek over 2024 vormden het Verenigd Koninkrijk (25,52%), Frankrijk (9,75%) en Duitsland (8,65%) de grootste herkomst-/bestemmingsmarkten; steden met de grootste aantallen waren onder meer Londen en Zagreb. Vluchtbewegingen en vracht Naast passagiersvervoer verwerkt de luchthaven ook luchtvracht en post. In 2025 telde Dubrovnik 26.682 vluchtbewegingen; in 2024 waren dat 25.546. Voor vracht en post samen vermeldt de statistiek 25.105 kg in 2024 en 300.608 kg in 2025. Statistieken Passagiersaantallen (2017–2025) Zie ook Lijst van vliegvelden in Kroatië Referenties
Port lotniczy Dubrownik

Port lotniczy Dubrownik, chorw. Zračna luka Dubrovnik (IATA: DBV, ICAO: LDDU) – port lotniczy w Chorwacji, położony w żupanii dubrownicko-neretwiańskiej, w miejscowości Čilipi, oddalonej o 20 km od centrum Dubrownika. Jest trzecim co do wielkości lotniskiem w Chorwacji. W 2025 obsłużył ponad 3 mln pasażerów Przewóz pasażerów W 2006 roku z portu łącznie skorzystało 1 120 453 pasażerów. Był to drugi rok z rzędu, kiedy liczba pasażerów przekroczyła milion. Linie lotnicze i połączenia Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa lotniczy Dubrownik (chorw. • ang.)
Aeroportul Dubrovnik

Aeroportul Dubrovnik (IATA: DBV, ICAO: LDDU) este un aeroport din Čilipi⁠(d), Comuna Konavle, Dubrovnik-Neretva, Cantonul Dubrovnik-Neretva, Croația ce deservește zona Cavtat. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 2.149.181 de pasageri. A fost deschis în 1962. Situat la o altitudine de 161 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Дубровник (аэропорт)

Аэропорт Дубровник (ИАТА: DBV, ИКАО: LDDU) — международный аэропорт в Хорватии, расположенный примерно в 15 км от центра Дубровника возле деревни Чилипи, в связи с чем его иногда называют «аэропорт Чилипи». Является третьим по загруженности аэропортом по пассажиропотоку после аэропортов Загреб и Сплит. История Аэропорт Дубровник был открыт в 1962 году. В 1987 году аэропорт Дубровника достиг своей максимальной загруженности в истории, перевезя 1,5 миллиона пассажиров и 2500 тонн грузов. Боевые действия в ходе войны в Хорватии в начале 90-х годов привели к закрытию аэропорта. Вновь открыт в 2000 году. Терминалы В мае 2010 года был открыт терминал B с пропускной способностью до 2 миллионов пассажиров в год. Авиакомпании и направления полетов Статистика Данные из запроса в Викиданные. Пассажиропоток резко увеличивается в период курортного сезона и достигает максимума в июле-августе. Основные авиакомпании — Croatia Airlines (383 тыс. чел.), easyJet (189) и Norwegian Air Shuttle (156). Главные страны-направления по количеству пассажиров — Великобритания (404 тыс. чел.), Франция (170), Хорватия (внутренние рейсы, 155), Германия (154), Испания (122). Главные города-направления: Лондон (230 тыс. чел.), Загреб (150), Париж (101). Катастрофы 9 апреля 1996 года на подлёте к аэропорту Дубровника разбился Boeing CT-43A, принадлежавший ВВС США: на его борту находилась делегация Министерства торговли США во главе с министром Роном Брауном. Примечания Ссылки Официальный сайт аэропорта
Аеродром Дубровник

Међународни аеродром Дубровник (IATA: DBV, ICAO: LDDU) (хрв. Zračna luka Ruđer Bošković Dubrovnik) је један од највећих међународних аеродрома у Хрватској. Аеродром се налази на југу Далмације, у Чилипима. Удаљен је 13 километара јужно од старог језгра Дубровника. Последњих година аеродром Дубровник је забележио велики пораст путничког промета - 2018. године кроз њега је прошло преко 2,5 милиона путника. По броју путника је трећа ваздушна лука у држави, после Загреба и Сплита. На Аеродрому Дубровник смештене су базе „Кроација ерлајнса” и „Дубровник ерлајна”. Историја Први аеродром у Дубровнику је отворен 1936. године у насељу Груда у Конавлима. Авио саобраћај је прекинут 1941. године током Другог светског рата и напада на Југославију. Изградња новог аеродрома на садашњој локацији почела је 1960. године, a пуштен је у саобраћај 1962. године. Проширење капацитета аеродрома извршено је између 1970. и 1980. године. Током рата 90-их година Аеродром Дубровник је разорен и опљачкана је сва имовина. Опрема и сигнализација је одвезена у Црну Гору те постављена у аеродроме Тиват и Подгорица. Реконструкција је трајала до 2006. године. Данас је Аеродром Дубровник један од најфреквентнијих аеродрома у Хрватској. Познат је као дестинација за бројне чартер летове током летње сезоне. Кроз Аеродром Дубровник је током 2012. прошло 1.480.470 путника, а 2013 године 1.522.629 путника. Терминали Аеродром се састоји од три терминална подручја, А, Б и Ц. Пространи нови Терминал Ц отворен је у фебруару 2017. године и постао је потпуно функционалан у априлу исте годиме. Тај терминал је заменио Терминал А за све одласке путника, укључујући чекирање и сигурносну провјеру. Нови терминал садржи простор за чекирсње и комерцијални простор који се простире на преко 1.000 квадратних метара, осам сигурносних трака, салон за одлазак са комерцијалним и угоститељским објектима, салон за премијум путнике и различите ресторане. Са површином од 24.181 квадратним метром, годишњи капацитет аеродрома је повећан на 3,5 милиона путника. Зграда Терминала А је трајно затворена за путнички саобраћај и сада се користи искључиво као постројење за разврставање пртљага. Нови Терминал Ц се налази поред постојеће зграде Терминала Б која такође прима путнике. Терминали данас чине једну функционалну јединицу. Авио-компаније и дестинације Следеће авио-компаније користе Аеродром Дубровник: Статистика Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Dubrovniks flygplats

Dubrovniks flygplats, Ćilipi flygplats, är en internationell flygplats belägen utanför orten Ćilipi som ligger 22 km från Dubrovniks centrum och 5 kilometer från Cavtat i södra Kroatien. Trafik Dubrovniks flygplats är Kroatiens tredje mest trafikerade flygplats. Flygtrafiken är i hög grad säsongsbetonad och flygplatsen är betydligt mer trafikerad från april till september. Från flygplatsen går inrikesflyg till bland annat Zagreb och Split. Utrikesflyg finns till Stockholm, Köpenhamn, Oslo och flera andra destinationer i världen. Flygplatsen På flygplatsen finns växelkontor, bank, butik, kafé, biluthyrning, informationsdisk och toaletter. Förbindelser till Dubrovnik Vid flygplatsens entré finns flygbussar som trafikeras av bolaget Atlas DMC samt stadsbussar med regelbundna och täta avgångar till/från Dubrovnik. Där finns även taxibilar för vidare transport till Dubrovnik och andra destinationer. Från flygplatsen till Dubrovniks centrum är det cirka 22 km och resan tar 45-60 minuter. Referenser Noter Externa länkar Dubrovnik Airport Officiell webbplats
Дубровник (аеропорт)

Дубровник аеропорт, також відомий як Чиліпі аеропорт (хорв. Zračna luka Dubrovnik) (IATA: DBV, ICAO: LDDU) — міжнародний аеропорт Хорватії. Аеропорт знаходиться приблизно за 15,5 км (9,5 миль) від центру міста Дубровник, неподалік від передмістя Чиліпі. Аеропорт є другим за величиною в Хорватії з точки зору кількості пасажирів і з довжини злітно-посадкової смуги. Пасажиропотік різко збільшується в період курортного сезону в Хорватії. Аеропорт має одну асфальто-бетонну злітно-посадочною смугу завдовжки 3 300 метрів. Генеральний директор - Roko Tolić. Історія Аеропорт було побудовано в 1936 році в селі Груда в Конавле. Через початок Другої світової війни роботу аеропорту було призупинено, а в 1960 році аеропорт було перенесено на нинішнє місце, поруч з Чиліпі. Під час югославських війн «аеропорт Дубровник» був повністю зруйнований. На початку ХХІ сторіччя відбувається реконструкція аеропорту. Кошторисна вартість проекту становить 70 млн Є, фінансується з кредиту Європейського банку реконструкції та розвитку. У травні 2010 року відбулося відкриття нового терміналу площею понад 13700 м², що має пропускну спроможність до 2 млн пасажирів на рік. Подальше розширення планується завершити в 2019 році. Новий термінал площею 24 181 м² з чотирма телетрапами на 2017 рік знаходиться в стадії будівництва; новий термінал матиме проектну пропускну спроможність 3,5 млн пасажирів. Планується створити велику комерційну зону і побудувати великий чотиризірковий готель. Згідно проекту реконструкції має бути побудована нова злітно-посадкова смуга і перетворення існуючої злітно-посадкової смуги у руліжну доріжку. Авіакомпанії і напрямки на січень 2018 Статистика Інциденти та нещасні випадки 1996 Хорватія ВПС США CT-43 аварія: 3 квітня 1996 літак ВПС США СТ-43, на борту з делегацією Міністерства торгівлі, розбився на північ від аеропорту на пагорбі Св. Іоанна. Аварія забрала життя 35 людей, у тому числі Рон Браун (тодішній міністр торгівлі). Галерея Примітки Посилання http://www.airport-dubrovnik.hr/ [Архівовано 4 листопада 2008 у Wayback Machine.] Путівник по аеропорту Дубровника [Архівовано 7 липня 2011 у Wayback Machine.]
Grabovo (jezero)

Grabovo je umjetno akumulacijsko jezero u Hrvatskoj. Nalazi se u Vukovarsko-srijemskoj županiji, južno od grada Vukovara u blizini naselja Čakovci, Mikluševci i sela Grabovo, po kojem je dobilo ime. Ima površinu 1,26 km². Nastalo je 1985. godine pregradnjom potoka Savak, ali danas je voda akumulirana iz podzemnih izvora. Visina zemljane brane je 8 – 10 m, a prosječna dubina 3 m. Jezero je dio Tompojevačkih ritova koji su vrijedan primjer močvarnog područja u obliku koji se proteže u dužini od 48 kilometara na području općine Tompojevci, jugoistočno od grada Vukovara. Područje Grabova nalazi se jugoistočno od Vukovara, oko 8 kilometara južno od rijeke Dunava. Premda je lokacija blizu Dunava, područje pripada slivu Bosuta, odnosno Save. Za navodnjavanje Grabova koriste se postojeće depresije, ukupne površine oko 1037 ha. Najveću količinu vode akumulira vodotok „Savak“, koji je značajan izvor. Na akumulaciji su izvedene dvije pregrade: prva u km 0+000 (nasip bivše željezničke pruge Ilača – Vukovar) i druga u km 2+068 (put Grabovo –Mikluševci). Akumulacijski bazen prikuplja tijekom godine sve površinske i podzemne vode do glavne brane. Slivna površina akumulacije lepezastog je oblika, ispresjecana velikim brojem depresija koje gravitiraju prema vodotoku „Savak“. Ukupna površina područja s koga se prikupljaju vode za navodnjavanje iznosi oko 8500 ha. Izvori
Crkva Ranjenog Isusa u Velikoj Gorici

Crkva Ranjenog Isusa je rimokaltolička crkva u gradu Velika Gorica, zaštićeno kulturno dobro. Opis dobra Jednobrodna drvena crkva smještena je u blizini naselja Pleso. Sagrađena je 1758. godine prema želji udovice plemića Ladislava Plepelića. Temeljne grede i stijene su spajane na „nemški vugel“, a trijem s četiri stupa izveden je u historicističkom duhu tradicijskoga graditeljstva, kao rezultat obnove iz 1896. godine. Zaštita Pod oznakom Z-5499 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva rođenja Blažene Djevice Marije u Novigradu

Crkva rođenja Blažene Djevice Marije nalazi se u Novigradu Zadarskom. Opis Župna crkva izgrađena je 1890. od bijelog kamena tesanog u obliku križa. Crkva je izvan gradskog zidana na istočnoj strani stare građevine iz 1500. godine, koja je uništena u vrijeme turskih osvajačkih ratova. Izgradnja košta 42.000 austrijskih kruna. Crkvu posvećuje nadbiskup Zadarski 19. listopada 1890. Dujam Maupas. Građevina je jednostavnog tipa sa sakristijom i tri oltara. Oltar je prenesen iz stare crkve Marijina rođenja, od bijelog mramora, ujedno je i glavni oltar. Oltar ima oltarnu palu, i svetohranište sa slikom Marijina porođenja. Slika je restaurirana 1998. Sa lijeve strane ulaznih vrata je mramorni oltar s drvenim kipom Gospe Žalosne, ujedno je i zavjetni blagdan župe, kao i drugi oltar sa kipom sv. Josipa izrađenih u Zadru 1898. godine. Rad je koštao 18.000 austrijskih kruna. Na glavnom oltaru postavljeni su drveni i posrebreni svijećnjaci. Unutrašnjost je oslikana 1931. Crkva je u fazi obnove Izvori Vanjske poveznice
Plaža Firule

Firule su poznata pješčana plaža u gradskom kotaru Firule. Smještena je u istoimenoj uvali. Duga je 240 metara, s betonskim mulom koji više nije u upotrebi. Na plaži se godišnje održava prvenstvo glavometa, a poznata je i kao drugo odredište po važnosti splitskih igrača picigina. Plaža je ljeti prepuna kupača, a zimi je omiljeno odredište manjeg broja stalnih kupača, koji u zavjetrini što je pruža uvala (relativno je dobro zaklonjena od bure) uživaju u zimskom suncu. Duž cijele uvale je šetnica koja je i zimi prepuna šetača.
Ploče

Ploče és un important port de Croàcia, a la costa adriàtica, enfront de la península de Pelješac que la separa de l'illa de Korčula i al nord del delta del Neretva, a pocs quilòmetres del port de Neum, l'única sortida al mar de Bòsnia i Hercegovina. Pertany al comtat de Dubrovnik-Neretva. L'any 2001 el municipi tenia 10.834 habitants, 6.537 residents a la ciutat. De 1950 a 1954, i de nou entre 1980 i 1990, Ploče fou anomenada Kardeljevo en honor del polític iugoslau Edvard Kardelj. Enllaços externs Pàgina oficial de Ploče (croat)
Ploče

Ploče (italsky Porto Tolero, v letech 1950–1954 a 1980–1990 Kardeljevo; lokálně Ploča) je přístav s 6 537 obyvateli v Chorvatsku, v Dubrovnicko-neretvanské župě, v blízkosti delty řeky Neretvy. Název Současný název města je historický. Název Kardeljevo neslo město na počet jugoslávského komunistického politika Edvarda Kardelje. Sídla Pod općinu Ploče kromě vlastního města spadají sídla Baćina, Banja, Crpala-Spilice-Gnječi, Komin, Peračko Blato, Plina Jezero, Rogotin, Stablina, Staševica, Šarić Struga. Historie Oblast dnešního města Ploče byla ovládnuta v 19. století napoleonskými vojsky a byla přičleněna k tzv. Ilyrským provinciím. Po Vídeňském kongresu v roce 1815 byla oblast předána Rakousku. Její součástí zůstala až do první světové války. Původně malá osada získala značný význam kvůli výstavbě moderního přístavu. Pro Království Srbů, Chorvatů a Slovinců bylo spojení pobřeží Jaderského moře s vnitrozemím strategickou prioritou, a proto byla vybrána různá místa pro výstavbu vhodných přístavů. Již v roce 1923 proběhl u Ploče, v deltě řeky Neretvy, první průzkum terénu. Špatná hospodářská situace jugoslávského království, dlouhé politické debaty a vysoká cena za výstavbu přístavu nakonec jeho realizaci oddálily až do roku 1939, dva roky před vypuknutím druhé světové války na Balkáně. Hospodářství Ekonomika města stojí na velkém přístavu, který svojí rozlohou překonává rozlohu intravilánu města. Přístav je v Chorvatsku z hlediska obratu zboží druhý nejvytíženější (v roce 2010 zde bylo přeloženo 4,5 milionů tun zboží). Nákladní doprava na sebe váže celou řadu dalších odvětví, jako je např. spedice, velkosklady, doprava, logistika apod. Jako jedno z mála měst na chorvatském pobřeží Jaderského moře nemá pro Ploče turistika větší význam. V blízkosti města se nachází řeka Neretva a Baćinská jezera, které oboje nicméně vytváří vhodné podmínky pro případný rozvoj turistiky. Ústí řeky Neretvy do moře je rovněž vhodným místem pro zemědělství a mělké moře nabízí vhodné podmínky pro rybolov. Na počátku 21. století se uskutečnila jednání, která měla za cíl vytvořit z přístavu volnou ekonomickou zónu Chorvatska a Bosny a Hercegoviny. Doprava V 21. století bylo město napojeno na nedalekou dálnici A1, která je součástí evropské silnice E65. Do přístavu vede také železniční trať, která pokračuje dále na území Bosny a Hercegoviny. V provozu je také pravidelná lodní linka (trajekt) Ploče – Trpanj. Známí rodáci Původem z Ploče jsou následující osoby: Rafael Dropulić, zpěvák Rajko Ostojić, chorvatský ministr zdravotnictví Zlatko Giljević, lékař Mišo Krstičević, fotbalista a fotbalový trenér Ivo Smoljan, spisovatel a zpěvák Hrvoje Vejić, chorvatský fotbalista Toni Katić, basketbalista Miroslav Barbir Mimo, hudebník Neda Parmać, zpěvačka Ivana Jelčić, házenkářka Marta Žderić, házenkářka Matija Prskalo, herečka Niko Pavlović, herec Slobodan Bobo Grujičić, bubeník Ivan Mišetić, ekonom a dlouholetý ředitel společnosti Croatia Airlines. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ploče (grad) na srbské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ploče na Wikimedia Commons (chorvatsky) Oficiální stránky Ploče