NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
NK Lipik

NK Lipik 1925 je nogometni klub iz Lipika. Povijest kluba NK Lipik 1925 svoje djelovanje započeo je početkom 20. stoljeća. 1925. godine pod imenom "Sportski klub Olimpija", a prvi predsjednik kluba bio je Josip Beck. U prvim danima klub nije bio službeno registriran (bio je divlji klub), niti se natjecao u prvenstvu, no redovno su se odigravale prijateljske utakmice protiv klubova iz susjednih mjesta. U zapisima iz tog vremena kao najbolji igrači tog vremena spominju se Andrija Ivošević, lijevo krilo i Ludva Hort, napadač. Po završetku drugog svjetskog rata, 1946. godine, osniva se "Fiskulturno društvo Slavonac", u okviru kojega je djelovao i nogometni klub s novim imenom "Slavonac", a osnivači su bili Franjo Frntić, ujedno i prvi predsjednik, te Rudolf Zednik, Stevo Barišić, Gustav Štabler i Vinko Ljevaković. Nakon 27 godina rada, NK "Slavonac" se u sezoni 1952./53. prvi puta uključuje u prvenstveno natjecanje i to u ligi Daruvarskog podsaveza. Od tada pa do 1994. godine i prijelaza u ligu Požeško-slavonske županije, NK "Slavonac" je igrao s klubovima sjevernog dijela Hrvatske od Međuopćinske lige Daruvar-Pakrac, Grubišno Polje,Virovitičke zone, Lige Zajednice općina Bjelovar pa do Zagrebačke regionalne lige s klubovima varaždinskog, koprivničkog, virovitičkog i bjelovarskog područja. NK "Lipik 1925" se danas natječe u 1. ŽNL, a klub radi sa sedam kategorija nogometaša; igraonica, limači U-10, početnici U-12, mlađi pioniri U-14, stariji pioniri U-15, juniori U-18 i seniori. Za Lipik je igrao poznati nagrađivani hrvatski nogometni sudac Bruno Marić. Uspjesi 3. HNL – Istok: prvak 2009./10. 4. HNL – Istok: prvak 2008./09. 1. ŽNL Požeško-slavonska: prvak 2007./08. 3. ŽNL Požeško-slavonska: prvak 2014./15. 2. ŽNL Požeško-slavonska: prvak 2015./16. Poznati bivši igrači Advam De Oliveira Izvori Vanjske poveznice Službene stranice kluba
Dolfin

Dolfin (vagy Veli Dolfin) egy lakatlan sziget Horvátországban, a Kvarner-öbölben, a Kvarnerić területén, Pag szigetének északnyugati csúcsától 3,7 km-re nyugatra. A sziget területe 0,26 km², hosszúsága 800 méter, szélessége 400 méter, legnagyobb magassága 23 méter. Partja tagolatlan, tengerpartjának hosszúsága 2 km. Növényzete fűből és alacsony bokrokból áll. A szigeten a legmagasabb ponton világítótornyot építettek. Közvetlen délkeleti szomszédságában található a még kisebb Mali Dolfin szigete. Valamivel távolabb északnyugatra találjuk a kis Veliki és Mali Laganj szigetecskéket. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Dolfin című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források Hrvatska enciklopedija – Dolfin (horvátul)
Dolfin

Dolfin – bezludna wyspa w Chorwacji, na Morzu Adriatyckim, w środkowej części zatoki Kvarnerić, część archipelagu Kvarneru. Jest oddalona o 3,7 km od wyspy Pag. Zajmuje powierzchnię 0,26 km². Jej wymiary to 0,8 × 0,4 km. Maksymalna wysokość wynosi 23 m n.p.m. Długość linii brzegowej wynosi 2 km. Jest porośnięta trawą i krzewami. U jej wybrzeży leżą wysepki Mali Dolfin i Mažunel. Na Dolfinie funkcjonuje latarnia morska. Zobacz też Wyspy Chorwacji Przypisy
Dolfin

Dolfin je majhen nenaseljen otoček v Kvarnerskem zalivu. Otoček, na katerem je svetilnik, leži okoli 3,5 km zahodno od zaselka Tovarnele (blizu Luna) na Pagu. Površina otočka je 0,26 km². Dolžina obale meri 2,03 km. Najvišji vrh je visok 23 mnm. Jugovzhodno, v neposredni bližini, leži otoček Mali Dolfin. Severovzhodno od otoča pa ležita Veliki in Mali Laganj. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilni, ki stojo na vrhu najvišje točke otoka oddaja svetlobni signal: BR Bl(2) 10 s. Nazivni domet svetilnika je 7 -10 milj. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Долфин

Долфин је острвце у Јадранском мору. Припада Хрватској Налази се у Кварнерићу, западно од Товарнела, најсевернијег насеља острва Пага. Највиши врх острва износи 23 метара. Југоисточно од Долфина налази се Мали Долфин. Види још Списак хрватских острва Спољашње везе Слике острва Долфин (језик: енглески)
Zlarin (Šibenik)

Zlarin es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Šibenik, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 45 m s. n. m. a 352 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 284 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Zlarin (Šibenik)

Zlarin je naselje u sastavu Grada Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se na otočiću Zlarin, u dubokom zaljevu Zlarinska luka na sjeverozapadnoj strani otočića. Stanovništvo Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 284 stanovnika. Povezani članci Vanjske poveznice Izvori
Zlarin (naselje)

Zlarin je naselje z manjšim pristaniščem na severno-dalmatinskem otoku Zlarinu (Hrvaška), ki upravno spada pod mesto Šibenik Šibeniško-kninske županije. Geografija Edino otoško naselje ima pristan. Kraj leži ob zalivu Luka Zlarin na severni obali otoka. Naselje ima kopališče s peščeno plažo. V pristanu leži okoli 130 m dolg pomol, na koncu katerega stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: B Bl 3s. Na pomolu lahko pristajajo plovila iz obeh strani. Pristajanje na zunanji strani pomola, pa je lahko ob močnem vetru nevarno. Pristan je odprt severozahodnim vetrovom., zavarovan pa pred burjo in jugom. Privezi na pomolu imajo priključke za elektriko in vodo. Globina morja ob pomolu je 3 do 5 m. Za pomolom, okoli dna zaliva, ki ima obliko črke U, leži še 5 manjših pomolčkov. Globina morja priti dnu zaliva vse bolj pada in v dnu zaliva doseže globino 1 m. Pred glavnim pomolom stoji še en krajši okoli 25 m dolg pomol pri katerem je globina morja 2 m. Na tem pomolu stoji 5 tonsko dvigalo. Naselja K edinemu naselju na otoku - Zlarinu, pripada še zaselek Borovica. Prebivalstvo Skupaj živi v naselju okoli 500 prebivalcev. Gospodarstvo Domačini se ukvarjajo s pomorstvom, ribolovmin turizmom. V kraju stoji hotel »H.Koralj«. Možen je tudi najem počitniških sob in apartmajev. Zgodovina Naselje je zgrajeno na ostankih naselja iz rimske dobe. Prvi prebivalci so se ukvarjali z nabiranjem koral. Pisni viri iz 1412 že omenjajo Zlarjane kot nabiralce koral. O stari otoški obrti obrti pričajo razstavljeni eksponati v malem krajevnem muzeju in bogato okrašeni oltarji v baročni župnijski cerkvi Uznesena Marijana postavljeni v 1740. Poleg župnijske cerkve so v naselju še tri cerkve: cerkev sv. Roka (1649), Gospe od Rašelja iz 15. stoletja in cerkev sv. Šimuna iz 17. stoletja. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Зларин (Шибеник)

Зларин је насељено мјесто у Далмацији. Припада граду Шибенику, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. Географија Насеље Зларин се налази на острву Зларин. Смјештен је у дубоком заливу Зларинска лука на сјеверозападној страни острва. Клима Клима у Зларину је медитеранска. Средња годишња температура је око 15 степени. Годишња количина падавина износи око 700 мм. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Зларин је имало 284 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Зларин је имало 359 становника, следећег националног састава: Познате личности Весна Парун, пјесникиња и писац Види још Острво Зларин Јадранско море Референце Спољашње везе Викимапија: Зларин
Zlarin, Šibenik

Zlarin (kroatiska: Zlarino) är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Zlarin ligger 6 meter över havet och antalet invånare är 276. Den ligger på ön Otok Zlarin. Terrängen runt Zlarin är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Havet är nära Zlarin åt sydväst. Närmaste större samhälle är Šibenik, 6,5 km nordost om Zlarin. Kommentarer Källor
Зларин (Шибеник)

Зларин (хорв. Zlarin) — населений пункт у Хорватії, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі міста Шибеник. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 284 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,66 °C, середня максимальна – 26,95 °C, а середня мінімальна – 4,49 °C. Середня річна кількість опадів – 693 мм. Примітки
Žirje, Croatia

Žirje (pronounced [ʒîːrjɛ]) is an island and a settlement in the Croatian part of the Adriatic Sea. It is situated in the Šibenik archipelago, about 22 kilometres (14 miles) southwest of Šibenik, which makes it the most remote permanently inhabited island in the Šibenik archipelago. Its area is 15.08 km2, and it has a population of 103 (2011 census). Its population is steadily decreasing (720 residents in 1953, 207 residents in 1981, and 124 residents in 2001). The island is composed of two limestone ridges. Nestled between them is a fertile valley. The vegetation of the island is mainly composed of maquis shrubland, with some farm land in the central parts of the island. Main industries are agriculture (grapes, olives, plums, figs and sour cherries) and fishing. Fish are abundant in the waters around Žirje. Tourism on Žirje has remained largely undeveloped in comparison to the other islands in the Croatian Adriatic. In the 12th and 13th centuries the island was defended by fortresses and walls constructed on the foundations of an earlier Byzantine fortress from the 6th century. Due to its use by the Yugoslav People's Army, the southern and south-western parts of the island were off limits to the islanders and visitors for nearly half a century. The ferry port on the island provides a link to the county seat Šibenik via the D128 route. Demographics In 2021, its population was 147. References Bibliography Faričić, Josip; Magaš, Damir (December 2004). "Suvremeni socio-geografski problemi malih hrvatskih otoka – primjer otoka Žirja" (PDF). Geoadria (in Croatian). 9 (2): 125–158. doi:10.15291/geoadria.133. Retrieved 13 November 2018. Further reading Magaš, Damir (1993-09-01). "Cestovne prometnice malih jadranskih otoka" [The Local Roads on the Little Adriatic Islands]. Hrvatski geografski glasnik (in Serbo-Croatian). 55: 151–154. ISSN 1331-5854. External links Žirje on infoadriatic.com Official pages of Island of Žirje
Žirje (Šibenik)

Žirje es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Šibenik, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 25 m s. n. m. a 388 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 103 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Жирје (Шибеник)

Жирје је насељено мјесто у Далмацији. Припада граду Шибенику, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. Географија Жирје се налази на острву Жирје, удаљено око 22 км југозападно од Шибеника. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Жирје је имало 103 становника. Види још Острво Жирје Јадранско море Референце Спољашње везе
Жир'є (Шибеник)

Жир'є (хорв. Žirje) — населений пункт у Хорватії, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі міста Шибеник. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 103 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,69 °C, середня максимальна – 26,35 °C, а середня мінімальна – 4,44 °C. Середня річна кількість опадів – 683 мм. Примітки
Sveta Fumija (otok)

Sveta Fumija je otočić južno od Čiova, najveći u Splitskom kanalu. Leži južno od zapadnog dijela Čiova, od kojeg je udaljena oko 220 metara. Zapadno se nalaze otoci Kraljevac i Zaporinovac. Na otoku se nalazi Crkva sv. Eufemije, po kojoj je otok i dobio ime. Površina otoka je 276.183 m2, duljina obalne crte 2696 m, a visina 32 metra. Znamenitosti Crkva sv. Eufemije, zaštićeno kulturno dobro Izvori Vanjske poveznice
Sveta Fumija (otok)

Sveta Fumija je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju (Hrvaška). Sveta Fumija leži južno od zahodnega dela otoka Čiovo, od katerega je oddaljena okoli 0,5 km. Površina otočka meri 0,276 km². Dolžina obalnega pasu je 2,7 km. Najvišji vrh je visok 31 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Света Фумија (острво)

Света Фумија је мало ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у акваторији општине Округ. Света Фумија је највеће и повремено насељено од 3 острвца у тој акваторији где припадају Пијавица и Краљевац. Налази јужно од западне обале острва Чиова, од које је удаљено ојко 0,5 км. Западно се налазе острва Краљевац и Запориновац. Површина острва износи 0,275 км². Дужина обалне линије је 2,57 км.. Највиши врх на оствцу је висок 31 метар. Види још Списак острва у Хрватској Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića стр. 30.
Krapanj (Šibenik)

Krapanj es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Šibenik, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 0 m s. n. m. a 346 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 170 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Krapanj (Šibenik)

Krapanj je naselje u sastavu Grada Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se na otočiću Krapanj, oko 8 kilometara južno od Šibenika. Stanovništvo Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 170 stanovnika. Znamenitosti crkva svetog Križa Povezani članci Vanjske poveznice Izvori
Крапањ (Шибеник)

Крапањ је насељено мјесто у Далмацији. Припада граду Шибенику, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. До пописа 2001. године, насеље је обухватало острво Крапањ и непосредну копнену околину. Копнено подручје је тада издвојено у новоформирано самостално насеље Бродарица. Географија Крапањ се налази на малом острву Крапањ, удаљено око 8 км јужно од Шибеника. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Крапањ је имало 170 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Крапањ је имало 2.513 становника, следећег националног састава: Види још Острво Крапањ Јадранско море Референце Спољашње везе Викимапија: Крапањ
Крапань (Шибеник)

Крапань (хорв. Krapanj) — населений пункт у Хорватії, у Шибеницько-Книнській жупанії у складі міста Шибеник. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 170 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,51 °C, середня максимальна – 28,39 °C, а середня мінімальна – 2,85 °C. Середня річна кількість опадів – 707 мм. Примітки
Caino (isola)

Caino, scoglio Zaglav o Sovogliak (in croato Sovljak) è una piccola isola disabitata della Croazia, situata lungo la costa dalmata settentrionale a ovest di Trebocconi; l'isola fa parte dell'arcipelago di Sebenico. Amministrativamente appartiene al comune di Trebocconi nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia L'isolotto, di forma arrotondata con un diametro di circa 130 m, si trova all'ingresso dell'omonima valle Caino o porto Caino (uvala Sovlje). È situato a nord-ovest di Trebocconi, a circa 1,6 km di distanza. Caino ha una superficie di 0,018 km², uno sviluppo costiero di 0,49 km e un'altezza di 15,1 m. Isole adiacenti Lucconigo (Lukovnik), situato tra Lucorano e il porto di Trebocconi. Prisgnago, Prisgnak o Prisnac (Prišnjak), a sud-est a circa 630 m; l'isolotto ha una lunghezza di circa 280 m, un'area di 0,022 km², una costa lunga 691 m e un'altezza di 12 m 43°45′07″N 15°43′28″E43°45′07″N, 15°43′28″E. Botesella o Botticella (greben Bačvica), roccia affiorante in mare aperto all'uscita meridionale del canale di Murter e a 1,7 km da Prisgnak in direzione ovest. Ha un segnale luminoso di segnalazione 43°44′53″N 15°42′09″E43°44′53″N, 15°42′09″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-88-6268-060-8. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 12 settembre 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 22 dicembre 2016 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Arcipelago di Sebenico Regione di Sebenico e Tenin Trebocconi Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Caino
Sovljak

Sovljak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Sovljak leži zahodnoseverozahodno od naselja Tribunj v Dalmaciji pred vhodom v zaliv Sovlje. Površina otočka meri 0,018 km². Dolžina obalnega pasu je 0,49 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Plage de Sakarun

Sakarun est une plage de sable de 800 m de long, située sur la mer Adriatique, sur la côte nord-ouest de l'île croate de Dugi Otok, près des villages de Veli Rat, Verunić, Soline et Božava. La baie de Sakarun est devenue membre du club des « Plus belles baies du monde » qui regroupe des baies de 25 pays sur tous les continents. Description La baie de Sakarun s'étend sur 80 ha. La mer a une profondeur de 10 mètres et sa particularité est le sable blanc et fin, et il y a aussi des galets. L'ensemble est entouré une végétation méditerranéenne caractéristique de garrigue, de maquis, de pins noirs et d'Alep. Les fonds marins sont riches en herbiers de Posidonia oceanica, une espèce endémique méditerranéenne, et de nombreuses autres espèces qui ont été proposées pour le réseau européen d'habitats Natura 2000. La biodiversité est l'une des raisons pour lesquelles Sakarun est protégée dans la catégorie des paysages importants. Références Source de traduction Portail de la Croatie Portail de la mer Méditerranée
Sakarun

Sakarun je prostrana pješčana plaža duga oko 800 m, otvorena prema južnoj pučini Jadrana. Nalazi se na sjeverozapadnoj obali Dugog otoka, u blizini naselja Veli Rat, Verunić, Soline i Božava. Uvala Sakarun proteže se na 80 ha. More je duboko 10 metara, a posebnost mu daje sitni bijeli pijesak, dok je na žalu krupniji šljunak, to jest kameni obluci. Sve to čuva šuma karakteristične mediteranske zajednice gariga, makije te crnog i alepskog bora. Podmorje je bogato livadama morske cvjetnice posidonije (Posidonia oceanica), mediteranskog endema te drugih brojnih vrsta koje su predložene za europsku mrežu staništa Natura 2000. Bioraznolikost je jedan od razloga što je Sakarun zaštićen u okviru sjeverozapadnog dijela Dugog otoka u kategoriji značajnog krajobraza. Na plaži se nalaze ugostiteljski objekti koji nude osvježenja od ljetnih vrućina i lagane obroke. Organiziran je i prijevoz do Sakaruna iz Božave, turističkim vlakićem koji polazi svakih sat vremena. Sama plaža je nažalost podložna otvorenom moru koje donosi nečistoće pa tako nije rijetkost da na obali budu kante, vrećice, boce, morska trava i sl. Tijekom turističke sezone na Sakarun dolazi oko 400 do 500 posjetitelja dnevno. Na plaži su postavljena 10 atraktivnih suncobrana od trstike koje se uklapljaju u prirodni ambijent. Uvala Sakarun postala je članica udruženja kluba "Najljepše uvale svijeta" gdje se nalaze uvale 25 zemalja sa svih kontinenata. Odluka o pristupanju Sakaruna je donesena na zasjedanju Upravnog odbora Udruženja u Parizu tragom odluka s 8. Kongresa kojem su domaćin bili Turska i Grčka gdje se Sakarun predstavio ovom ekskluzivnom klubu. Uz uvalu Sakarun provjere na razinama kontinenata su prošli i predstavnici Namibije i Tajvana. Izvori
Sakarun

Sakarun lub Saharun – długa na około 800 m piaszczysto-żwirowa plaża na północno-zachodnim brzegu chorwackiej wyspy Dugi Otok, nieopodal wsi Veli Rat, Verunić, Soline i Božava. Drobny biały piasek nadaje morzu żywą niebiesko-zieloną barwę. Morze na długości niemal 100 metrów od brzegu jest wciąż bardzo płytkie. Na granicy dozwolonego pływania – tj. w odległości około 250 metrów od brzegu – głębokość wynosi jedynie 3,5 metra. Na plaży istnieją dwa obiekty turystyczne: koktajl bar i gospoda. W okresie letnim z kompleksu hotelowego w Božavie niezależnie od pogody kursuje kolejka. Sama plaża jest niestety zależna od otwartego morza, które wyrzuca na nią różne nieczystości, więc widok puszek, butelek, reklamówek czy wodorostów itp. nie jest rzadkością.
Sakarun

Saharun je zaliv s peščeno plažo na Dugem otoku v Jadranskem morju (Hrvaška). Sakarun je najbolj poznana jadranska divja peščena plaža. Leži v istoimenskem zalivu v bližini naselij Veli Rat, Verunić in Soline. Plaža je dolga okoli 800 m, nasuta z gramozom, ter se počasi spušča v morje. Droban bel pesek daje vodi posebno živo plavo-zeleno barvo. Morje je zelo plitvo in tudi 400 metrov od obale ne preseže globine 1 m. Zaliv je odprt jugozahodnim vetrovom. Plovila je mogoče sidrati pri globini 5-10 m. V turistični sezoni na plaži obratuje manjši bar, parkirišče za avtomobile in senčniki ter ležalniki so plačljivi. Z naseljem Božava ga povezuje turistični vlakec, z ostalimi otočnimi kraji pa tudi lokalna avtobusna proga. Viri
Kaprije

Kaprije is an island in the Croatian part of the Adriatic Sea, situated in the Šibenik archipelago. The island has area of 7.11 km2 (2.75 sq mi) and is composed of hills divided by transverse and longitudinal valleys where grass and sparse pine forests grow. Grapes and olives are cultivated there. The main industries are agriculture, fishing and tourism. Automobiles are not allowed on the island. In 14th and 15th century the island belonged to noble families from Šibenik. During Ottoman conquests in 16th and 17th century, the island was inhabited by refugees from mainland. Around that time, a Saint Peter's church was built on the island. Its population of 189 lives in the eponymous single settlement of Kaprije, which is part of the City of Šibenik. Demographics References Further reading Magaš, Damir; Faričić, Josip; Surić, Maša (2003). "Prirodno-geografske odrednice razvitka otoka Kaprija, Kakna i pripadajućih otočića" [Geographical Determinants of Kaprije and Kakan Islands and Adjacent Islets, Croatia] (PDF). Geoadria (in Croatian). 8 (2): 45–66. doi:10.15291/geoadria.100. Retrieved 12 December 2019. Name Šenoa, Milan (1949). "Prilog poznavanju starih naziva naših otoka" [A Contribution to Learning the Old Names of Our Islands]. Hrvatski geografski glasnik (in Serbo-Croatian) (11–12) (published 1950-06-15): 75–82. ISSN 1331-5854.
Kaprije (Šibenik)

Kaprije es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Šibenik, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 6 m s. n. m. a 374 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 189 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Kaprije (Šibenik)

Kaprije je naselje u sastavu Grada Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se na otočiću Kaprije, oko 16 kilometara jugozapadno od Šibenika. Stanovništvo Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 189 stanovnika. Povezani članci Vanjske poveznice Izvori