NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Park-šuma Susedgrad

Park-šuma Susedgrad, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Prostire se u Susedgradu. Površine je 10,5 hektara. Reljef ove šume obilježavaju strme padine koje se na zapadnoj strani obrušavaju prema koritu rijeke Save. Taj je dio park-šume Susedgrad aktivno klizište. U ostatku kompleksa reljef je blažega nagiba koji u središnjem dijelu prelazi u zaravan. Pripada mjesnom odboru Podsused u gradskoj četvrti Podsused – Vrapče. Godine 1997. prosječna je drvna zaliha bila 215,50 prostornih metara. Prosječni godišnji tečajni prirast je 5,59 prostornih metara po hektaru. U omjeru smjese nalaze se hrast kitnjak, jasen, lipe, smreka i druge vrste drveća. Sastojina je ispresjecana mnogobrojnim stazama. Stanje 1997. bilo je da je nužno obaviti obnovu prirodnim ili umjetnim putem prvenstveno hrastom kitnjakom. Nužna je prethodna priprema staništa. Njegu obaviti proredom u korist klimatogene vrste šume hrasta kitnjaka. Zakorovljene površine posaditi sadnicama običnog bora uz pripremu tla. Državnih šuma u Park-šumi Susedgradu je 3,65 ha, privatnih 3,95 ha, ostalih površina 2,9 ha. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 230. i 231. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Tuškanac

Park-šuma Tuškanac je park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se na Tuškancu i pripada u park-šume Centra grada Zagreba. Pojedine se spuštaju do samog središta grada. To su pretežno mješovite srednjodobne starije i stare park-šume, koje u omjeru smjese imaju: hrast kitnjak, bukvu, grab, bagrem, lipu, kesten, jasen, voćkarice, brezu i druge listače i četinjače. Sastojine su pretežno visokog uzgojnog oblika u kojima treba provoditi sve faze njege i sve radove na obnovi, ovisno o konkretnom stanju pojedine sastojine. Državnih šuma u svim park-šumama Centra (Tuškanac, Dubravkin put, Cmrok, Jurjevska, Rokov perivoj, Zelengaj, Kraljevac, Pantovčak i Prekrižje) ukupno je 120,39 ha, privatnih 140,38 ha, ostalih površina 59,66 ha. Prosječna drvna zaliha je 386,28 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 6,88 prostornih metara po hektaru. Daljnje čitanje Halambek-WenzIer, Mira. 1. srpnja 1988. Tuškanac danas i sutra. Život umjetnosti : časopis o modernoj i suvremenoj umjetnosti i arhitekturi. 43/44 (1): 38–45. ISSN 0514-7794 Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 233. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Zelengaj

Zelengaj est un quartier résidentiel de Zagreb, dans l'arrondissement Gornji Grad - Medveščak. Il est situé au nord du centre-ville entre Pantovčak et Tuškanac. Le Bois de Zelegaj est situé dans ce quartier. Habitants : environ 1500 Superficie : environ 28 ha Axes routiers : 5 min du centre ville. Historique : Curiosité : Liste des rues : Goljački ogranak Goljak Goljačke stube Kozarčev vijenac Kozarčeva Kozarčeve stube Kraljevec Kraljevec II Novi Goljak Zelengaj Les établissements publics : L'hôpital spécialisé pour enfants avec les difficultés neuro-musculaires et motrices Goljak Bus ZET : Lignes 103, 138 Liste des squares des enfants : 1 rue Zelengaj 8 rue Kraljevec Notes et références Voir aussi Articles connexes Zagreb Gornji Grad - Medveščak Britanski_trg Liens externes [1] L'hôpital spécialisé Goljak Portail de la Croatie
Park-šuma Zelengaj

Park-šuma Zelengaj, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Nalazi se u Zelengaju. Spada u park-šume Centra grada Zagreba. Sve one su predjeli od kojih se pojedini spuštaju do samog središta grada. To su pretežno mješovite, srednjodobne, starije i stare park-šume, koje sadrže hrast kitnjak, bukvu, grab, bagrem, lipu, kesten, jasen, voćkarice, brezu i druge listače i četinjače. Sastojine su pretežno visokog uzgojnog oblika u kojima treba provoditi sve faze njege i sve radove na obnovi, ovisno o konkretnom stanju pojedine sastojine. Njegu, obnovu i održavanje provoditi po naprijed navedenim načelima i metodama. Državnih šuma u svim park-šumama Centra (Tuškanac, Dubravkin put, Cmrok, Jurjevska, Rokov perivoj, Zelengaj, Kraljevac, Pantovčak i Prekrižje) je 120,39 ha, privatnih 140,38 ha, ostalih površina 59,66 ha. Prosječna drvna zaliha je 386,28 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 6,88 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 233. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Park-šuma Šestinski dol

Park-šuma Šestinski dol, park-šuma u Hrvatskoj i jedna od 17 park-šuma na prostoru Grada Zagreba. Prostire se na sjeveru Zagreba, na padinama Medvednice, kod Šestina. Ukupna površina iznosi 9,35 ha, od čega šumi pripada 4,55 ha. Prosječna drvna zaliha iznosi 200,3 m3/ha, a prirast 5,50 mVha. Stanište je hrasta kitnjaka na kojem znatni udio pored kitnjaka ima bagrem. Čiste sastojine bagrema treba postupno pretvarati u kitnjakove po uobičajenim metodama. U vitalnijim skupinama bagrema i u dijelovima gdje u omjeru smjese dominira hrast kitnjak, treba obavljati prorede formirajući što prirodniju okomitu strukturu i omjer smjese. Ophodnju bagremovog kolosjeka treba produžiti i uz nužne uzgojne radove uzgojiti bagremovu nisku šumu. Državnih šuma u Park-šumi Šestinski dol je 3,55 ha, privatnih 1,00 ha, ostalih površina 4,80 ha. Prosječna drvna zaliha je 203,00 prostornih metara po hektaru. Prosječni godišnji tečajni prirast je 5,60 prostornih metara po hektaru. Izvori Matić, Slavko; Prpić, Branimir: PROGRAM NJEGE, OBNOVE I ODRŽAVANJA, TE EKOLOŠKE I SOCIJALNE FUNKCIJE PARK-ŠUMA NA PODRUČJU GRADA ZAGREBA. Izvorni znanstveni članak. Šumarski list br. 5–6., CXXI (1997). str. 231., 232. i 233. Sadržaj prenesen sa stranica Šumarskog lista uz dopuštenje.
Crkva sv. Klementa u Straževniku

Crkva sv. Klementa nalazi se u napuštenom selu Straževnik kod Pražnice, općina Pučišća, otok Brač. Opis dobra Crkva sv. Klementa istočno od Pražnica bila je grobišna crkva srednjovjekovnog naselja Straževnika. Jednobrodna predromanička crkvica s četvrtastom apsidom pokrivena je krovom od kamenih ploča. Presvođena je bačvastim svodom s pojasnicama, a bočni zidovi su raščlanjeni s po tri slijepa luka. Na oltaru je renesansni reljef pape Klementa I. iz 1535.. Nad ulazom je viseći luk s dvostrešnim kamenim krovom. Zaštita Pod oznakom Z-4573 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice Kameni Oltar iz crkvice sv. Jurja u Straževniku kod Pražnica na otoku Braču. Konzervatorsko-restauratorski zahvat. Hrčak
Crkva Sv. Križa u Donjem Humcu

Crkva Sv. Križa nalazi se u Donjem Humcu, općina Nerežišća, otok Brač. Opis Na zapadnoj strani sklopa kuća Jakšić - Martinović je manja gotička kapela posvećena Sv. Križu. Vrijeme nastanka je od 18. do 20. stoljeća. Zaštita Sa sklopom kuća Jakšić - Martinović pod oznakom Z-1437 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralno-profana graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Kuzme i Damjana u Hvaru

Crkva sv. Kuzme i Damjana nalazi se u gradu Hvaru. Opis Jednobrodna crkva s pravokutnom apsidom. Nastala je u drugoj polovini u 16. stoljeća preuređenjem romaničke kuće od koje su sačuvana dva prozora sa srpastim lukom na južnom pročelju. Zaključena je zvonikom na preslicu. Pored svoje vrijednosti kao sakralna arhitektura, građevina je jedina sačuvana romanička kuća u Hvaru. U crkvi je sačuvana oltarna pala s portretom donatora, don Alviža Ivanića. Zaštita Pod oznakom Z-5044 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Margarite u Nerežišćima

Crkva sv. Margarite nalazi se u Nerežišćima na Braču, na adresi Trg. Sv. Margarite. Opis Crkva sv. Margarite je jednobrodna gotička crkva s pačetvorinastom apsidom. Ponutrica crkve je građena finim klesancima, presvođena je prelomljenim svodom s pojasnicom na pilastrima s lisnatim kapitelima. Bočno su trilobi na menzolama u obliku ženskih i muških glava. U svetištu su oslikani posvetni križevi iz 14. stoljeća. Nad glavnim ulazom je gotička luneta na menzolama u obliku ljudske glave. Zaštita Pod oznakom Z-1551 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Marka u Dućama

Crkva sv. Marka nalazi se u blizini napuštenog starog sela Duće, općina Dugi Rat, podno brda Mošnice. Opis U napuštenom selu Duće nalazi se crkva Sv. Marka koja se spominje još 1150., a do 1864. je bila župna crkva. Od tada postaje grobišna crkva s kompleksom zemljišta. Građena je kao jednobrodna građevina orijentirana istok-zapad, s prelomljenim svodom i dozidanom kapelom na sjevernoj strani. Crkva ima dvostrešni krov pokriven kamenim pločama, a izvana je ožbukana. Iznad ulaza je kamena rozeta s četiri lista i zvonik na preslicu s prelomljenim lukom. U sjevernom zidu ugrađena je rimska stela. U apsidi je oltar s menzom od preinačenog stećka sa šesterokrakom zvijezdom. Najvredniji dio crkve je gotičko zvono iz 1468. Zaštita Pod oznakom Z-6291 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Martina kod Bobovišća

Crkva sv. Martina nalazi se između Bobovišća i Milne na Braču. Opis Crkva sv. Martina podignuta je na brijegu između Bobovišća i Milne na strateški važnom mjestu koje omogućava pregled akvatorija od Splitskih vrata do Hvara i Visa. Jednobrodna crkva s polukružnom apsidom po proporcijama i oblikovanju pokazuje odlike zrele predromanike. Jednostavno kameno pročelje na vrhu ima zidanu preslicu s trokutastim zabatom iz 14. st. Crkva je presvođena polukružnim svodom bez pojasnica, a zidovi su raščlanjeni širokim plitkim nišama. Nad oltarom je renesansni kameni reljef, rad radionice Nikole Firentinca, s prikazom sv. Martina na konju i prosjaka. Zaštita Pod oznakom Z-4331 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra. Izvori
Kapela sv. Filomene u Velikoj Gorici

Kapela sv. Filomene je rimokatolička građevina u mjestu i općini Velika Gorica. Opis Kapela sv. Filomene nalazi se na gradskom groblju u Velikoj Gorici. Sagrađena je 1891. prema nacrtu arhitekta Koste Tomca. To je jednobrodna neogotička građevina tlocrtno u obliku latinskog križa s poligonalnom apsidom i dvije plitke bočne kapele te zvonikom u osi glavnog pročelja. Pročelja su ritmizirana kontraforima te prozorskim otvorima šiljastog nadvoja. Lađa je svođena križnim svodovima sa šiljastim pojasnicama čije su pete poduprte polukružnim konzolicama na bočnim zidovima, dok svetište ima križni svod sa šiljastim susvodnicama. U svetištu se nalazi jednostavna drvena menza dok prozorski otvori imaju recentno izvedene vitraje Marijana Jakubina s prikazom sv. Filomene i kršćanskim simbolima. Kapela je u većini sačuvala svoje izvorne stilske karakteristike te je skladno smještena u središnjem dijelu velikogoričkoga groblja zbog čega ima arhitektonsku i ambijentalnu vrijednost. Zaštita Pod oznakom Z-6253 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Premantura

Premantura (italsky Promontore) je vesnice a přímořské letovisko v Chorvatsku v Istrijské župě, spadající pod opčinu Medulin. Nachází se asi 8 km jihovýchodně od Puly. V roce 2011 zde žilo 768 obyvatel. Vesnice se nachází na poloostrově Kamenjak, který je nejjižnějším poloostrovem na Istrii. Díky své poloze je Premantura nejjižnější vesnicí Istrie i Istrijské župy. Nachází se zde také národní park Kamenjak. Sousedními vesnicemi jsou Banjole, Pomer, Valbonaša a Vinkuran. Obyvatelstvo Významné osobnosti Antun Bogetić (24. dubna 1922 – 19. dubna 2017) – bývalý biskup v Poreči a Pule Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Premantura na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Premantura na Wikimedia Commons
Premantura

Premantura (deutsch veraltet Prumentor) ist der südlichste Ort Istriens. Er liegt in der Nähe des Naturschutzgebiets Kap Kamenjak und wurde schon zur Bronzezeit besiedelt. Feste Das wichtigste Fest Lovrečevo, zu Ehren des Heiligen Lorenz, des Schutzpatrons von Premantura, wird am 10. August jeden Jahres gefeiert. Eine weitere Attraktion ist das Krebsfest am 1. Mai. Söhne und Töchter des Ortes Ivan Mišković (* 1920), Generalleutnant und Sachbuchautor Anton Bogetić (1922–2017), römisch-katholischer Geistlicher, Bischof von Poreč-Pula Weblinks Offizielle Seite des Tourismusverbandes
Premantura

Premantura (Italian: Promontore) is a small village in the municipality of Medulin-Medolino in Istria, on the southernmost tip of the Istrian Peninsula, just south of the city of Pula-Pola. A short distance from Premantura-Promontore is Cape Kamenjak-Capo Promontore – a small peninsula consisting of more than 30 km of coastline with several coves and beaches. In the southernmost part of Istria (county of the Julian region), on a sliver of land surrounded by the sea, and perched on the top of a hill, there lies a small and ancient village. It had been called Promontorium Polaticum first, then Promontore (Promontore d’Istria) and finally Premantura-Promontore. Throughout history Premantura-Promontore and Kamenjak have been exposed to constant changes of government due to the importance and uniqueness of its position. In the 20th century, the inhabitants of Premantura-Promontore had lived through six different political regimes or states. The inhabitants of Premantura-Promontore became famous for their ample to catch of a very delicious type of crab. Premantura-Promontore is naturally connected with the Cape Kamenjak – a small peninsula which was, due to its exceptional beauty and variety of plants and animal species, declared a protected area back in 1996. Kamenjak peninsula is 3400 m long, wide between 500 and 1200 m and includes 30 km of coastline, beautiful bays and beaches, many protected and endemic plant and animal species such as: endemic orchids, butterflies, Mediterranean monk seal, crabs and more. The best evidence about the ancient history of Premantura-Promontore Kamenjak are the 146 dinosaur footprints found on Kamenjak that are more than 90 million years old. Demographics According to the 2021 census, its population was 819. In 2011 it had a population of 768. Notable people Ivan Pauletta (1936–2017), founder of Istrian Democratic Assembly References
Premantura

Premantura (en italien : Promontore) est une localité de Croatie située en Istrie, dans la municipalité de Medulin, dans le comitat d'Istrie. En 2001, la localité comptait 845 habitants. Démographie Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes de Croatie Municipalité de Croatie Comitat de Croatie Portail de la Croatie
Premantura

Premantura je najjužnije mjesto istarskog poluotoka, u sastavu općine Medulin, oko 10 km južno od Pule. Premantura je izrazito turističko mjesto s oko 850 stanovnika koje tijekom turističke sezone, zahvaljujući kampovima i blizini parku prirode "Kamenjak", postaje jedno od glavnih odredišta turista. Povijest U 16. stoljeću u Premanturu su doselili izbjeglice s juga Hrvatske koji su izbjegli za mletačko-turskih ratova iz utvrde Zvonigrada koji su kroz povijest držali rod Bribirskih, Nelipčići, Frankapani, Kurjakovići i Karlovići. Pradomovina današnjih Premanturaca je selo u Zadarskoj županiji Nadin. Stanovništvo Poznate osobe Antun Bogetić, porečko-pulski biskup Ante Iveša, hrv. pisac Mijo Iveša, hrv. političar Ive Mihovilović (pseud. Spectator), hrv. novinar, pjesnik i publicist Tone Peruško, hrvatski književnik i pedagog Vladislav Premate, svećenik Ivan Pavić, hrv. svećenik i crkveni pisac Frane Delija (Francesco D'Elia), hrv. pedagog i preporoditelj Branko Semelić, hrv. pripadnik pokreta otpora Ivan Pauletta, pisac i političar, osnivač i prvi predsjednik IDS-a Izvori Premantura Travel Guide[1]/
Premantura

Premantura (Italiaans: Promontore; Duits: Prumentor) is een kleine plaats, gelegen in het zuiden van de Kroatische provincie Istrië. Premantura ligt aan de Adriatische Zee, vlak bij Medulin en 10 kilometer van Pula. Natuurpark / kustlijn Er ligt een beschermd natuurgebied (heeft geen officiële status van natuurpark, park prirode in het Kroatisch) in de Kamenjak-kaap. Premantura kenmerkt zich vooral door haar lange, smalle schiereiland van Kamenjak. Een 30 km lange kustlijn met een groot aantal inhammen, kleine eilanden en kleine stranden omringen Kamenjak. De stranden zijn onaangetast rotsachtig met kliffen, welke verticaal in de zee steken aan een kant en aan de andere kant kiezelstenen. Windsurfen / wind Windsurfen gaat hier, vanwege de gematigde wind vooral in de zomer tijdens de milde zuidoostelijke maestral wind (maximaal 4 Bf), goed. De sterkere wind (bura) en de jugo (zuidelijke wind) komen hier tijdens de lente voor. De grote golven op deze relatief ondiepe wateren worden veroorzaakt door de zuidelijke winden. Voor windsurffans heeft Premantura verscheidene autocampings.
Premantura

Premantura (italijansko Promontore) je naselje na Hrvaškem, ki upravno spada pod občino Medulin; le-ta pa spada pod Istrsko županijo. Premantura je izrazito turistično naselje z okoli 850 prebivalci. Leži na skrajnem južnem delu Istre, 10 km jugovzhodno od Pule v središčnem delu polotoka Kamenjak, ki z jugozahodne strani zapira Medulinski zaliv. V zadnjih dvajsetih letih 20. stoletja se je zaradi izjemne lege, borovih gozdov in prijetne klime na ozkem polotoku razvilo v privlačno turistično središče. V okolici so lepe plaže, zaščitene pred jugozahodnimi vetrovi. Južno od Premanture se razteza obširno zaledje nenaseljenega polotoka Premantura z dolgo obalo, čistim morjem, s številnimi zalivi in malimi peščenimi plažami. Na koncu polotoka je rt Kamenjak. V Parku prirode Kamenjak je postavljen avto kamp, ki predstavlja eno glavnih točk turizma v tem delu Istre. Današnja Premantura se je razvila na mestu starega ilirsko - rimskega naselja. Na skalnem otočku Porer jugozahodno od rta Kamenjak stoji leta 1846 postavljeni 34 m visok svetilnik. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: B Bl(3) 15s. Nazivni domet svetilnika je 25 milj. Poleg svetlobnega signala oddaja svetilnik še zvočni signal - sirena. Demografija Sklici Viri Tretjak, Donatella; Fachin, Niki (2004). Istraː Cres, Lošinjːzgodovinsko-umetnostni vodnik: zgodovina in kultura 50 istrskih občin. Bruno Fachin, Trst. COBISS 2069228. ISBN 88-85289-67-3. Longyka, Primož; in sod. (2011). Matej Zalar (ur.). Potepanja 4, Slovenska in hrvaška Istra. Ljubljana: As-Press. COBISS 255995904. ISBN 978-961-92578-5-2. Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Премантура

Премантура је најјужније село у Истри. Налази се у општини Медулин, 10 km јужно од Пуле. Насељено је још у бронзано доба. Становништво На попису становништва 2011. године, Премантура је имала 768 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Премантура је имало 574 становника, следећег националног састава: Види још Рт Камењак Литература Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Premantura (ort i Kroatien)

Premantura är en ort i Kroatien. Premantura tillhör staden Pula. Den ligger i länet Istrien, i den västra delen av landet, 200 km sydväst om huvudstaden Zagreb. Premantura ligger 42 meter över havet och antalet invånare är 849. Terrängen runt Premantura är platt. Havet är nära Premantura söderut. Närmaste större samhälle är Pula, 8,9 km nordväst om Premantura. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Premantura.
Премантура

Премантура (хорв. Premantura) — населений пункт у Хорватії, в Істрійській жупанії у складі громади Медулин. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 768 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 14,41 °C, середня максимальна – 27,27 °C, а середня мінімальна – 1,47 °C. Середня річна кількість опадів – 759 мм. Примітки
Crkva sv. Mihovila u Jelsi

Crkva sv. Mihovila u Jelsi na Hvaru nalazi se u predjelu Mala Banda. Građena je od 17. do 20. st. Krajem 20. stoljeća crkva je obnovljena, vanjska žbuka je uklonjena, a crteži su konzervirani. Opis To je jednobrodna građevina zasvođena šiljastim svodom ima polukružnu apsidu svođenu kalotom. Izvorno gotička građevina, obnovljena je u doba baroka. U osi glavnog pročelja je barokni portal i pačetvorinasti prozor, a u zabatu jednodijelna zidana preslica. Dvostrešni krov crkve i svod apside pokriveni su kamenom pločom. U unutrašnjosti crkve je kasnobarokni zidani oltar. Na staroj žbuci u unutrašnjosti postojali su zavjetni crteži sidra i posvetnog križa na pojasnici, na vanjskoj žbuci postojali zavjetni crteži broda i posvetnog križa. Zaštita Pod oznakom Z-4646 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori
Crkva sv. Nikole u Gornjem Humcu

Crkva sv. Nikole u selu Gornjem Humcu, općina Pučišća. Opis Župna crkva sv. Nikole u Gornjem Humcu podignuta je 1749. godine na mjestu starije crkvice Gospe od Pohođenja. Jednobrodna građevina s ravnim istočnim zidom i zvonikom prizidanim na jugoistoku građena je u pravilnim redovima kamena. Sred pročelja je profilirani portal s jastukom i vijencem, a iznad bogata rozeta sa stupićima i manja prošupljena u obliku četverolista. U crkvi su pohranjena dva kamena triptiha: prvi rad škole Jurja Dalmatinca, te drugi produkt radionice Nikole Firentinca iz crkve sv. Kuzme i Damjana na Straževniku. Unutrašnjost je presvođena bačvastim svodom s pojasnicama, a duboke niše na bočnim zidovima daju iluziju trobrodnosti. Zaštita Pod oznakom Z-4683 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori Vanjske poveznice
Crkva sv. Nikole u Nerežišćima

Crkva sv. Nikole nalazi se u Nerežišćima na Braču. Opis Crkva sv. Nikole smještena na groblju sjeveroistočno od naselja, do 15. st. bila je župna crkva Nerežišća. Ova romaničko-gotička građevina dobiva današnji izgled početkom 14. stoljeća gradnjom zapadne jednobrodne građevine uz pročelje postojeće romaničke crkvice. Sred pročelja je kamena rozeta, a simetrično sa strana ulaza su dva prozora u obliku četverolisne tranzene. Brod crkve presvođen je prelomljenim svodom s kasnoromaničkim vijencem u podanku, a prezbiterij bačvastim svodom. U crkvi je grob bračkih arhiprezbitera iz 14. st. s latinskim metričkim natpisom koji spominje imena Purča i Stojša. Zaštita Pod oznakom Z-4452 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "sakralna graditeljska baština". Izvori