NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Korčula (stad)

Korčula (Italiaans: Curzola; Latijn: Corcyra Nigra; Grieks: Korkyra Melaina) is een plaats op het gelijknamige eiland in de Adriatische Zee voor de kust van Kroatië. Het is de oudste en bekendste stad van het eiland. Deze stad heeft stadsmuren uit de 13e eeuw, die na 1420 met torens en bastions zijn versterkt door de Venetianen. Het belangrijkste monument van de stad staat aan het plein Stossmayerov en dat is de St.-Marcuskathedraal en daar vlakbij de gotische St.-Pieterskerk. Het gotische Arneri-paleis en het Gabrielles-(renaissance)paleis uit de 16e eeuw liggen tegenover de St.-Pieterskerk. Het geboortehuis van de ontdekkingsreiziger Marco Polo (13e eeuw) is te zien als museum, maar de Venetianen claimen hún stad als geboorteplek. Zeker is dat Genuese zeelui hem hier in de nabijheid gevangengenomen hebben en dat hij toen in zijn cel zijn al dan niet gefantaseerde lotgevallen heeft opgeschreven. Het stratenplan in Korčula is zodanig ontworpen dat de ijskoude Bora (een winterse valwind, die een snelheid van 60 meter per seconde kan hebben) door de behuizing wordt opgevangen. Hierdoor ontstond een wirwar van straatjes en steegjes. Men vindt daar fraaie kerkjes en paleizen die herinneren aan de Venetiaanse tijd, bijvoorbeeld de San Marco kathedraal, die gebouwd werd tussen de 13e en 16e eeuw, dus in diverse bouwstijlen. Tintoretto was een van de kunstenaars die aan het interieur mochten werken. Het stadsmuseum, met archeologische vondsten, is gevestigd in het paleis Gabrielis. Een iconen-galerij vindt men in de Sveti-kerk. Pas in de 19e eeuw werd de huidige haven aangelegd.
Korčula (mesto)

za otok glej Korčula Korčula (italijansko Curzola, grško Korkyra Melania, latinsko Corcyra Nigra) je turistično mesto z okoli 2.700 prebivalci in občinsko središče s statusom mesta (hrv. Grad Korčula z okoli 5.400 prebivalci, ki upravno spada v Dubrovniško-neretvansko županijo) ter pristanišče, ki leži na manjšem polotoku na severovzhodni obali istoimenskega otoka, nasproti polotoka Pelješac. Mesto je z dobro ohranjenim obzidjem, vrati, stolpi, loggiami, starimi hišami, srednjeveškimi ulicami in trgi, ter drugimi kulturnozgodovinskimi spomeniki pravo mesto - muzej. Korčula je znana tudi po tradicionalni viteški igri Moreška, ki jo v spomin na turške napade izvajajo v turistični sezoni in ob drugih priložnostih. Geografija Mesto Korčula je na severovzhodnem delu otoka Korčula. V 4. st. pr. n. št. so grški kolonizatorji Korčulo imenovali Korkyra Melaina, Rimljani pa so jo imenovali Corcyra Nigra. Mesto Korčula je zgrajeno na polotočku v Pelješkem kanalu. Obdano je z obzidjem s stolpi, ki poudarjajo strateško vlogo mesta, ki ko ga opazujemo iz oddaljenosti deluje kot mesto trdnjava. Zaradi geografskih, zgodovinskih in kulturnih značilnosti je bilo mesto Korčula od nekdaj upravno in versko središče otoka, edino mesto (hrv. Grad) na Korčuli in tudi eno od pomembnih hrvaških zgodovinskih mest. Naselja Mesto (Grad) Korčulo sestavlja pet naselij: poleg mesta Korčule so to še Čara, Pupnat, Račišće in Žrnovo. Prebivalstvo V administrativnem območju mesta Korčula (Grad Korčula) je leta 2001 živelo 5889 prebivalcev, 2011 5663, po popisu 2021 pa le še 5419. V samem mestu jih je ~2700 manj, torej le kakšnih ~3000 ali manj. Zgodovina V starem delu mesta, ki se nahaja znotraj obzidja, in obsega površino 170x300 m, je že v 16. stol. živelo okoli 6000 prebivalcev, ki pa jih je kuga leta 1529 zelo razredčila. Takrat so preventivno požgali hiše okuženih. V starem mestu je najzanimivejša katedrala sv. Marka zgrajena v 13. stol. in preurejena v prehodnem slugu med gotiko in renesanso v 15. stoletju. Katedrala v Korčuli je eden najlepših sakralnih spomenikov v Dalmaciji. V njej hranijo dela Tinttoreta in Bassana. Poleg katedrale in mestnega obzidja s stolpi mestnimi vrati je pomembno omeniti še cerkev vseh svetih z bizantinskimi ikonami iz 13. do 15. stol., cerkvico sv. Petra, ki se prvič omenja 1338, opatsko palačo z bogato zakladnico, cerkev sv. Mihovila iz 17. stol., cerkev sv. Nikole iz 16. do 17. stol., dominikanski samostan in Knežji dvorec iz 16. stol. Med patricijskimi hišami je omembe vredna hiša v kateri naj bi živela družina velikega pomorščaka, svetovnega popotnika in raziskovalca Marka Pola. Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Sklici Zunanje povezave Uradna stran občine Korčula
Korčula (stad)

Korčula (italienska: Curzola, tyska: Kurzel) är en stad på ön Korčula i landskapet Dalmatien i Kroatien. Staden har 5 637 invånare 2011 varav 2 839 bor i tätorten. Korčula ligger i Dubrovnik-Neretvas län och är den främsta turistorten på ön med samma namn. Demografi Till staden räknas följande samhällen. Siffrorna på antalet invånare är från folkräkningen 2011: * Rubriken "italienskt namn" avser de historiska italienska namnen för samhällena. Stadsbild och arkitektur Korčula ligger på en halvö och är omgärdad av en ringmur från 1200-talet. Under 1400-talet lät venetianarna förstärka muren med torn och bastioner. I staden finns flera byggnader från gotiken och renässansen. Vid Strossmayertoget (Strossmayerov trg) finns en av de mest populära sevärdheterna, Sankt Markuskatedralen, som uppfördes under 1200-talet. Landsporten (Kopnena vrata) leder till den gamla stadskärnan där gränderna är konstruerade så att de ska mildra boravindens framfart. Sevärdheter Marco Polos födelsehus. I staden Korčula finns vad som enligt vissa historiker tros vara Marco Polos födelsehus. Transporter och kommunikationer Sjöfart Mellan Korčula och Orebić på halvön Pelješac finns färjeförbindelse. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Korčula (stad). Referenser Fotnoter
Crkva sv. Mihaela Arkanđela u Vugrovcu

Crkva sv. Mihaela Arkanđela katolička je crkva koja se nalazi u Vugrovcu, na brežuljku Slatina koji lokalno stanovništvo naziva i Crkvenščak. Pretpostavlja se da je sagrađena oko 1300. godine. Crkva je od osnutka župe u 14. stoljeću do početka 19. stoljeća bila župna crkva. Godine 1803. ulogu župne crkve preuzima crkva sv. Franje Ksaverskog, smještena u središtu naselja. Crkva je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Crkva je okružena grobljem te svojom položajem na uzvisini iznad naselja dominira okolnim krajolikom. Jednobrodna je kamena građevina bez sakristije, s poligonalnim svetištem prema istoku. Iznad glavnog pročelja izdiže se četvrtasti zvonik. U podu crkve nalaze se grobnice iz 17. stoljeća. Unatoč starosti od gotovo sedam stotina godina crkva je u cijelosti sačuvala osnovnu tlocrtnu dispoziciju. U 17. je stoljeću uz svetište dograđena barokna sakristija, koja je uklonjena u drugoj polovici 19. stoljeća jer tada za njom više nije bilo potrebe s obzirom na činjenicu da je izvorno župna crkva sv. Mihaela od 1803. godine postala grobljanska kapela. Crkva s jednom apsidom tlocrtne je veličine 27,5 x 9,8 m (visina srednjeg dijela lađe iznosi 7,1 m). Toranj na pročelju dimenzija je 5,2 x 5,6 x 30 m, a poligonalno zaključeno svetište 11 x 5,6 x 4,5 m. Krov, čija je visina 4,5 m, građen je sustavom dvostrukih simetričnih visulja raspona gotovo devet metara. Prostor crkve na nižoj je poziciji od ulaza: u predvorje (toranj) spušta se s jednom stepenicom, a iz njega se u brod crkve spušta s četiri stepenice. Prezbiterij je u odnosu na brod izdignut jednom stepenicom. Kor je smješten iznad zapadnog ulaza, te mu se pristupa masivnim drvenim stubištem u jugozapadnom uglu crkve. Najveću vrijednost pokretnog inventara crkve sv. Mihaela čine tri drvena, rezbarena i polikromirana oltara iz posljednje četvrtine 17. stoljeća, karakteristični primjeri srednjoeuropske kasnomanirističke oltaristike i kiparstva. Odlikuje ih znatna očuvanost cjeline i vrsno oblikovanih dekorativnih elemenata. Vrlo vrijedan dio povijesnog inventara crkve predstavljaju i drvene korske klupe, s figuralnim oslikom na naslonima, a njegov važan dio čini i drvena propovjedaonica iz 1742. godine, s rezbarenim figuralnim i ornamentalnim elementima. U crkvi se nalaze i novootkrivene gotičke freske, oko kojih treba nastaviti sa sondiranjem i otkrivanjem (eventualne) čitave kompozicije. Iznimno važan noviji nalaz su i dva retabla bočnih oltara naslikana krajem 16. ili početkom 17. stoljeća na zidu trijumfalnog luka. Radi o najranijim dosad znanim primjerima slikane oltarne arhitekture na području sjeverozapadne Hrvatske. Potres 2020. godine U potresu koji je pogodio Zagreb 22. ožujka 2020. godine crkva sv. Mihaela teško je oštećena. Nakon potresa uslijedila je cjelovita obnova te je crkva ponovno otvorena 2024. godine. Galerija Izvori
Crkva sv. Martina i salezijanski samostan u Zagrebu

Crkva sv. Martina i salezijanski samostan nalaze se u Vlaškoj ulici 36 u gradskoj četvrti Gornji grad – Medveščak u Zagrebu. Ovaj katolički sakralni kompleks je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura U drugoj polovici 17. stoljeća, na križanju današnje Vlaške i Palmotićeve ulice, biskup Martin Borković daje sagraditi crkvu sv. Martina na mjestu srednjovjekovnog dominikanskog samostana i samostanske Crkve sv. Nikole. Početkom 19. stoljeća, graditelj Kristijan Heinrich Vesteburg je za biskupa Vrhovca produžio postojeću jednokatnicu prema zapadu. Tim se radovima crkva sv. Martina ugrađuje u zgradu nekadašnjeg biskupskog sirotišta.1813. godine, oblikovao je klasicističko pročelje prema Vlaškoj. Godine 1820. izvedena je nova adaptacija, dok je 1827. godine na mjestu hospitala, istočno od kapele, sagrađeno sirotište. Sirotište je osnovao Maksimilijan Vrhovec, a 1895. godine dao ga je obnoviti nadbiskup dr. Juraj Posilović. Arhitekt Janko Holjac 1906. produžuje crkvu prema jugu te joj dodaje poligonalnu apsidu. Godine 1977. provedena je opsežna obnova crkve sv. Martina, koja je obuhvaćala i unutarnje i vanjsko uređenje, kao i obnovu pročelja cijele zgrade. Krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina temeljito su obnovljeni i crkva i samostanska zgrada na adresi Vlaška 36. Danas je iz ulice vidljivo samo pročelje crkve s malim biskupskim tornjićem. Arhitektonski elementi pročelja datiraju iz 18. i 19. stoljeća, a u unutrašnjosti se nalazi nadgrobna ploča hrvatskog plemića Radoslava de Gara. Galerija Izvori
Kapela Majke Božje Snježne na Medvednici

Kapela Majke Božje Snježne katolička je kapela koja se nalazi u gradskoj četvrti u Gornja Dubrava u naselju Gornje Čučerje. Smještena je na istočnim obroncima Medvednice, ispod vrha Stražnjec pored špilje s izvorom pitke vode, unutar Parka prirode Medvednica. Kapela se nalazi na planinarskim stazama 27 i 29 koje vode od Čučerja do sljemenske staze 1 na vrhu Medvednice. Sagrađena je 1829. godine za vrijeme župnikovanja Ignacija Ročića. Povijest i arhitektura Gotska kapela Majke Božje Snježne nalazi se na nadmorskoj visini od 525 m. Oslikao ju je akademski slikar i restaurator Ivan Tomljanović. Sadašnji izgled kapele datira iz 1957. godine kada je potpuno obnovljena. Posljednji je put izvana obnovljena 1995. godine. Prve nedjelje nakon blagdana Gospe Snježne koji se obilježava 5. kolovoza, u kapelici Marije Snježne tradicionalno se održava hodočašće i misa. Radi sve većeg broja hodočasnika 2008. godine sagrađena je i uređena vanjska nadstrešnica koja služi za bogosluženje. Vanjska nadstrešnica služi i kao sklonište od kiše te mjesto za odmor planinarima koji pohode taj dio Medvednice. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Franjevački samostan i crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije u Dubravi

Franjevački samostan i crkva Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije katoličko je sakralno zdanje građeno od 1993. do 1995. godine u zagrebačkoj Dubravi. Na svetkovinu Bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije 2005. godine, crkvu je posvetio zagrebački nadbiskup Josip Bozanić. Crkva i samostan pripadaju Hercegovačkoj franjevačkoj provinciji. Povijest i arhitektura Crkva i samostan nalaze se u blizini Parka Maksimira i okretišta tramvaja u Dubravi. Površinski su dosta prostrani i zauzimaju 5250 m2. Sakralni je kompleks projektirao arhitekt Ivan Antolčić. Umjetnine koje se nalaze u crkvi djelo su više umjetnika. Raspelo je izradio Antun Augustinčić, kip Blažene Djevice Marije Dino Felici, a kip Blažene Djevice Marije na pročelju crkve djelo je L. Conta. Križni put izradio je Jure Žaja, a vitraje i mozaik Josip Botteri Dini. Ispred samostana nalazi se dvorište, a oko njega zelena površina. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapela Majke Božje Kraljice Hrvata u Remetincu

Kapela Majke Božje Kraljice Hrvata katolička je kapela koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Novi Zagreb – zapad u naselju Remetinec. Do izgradnje Župne crkve Blažene Djevice Marije Kraljice Hrvata kapela Majke Božje Kraljice Hrvata služila je kao župna crkva. Blagoslovio ju je zagrebački nadbiskup Antun Bauer. Povijest i arhitektura Projekt za izgradnju crkve djelo je arhitekta Jurja Denzlera iz 1934. godine. Kapela je malih dimenzija, te iako smještena na križanju Karlovačke i Brezovačke ceste, ona nije istaknut element križanja. Parcela kapele je ogradom odvojena od ceste, a ispred kapele je formiran manji prilazni trg izrazito slabog javnoga karaktera. Kapela je jednobrodna građevina sa pjevalištem i polukružnom apsidom. Ispred pročelja nalazi se jednostavan četvrtasti zvonik. Dimenzije kapele su 15×7 metara. Oltar, preuređen 1966. godine, je jednostavan mramorni stol kojemu oltarna menza počiva na širem stupu. Iznad svetohraništa na zidu apside nalazi se kip bl. Djevice Marije s djetetom u naručju. Iznad kipa se u reljefu naziru elementi hrvatskoga grba. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapela Svetih anđela čuvara

Kapela Svetih anđela čuvara katolička je kapela koja se nalazi u zagrebačkom parku Bundek. Sagrađena je 2006. godine. U vlasništvu je Grada Zagreba. Kapelu je u listopadu 2006. godine blagoslovio pomoćni zagrebački biskup Josip Mrzljak. Povijest Mala drvena kapela izgrađen je neposredno uz dječje igralište u parku Bundek. Njenu izgradnju potaknuli su vjernici koji su se prije temeljite obnove područja oko jezera Bundek na tome mjestu običavali moliti. Gradonačelnik Bandić i njegovi suradnici prihvatili su prijedlog vjernika i 2025. godine, na spomendan anđela čuvara započela je izgradnja kapelice. Izgradnju je vodio inženjer Petar Širinić, upravitelj Park šuma Grada Zagreba. Djelatnici Park šuma Grada Zagreba uredili su okoliš kapelice. Kapela pripada novozagrebačkoj župi sv. Ivana apostola koja obuhvaća naselja Utrina, Zapruđe i Središće. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Kapela sv. Ane u Odranskom Obrežu

Kapela sv. Ane katolička je kapela koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Brezovica u naselju Odranski Obrež. Sagrađena je 1907. godine. U potresu koji je pogodio Zagreb 2020. godine kapela je teško oštećena. Nakon temeljite unutarnje i vanjske obnove, inicijativom župnika Pužina te darovima i potporom župljana, kapela je od srpnja 2021. godine ponovno u uporabi. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapelica Uzvišenja Svetog Križa pored Planinarskog doma Gorščica

Kapelica Uzvišenja Svetog Križa katolička je kapela koja se nalazi u Parku prirode Medvednica, pored Planinarskog doma Gorščica. Smještena je u zagrebačkoj četvrti Podsljeme. Kapela je drvena, a kako je napisamo na mramornoj ploči unutar kapelice: dala ju je sagraditi Nadica Bočkaj 1994. godine u znak zahvale za ozdravljenje svojeg nećaka. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapelica Svetog Križa u Prečkom

Kapelica Svetog Križa katolička je kapelica smještena u zagrebačkoj četvrti Trešnjevka – jug u naselju Prečko. Nalazi se na raskrižju Beethovenove i Matetićeve ulice, a unutar kapelice postaljene su ploče zahvale žrtvama Drugog svjetskog rata i Križnog puta, logora Prečko te Domovinskog rata (u kojem je poginulo 8 stanovnika Prečkog). Građena je 1997. godine, a kraj radova 1. lipnja obilježen je misom te blagoslovom građevine. Na mjestu kapelice prvotno se od 1929. godine nalazilo drveno raspelo, koje je rušeno i podizano nekoliko puta u doba SFR Jugoslavije. Ploče Natpisi na glavnim pločama glase: Na mjestu mjesnog raspela postavljenog 1929. godine vjernici Župe Prečko podižu 1997. godine ovu spomen kapelu u znak hvale Bogu! U spomen nevinim stradalnicima Domovinskog rata, svim žrtvama II. svjet. rata zatočenim u logoru “Prečko” a posebice žrtvama “Križnog puta”. Ploče s unutrašnje bočne strane navode imena poginulih osoba. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapela Majke Božje Snježne u Blatu (Zagreb)

Kapela Majke Božje Snježne katolička je kapela koja se nalazi u gradskoj četvrti Novi Zagreb – zapad u naselju Blato. Kapela je inicijativom mještana Blata sagrađena 1934. godine kada ju je svečano blagoslovio zagrebački nadbiskup dr. Antun Bauer. Arhitektura i povijest Kanonske vizitacije zagrebačkog kaptola iz 1741. godine bilježe jedan križ koji se nalazio uz put u Blatu. Potkraj 19. stoljeća križ je zamijenjeni kipom Gospe Snježne, a ne tom istom mjestu inicijativom mještana Blata 1934. godine započinje izgradnja kapele. Kapela se odlikuje svojom skromnošću. Izgrađena je od betona i opeke kao jednobrodna građevina dimenzija 8×5 metara, sa završnom polukružnom apsidom. U apsidi se nalazi kip Gospe Snježne. Na pročelju se nalazi četvrtasti toranj. Godine 1935. na kapelicu je postavljeno zvono koje je do danas u funkciji. U unutrašnjosti kapele nalazi se jednostavan drveni oltar preuređen 1972 godine. U kapeli se posebno štuje drveni kip Majke Božje Snježne, rad nepoznatog majstora iz 19.stoljeća. Godine 2004. kip je stručno obnovljen. Sa strane oltara su se u prošlosti nalazile freske sv. Mihovila i sv. Ane. Freske su se, kao i cijela kapela, nekoliko puta nestručno obnavljane, te je došlo do njihova oštećenja. Sada su freske zamijenjene slikama. Na svodu se nalaze freske evanđelista: sv. Marka, sv. Mateja, sv. Luke i sv. Ivana. Izgradnju i financiranje ove kapele organizirali su mještani Blata. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Kapela sv. Vida u Vidovcu

Kapela sv. Vida katolička je kapela koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Gornja Dubrava u mjestu Vidovec. Smještena je na uzvisini iznad središta mjesta. Sagrađena je 1966. godine, a iste ju je godine blagoslavio kardinal Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Kapela je nastala adaptiranjem obiteljske kuće koju je 1966. godine kupio tadašnji župnik Pinturić. Godine 1976. dograđen je kat površine 8 x 8 m koji služi za održavanje misa, a donji je kat pretvoren u vjeronaučnu dvoranu. Iza oltara se nalazi slika sv. Vida, a pored oltara je svetohranište. Na zidovima su slike križnog puta. Slike su djelo akademskog slikara Josipa Resteka. U crkvi se nalazi i kip Majke Božje. Današnji izgled kapele je iz 2010. godine. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Kapela Majke Božje Anđeoske

Kapela Majke Božje Anđeoske katolička je barokna kapela izgrađena 1753. godine u zagrebačkom naselju Markuševec pored župne crkve sv. Šimuna i Jude Tadeja. Sagrađena je za potrebe hodočasnika na putu prema marijanskim prošteništima u Remetama te kasnije Mariji Bistrici. Poznata je i pod imenom kapela Marije Vinske. Zajedno sa župnom crkvom sv. Šimuna i Jude Tadeja, župnim dvorom, te gospodarskim objektom kapela čini sakralni kompleks koji je zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Kapela je pravokutnog tlocrta, jednobrodna i zaključena visokom polukružnom apsidom. Pročelje kapele je na zaobljenim uglovima raščlanjeno pilastrima koji se nastavljaju nadglavcima do izbačenog završnog vijenca pod zabatnom plohom koju čini dvostrešno krovište kapele. Graditelj je najviše pažnje posvetio oblikovanju pročelja, uokvirivši cijelu plohu između podnožja i vijenca pilastrima i trakama izvedenima u žbuci. U sredini tog okvira, u središnjoj osi, otvaraju se široka vrata zaštićena umjetnički obrađenom rešetkom od kovana željeza. Rešetka se sastoji od volutasto savijenih i isprepletenih šipki kroz koje se može razgledati unutrašnjost kapele. Dovratnik je isklesan od kamena, ukrašen profiliranim rubovima s kapitelima profiliranima poput vijenaca. U segmentni je luk uglavljen stilizirano oblikovan zaglavni kamen. Kroz bočne prozore obilje svjetla prodire u unutrašnji prostor. Zidovi kapele su prekriveni zidnim slikama. Na zidovima svetišta i svodu lađe nalaze se prizori s likovima, a zidovi lađe su mramorizirani u ljubičasto ružičastom tonu boje koja prevladava i na slikama. Na vrhu trijumfalnog luka nalaze se riječi: »depictum 1778.«, a na suprotnoj strani, nad prozorom: »renovatum 1880«. Na svodu svetišta iznad oltara naslikan je u medaljonu Bog otac, a na luku, s unutrašnje strane, naslikane su krune s amblemima mučenica i mučenika. Amblemi su izrezbareni i na oltaru. Prostor lađe zaobljen je u uglovima skošenim pilastrima. Na pilastrima se proteže vijenac trijumfalnog luka koji je svođen češkom kupolom. U sredini kupole je u velikom medaljonu od štukature naslikan prizor Uznesenja Marijina. U medaljonima koji se nalaze u uglovima kupole prikazani su prizori iz Marijina života. Između tih prizora, u medaljonima »rocailla« naslikani su buketi ruža i iluzionistički je naslikana viseća girlanda lišća koja povezuje prizore na svodu. Po načinu slikanja nekih zidnih slika koje su manje zahvaćene retušom boje prilikom obnove 1880. godine, po dekorativnim detaljima kartuša i rocaille te po mekoći slikanja i izvornoj skali boja, zidne su slike dobar primjer kasnobaroknog slikarstva u Sjevernoj Hrvatskoj. Iluzionistički način prikazivanja likova u prostoru s arhitekturom temelji se na tradiciji hrvatskog baroknog slikarstva iz prve polovine 18. stoljeća. Potres 2020. godine i obnova U potresu koji je pogodio Zagrab 22. ožujka 2020. godine kapela je oštećena, te je njezina obnova u tijeku, financirana sredstviđa Fonda solidarnosti EU-a i hrvatske Vlade. Galerija Izvori
Kapela sv. Vida u Markuševečkoj Trnavi

Kapela sv. Vida katolička je kapela posvećena sv. Vidu sagrađena 1932. godine u Markuševečkoj Trnavi. Nalazi se unutar zagrebačke četvrti Podsljeme. Kapela je obnovljena 1971. godine. Povijest i arhitektura Kapela sv. Vida je prizemna građevina tlocrtnih dimenzija 6,90 x 5,80 m. Zidana je punom opekom. Zvonik visine oko 5 metara je dio prednjeg pročelja. Krovište kapele je drveno i dvostrešno, te je kao i zvonik pokriveno bakrenim limom. Kapela je jednobrodna nadsvođena građevina koja završava polukružnom apsidom, a ima i jedan transept. Apsida je nadsvođena polukupolom. Gradnju kapele potaknuli su župnik Blaž Kovačić i župljani. U kapeli se nalazi drveni oltar s tri kipa; sv. Vid se nalazi u sredini, a sv. Lovre i Ivan Krstitelj su smješteni sa strane. Oltar je izradila Obrtička komora u Zagrebu. Crkva ima malenu sakristiju, mali toranj sa tri zvona, te vanjski sat čije je zvono automatizirano. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Kapela Svetog Križa i sv. Gianne Beretta Molla u Zagrebu

Kapela Svetog Križa i sv. Gianne Beretta Molla katolička je kapela koja se nalazi u naselju Markuševečki Popovec, koje pripada gradskoj četvrti Podsljeme u Zagrebu. Arhitektura i povijest Na raskrižju putova, na mjestu starog raspela, materijalnim sredstvima mještana izgrađena je kapelica Uzvišenja sv. Križa. Kapela je posvećena 1974. godine. Iznad krovišta kapele nalazi se mali zvonik sa satom. Vrata na pročelju zaštićena su nadstrešnicom iznad koje se, u trokutastom zabatu, nalazi prozor. U prošlosti se pored prozora nalazio natpis s imenom titulara i zaštitnice kapele. Kapela ima i bočnu sakristiju. U unutrašnjosti kapele nalaze se oltarni stol, raspelo, svetohranište, kipić sv. Marije i slika sv. Gianne Beretta Molla s jednim od svoje djece. Sv. Gianna Beretta Molla je tijekom posvetne mise u srpnju 2005. godine pridodana kao zaštitnica kapele. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori