NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klinča Sela

Klinča Sela es un municipio de Croacia en el condado de Zagreb. Geografía Se encuentra a una altitud de 157 m s. n. m. a 36 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 5450 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Klinča Sela

Klinča Sela est un village et une municipalité située dans le comitat de Zagreb, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 4 927 habitants, dont 98,94 % de Croates et le village seul comptait 1 422 habitants. Histoire Localités La municipalité de Klinča Sela compte 14 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Site officiel Portail de la Croatie
Comuna Klinča Sela, Zagreb

Klinča Sela este o comună în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de 5.231 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Klinča Sela avea 5.231 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,45%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,13% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (96,1%) erau catolici. Pentru 1,8% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Клинча-Села

Клинча-Села (хорв. Klinča Sela) — община в Хорватии, входит в Загребскую жупанию. Община включает 14 населённых пунктов. По данным 2001 года, в ней проживало 4927 человек. Общая площадь общины составляет 77,6 км². Примечания
Клинча Села

Клинча Села су насељено место и седиште општине у Загребачкој жупанији, Хрватска. До територијалне реорганизације у Хрватској налазила су се у саставу бивше велике општине Јастребарско. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Клинча Села је имала 5.231 становника, од чега у самим Клинча Селима 1.726. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Клинча Села је имало 1.057 становника, следећег националног састава: Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Клинча-Села

Клинча-Села (хорв. Klinča Sela) — населений пункт і громада в Загребській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 5 231 осіб. Населення самого поселення становило 1 726 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Клинча-Села, до громади також входять: Бетер Доня Пургарія Доня Зденчина Голий Врх Гонєва Горня Пургарія Горня Зденчина Козликово Купинець Ново Село-Окицько Поляниця-Окицька Репище Тржич Клімат Середня річна температура становить 10,36 °C, середня максимальна – 24,88 °C, а середня мінімальна – -6,64 °C. Середня річна кількість опадів – 974 мм. Примітки
Novigrad (opčina)

Novigrad (italsky Novegradi) je vesnice, přímořské letovisko a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Zadarské župě. Nachází se asi 28 km severovýchodně od Zadaru. V roce 2011 žilo v Novigradu 534 obyvatel, v celé opčině pak 2 375 obyvatel. Podle Novigradu bylo pojmenováno Novigradské moře a zátoka Luka Novigrad, u níž se vesnice rozkládá. Do teritoriální reorganizace v roce 2010 byl Novigrad součástí opčiny města Zadar. Součástí opčiny jsou celkem tři trvale obydlené vesnice. Ačkoliv je střediskem opčiny vesnice Novigrad, jejím největším sídlem je Pridraga. Novigrad – 534 obyvatel Paljuv – 371 obyvatel Pridraga – 1 470 obyvatel Opčinou prochází státní silnice D502 a župní silnice Ž6019 a Ž6022. Opčina má přístup jak k Novigradskému, tak i ke Karinskému moři (přes vesnici Pridraga). Nad Novigradem se nachází hrad Fortica. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Novigrad (Zadarska županija) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Novigrad na Wikimedia Commons
Novigrad (Zadar)

Novigrad (italienisch Novegradi) ist ein Hafenort in der Gespanschaft Zadar in der kroatischen Region Dalmatien. Lage Der Ort liegt am Südufer des Novigrader Meer. Geschichte Erste urkundliche Erwähnung im 13. Jahrhundert. Oberhalb des Ortes stehen die Überreste einer Festung aus dieser Zeit. Zwischen 1386 und 1387 wurde hier die Witwe des Königs Ludwig I. von Anjou, Elizabeta und deren Tochter Maria, Gemahlin von König Sigismund festgehalten. Die Pfarrkirche ist dem heiligen Martin gewidmet, eine Hallenkirche mit freistehendem Glockenturm am Rand der Altstadt gelegen. Die Ortschaft wurde während des Kroatien-Krieges stark in Mitleidenschaft gezogen. Bevölkerung Die Gemeinde Novigrad hat laut der Volkszählung 2011 2375 Einwohner. Der Hauptort hat 534 Einwohner. Weblinks Quellen
Novigrad, Zadar County

Novigrad is a village and municipality in Croatia in the Zadar County. According to the 2011 census, there were 2,375 inhabitants, absolute majority of whom were Croats. History In 1386, the Hungarian and Croatian sovereign Mary and her mother, Elizabeth of Bosnia, were imprisoned in Novigrad. Elizabeth was strangled in Novigrad in 1387 but Mary was liberated. It was part of Republic of Venice in 1409. Venetian rule in Novigrad briefly interrupted by Ottoman occupation between 1646 and 1647 during Cretan War. Climate Since records began in 1981, the highest temperature recorded at the local weather station was 40.4 °C (104.7 °F), on 22 July 2017. The coldest temperature was −10.0 °C (14.0 °F), on 9 January 1987. Demographics In 2021, the municipality had 2,160 residents in the following settlements: Novigrad, population 481 Paljuv, population 333 Pridraga, population 1,346 Attractions The historic little town on the southern side of the Novigrad sea is situated in a narrow bay. The Novigrad sea is abundant in fish and shellfish, which is why Novigrad fishermen are well known. The town has preserved its Mediterranean architecture, and partially also its system of fortification. The vicinity of the Zrmanja River allows for attractive canoe, kayak or rafting excursions. Vlatković (Kontin's) palace is an immovable cultural heritage complex located within the historic center of Novigrad, just above the Great (city) gate along the eastern rampart. The yard is a set of residential and commercial buildings with a water cistern and terraced gardens. It was extended several times in the period from the 17th to the 19th century. The last extensive reconstruction of the complex was carried out in 1813, when Canon Pave Vlatković built a cistern and decorated the residential buildings in the style of classicism. Gallery References
Novigrad (Zadar)

Novigrad es un municipio de Croacia en el condado de Zadar. Geografía Se encuentra a una altitud de 124 m s. n. m. a 277 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 2375 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Novigrad - 534 Paljuv - 371 Pridraga - 1 470 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Novigrad (Zadar)

Novigrad est un village et une municipalité située dans le comitat de Zadar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 368 habitants, dont 98,56 % de Croates et le village seul comptait 542 habitants. Histoire Localités La municipalité de Novigrad compte 3 localités : Novigrad, Paljuv et Pridraga. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Office du tourisme Portail de la Croatie
Novegradi

Novegradi (in croato Novigrad) è un comune della regione zaratina, in Croazia. Si affaccia sul mare di Novegradi. Geografia antropica Località Il comune di Novegradi è suddiviso in 3 frazioni (naselja) di seguito elencate. Tra parentesi il nome in lingua italiana, generalmente desueto. Novegradi (Novigrad), sede comunale Paljuv (Pagliuvo) Pridraga (Pridraga) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Novegradi Collegamenti esterni Sito ufficiale, su opcina-novigrad.hr.
Comuna Novigrad, Zadar

Novigrad este o comună în cantonul Zadar, Croația, având o populație de 2.375 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Novigrad avea 2.375 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,95%) erau croați. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (98,36%) erau catolici. Pentru 0,46% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Новиград (Задар)

Новигра́д (хорв. Novigrad) — посёлок в Хорватии, в центральной Далмации, в Задарской жупании. Население — 542 человека в самом посёлке и 2368 человек в общине с центром в Новиграде. Поскольку в Истрии есть город с тем же названием, в Хорватии часто называется Новиградом Задарским или Новиградом Далматинским. Новиград расположен в 35 км к северо-востоку от Задара, на южном берегу залива Новиградско-Море, большого морского залива, соединённого с Адриатическим морем узким Новским проливом. Сам посёлок находится на берегу залива, а на холме над посёлком находятся руины средневековой крепости XIII века. В 1386 году в этом замке были заключены королевы Мария и Елизавета, годом позже Елизавета была здесь убита. Новиград исторически был городом рыбаков, рыбацкие традиции в Новиграде сохраняются. В 1992—1993 берега залива Новиградско-Море стали ареной ожесточённых боёв между хорватской армией и войсками Республики Сербская Краина. В 1992 году Новиград был занят сербами, целью которых было разрушение стратегически важного моста над Новским проливом. В 1993 году в ходе операции Масленица Новиград занят хорватской армией. Примечания Ссылки и источники Новиград на сайте Задарской жупании Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997
Novigrad, Dalmacija

Novigrad (tudi Novigrad Zadarski; italijansko Novegradi) je mesto in ribiško pristanišče na južni obali Novigradskega morja, ki je središče občine Novigrad Zadrske županije. Novigrad se nahaja ob izlivu potoka Draga na južni obali Novigradskega morja, ter ima lepo prodnato plažo in prijeten park. Mesto je znano po ribolovu in gojenju školjk. Zgodovina Kraj se prvič omenja v začetku 13. stol. kot trdnjava, ki so jo zgradili knezi Gusić-Kurjakovići. Vanjo je bila leta 1386 pregnana Jelisava, vdova ogrsko-hrvaškega kralja Ljudevita I. Anžujskega ter leta 1387 usmrčena. Poleg ostankov srednjeveškega obzidja sta zanimivi še starohrvaška cerkev, ki stoji na pokopališču, zgrajena v 10. do 11. stol., in zelo stara župnjiska cerkev sv. Martina. Cerkev ima v tlorisu obliko trilistne deteljice in je bila verjetno postavjena že v starokrščanski dobi. V bližini cerkve sv. Martina, na lokaciji Goričina, je bila odkrita starohrvaška nekropola. V bližina Novigrada so ostanki več srednjeveških trdnjav, nekropol in cerkvic. Demografija Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Novigrad (razločitev) Novigradsko morje Zunanje povezave Novigrad Arhivirano 2021-12-19 na Wayback Machine.
Новиград (Задарска жупанија)

Новиград је насељено место и седиште истоимене општине у Задарској жупанији, Република Хрватска. Историја У близини се 1515. одиграла битка код Новиграда између хрватске банске војске и Турака. До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу бивше велике општине Задар. Новиград се од распада Југославије до јануара 1993. године налазио у Републици Српској Крајини. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Новиград је имала 2.375 становника, од чега у самом Новиграду 534. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Новиград је имало 640 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Новиград (Задар)

Новиград (хорв. Novigrad) — селище в Хорватії, у центральній Далмації, у Задарській жупанії. Оскільки в Істрії є місто з тією ж назвою, у Хорватії часто називається Новиградом-Задарським або Новиградом-Далматинським. Новиград лежить за 35 км на північний схід від Задара, на південному березі Новиградського моря, великої морської затоки, поєднаної з Адріатичним морем вузькою Новською протокою. Саме селище лежить на березі затоки, а на пагорбі над селищем височать руїни середньовічної фортеці XIII століття. У 1386 в цьому замку були ув'язнені королеви Марія та Єлизавета, роком пізніше Єлизавета була тут убита. Новиград історично був містом рибалок. Рибальські традиції в Новиграді зберігаються. У 1992—1993 роках береги Новиградського моря стали ареною запеклих боїв між хорватською армією та військами Республіки Сербська Країна. 1992 року Новиград зайняли серби, що прагнули зруйнувати стратегічно важливий міст над Новською протокою. У 1993 році в ході операції «Маслениця» місто визволила хорватська армія. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 2 375 осіб. Населення самого поселення становило 534 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Новиград, до громади також входять: Палюв Придрага Клімат Середня річна температура становить 14,22 °C, середня максимальна – 27,34 °C, а середня мінімальна – 1,76 °C. Середня річна кількість опадів – 902 мм. Примітки Посилання та джерела Новиград на сайті Задарської жупанії Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997
Kamenný květ

Kamenný květ (chorvatsky Kameni cvijet) je památník věnovaný všem obětem zabitým ustašovci v koncentračním táboře Jasenovac během druhé světové války. Nachází se 95 km jihovýchodně od Záhřebu, na hranici Chorvatska s Bosnou a Hercegovinou. Autorem památníku je architekt Bogdan Bogdanović. Památník byl dokončen a slavnostně otevřen v roce 1966. Vznik památníku Tábor Jasenovac byl pravděpodobně jediným neoznačeným místem v Evropě, kde docházelo k dlouhodobému mučení a vraždění. Jednalo se o největší koncentrační tábor na území bývalé Jugoslávie a jako jugoslávská „Osvětim" je důležitým místem, které vydává svědectví o hrůzách druhé světové války. Na začátku roku 1960 sochař Bogdan Bogdanović vyhrál soutěž na návrh pomníku. Realizován byl v roce 1964. Popis památníku Bogdan Bogdanović nechtěl, aby památník byl prvoplánovým symbolem hrůzy, která se zde odehrávala. Proto na tomto místě vytvořil květ – symbol života a znovuzrození, který přesně vystihuje jeho přání, aby se národy nikoli přely a vraždily, ale aby zavládlo usmíření a ustalo přenášení nenávisti z generace na generaci. Květ je silně stylizovaný, jak odpovídá dobové módě, a je vytvořen ze železobetonu. Květ se vypíná k oblakům lehce působícími okvětními plátky, které jakoby popíraly masivnost betonu coby materiálu. Památník nepůsobí pouze vizuálně. Když k němu návštěvník během teplých slunečných dnů přijde blíže, dostane se do záměrně přehřátého mikroklima, což vytváří dojem, že návštěvník je uprostřed pekla, které názorně popisuje tábor Jasenovac. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kameni cvijet na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kamenný květ na Wikimedia Commons
Gedenkstätte für die KZ-Opfer (Jasenovac)

Die Gedenkstätte für die KZ-Opfer in Jasenovac (Kroatien) ist eine ab 1959 von dem jugoslawischen Architekten und Bildhauer Bogdan Bogdanović entworfene und 1966 fertiggestellte Gedenkstätte in Erinnerung an die Opfer des KZ Jasenovac. Neben dem Dorf Jasenovac am Ufer der Save errichtete die kroatische Ustascha ein Vernichtungslager in dem bis 1945 zehntausende Serben, Juden, Roma und Antifaschisten eingesperrt und hingerichtet wurden. Nachdem das Gelände bis 1959 verfiel und zu diesem Zeitpunkt alle baulichen Überreste bis auf wenige Fundamente nicht mehr existierten, entschied sich Bogdanović für eine Neugestaltung des Geländes. Die Orte der Baracken werden symbolisch durch Erdkrater gekennzeichnet. Denkmal Der ursprüngliche Plan sah eine Anlage aus Wasserkanälen, Erdwällen und Hügeln mit metallenen abstrakten Blumen vor. Bogdanović verwarf diesen Plan jedoch zugunsten eines einzigen 24 Meter hohen Monuments, der sogenannten Steinernen Blume und der Kennzeichnung der Baracken durch Erdkrater. Der Weg, der zum zentralen Monument führt, ist aus den ehemaligen Eisenbahnschwellen des lagereigenen Transportwegs belegt. Das Gewicht der 24 Meter hohen Blume aus Spannbeton ruht auf unterirdischen Franki-Pfählen, die auseinanderlaufenden Streben dienen nur der Windsicherung und ästhetischen Überlegungen. Wie auch bei anderen Projekten arbeitete Bogdanović mit Wasser. In der kleinen Krypta unter dem Denkmal bilden sich bei Regen eine runde Anordnung aus kleinen Wasserlachen. Im Gegensatz zu vielen anderen Denkmälern aus jugoslawischer Zeit wurde Jasenovac während und nach den Jugoslawienkriegen nicht geschändet oder aufgegeben. An dem Denkmal wird jeweils am Sonntag nach dem Gedenktag, dem 22. April, weiterhin des Häftlingsaufstandes und der Befreiung getrennt gedacht. Museum Am Eingang der Anlage befindet sich ein Museum und Archiv, welches 1968 eröffnet wurde. Es wurde von dem Architekten Peter Vovk entworfen. In den 1990er Jahren wurden die Bestände aufgrund der Jugoslawienkriege ausgelagert und das Museum stark beschädigt. Das mittlerweile restaurierte Museum ist seit 2006 wieder in Besitz der ursprünglichen Bestände, jedoch wird zugunsten eines Multimedia-Informationsangebotes nur ein kleiner Teil der Exponate gezeigt. An der Wand des Museums befindet sich ein Relief des jugoslawischen Bildhauers Dušan Džamonja. Ein ähnliches Relief schuf er 1973 für das Museum des Denkmals für die Revolution in Kozara. Im Jahr 2007 wurde das Gelände mit dem Carlo-Scarpa-Preis für Gärten ausgezeichnet. Literatur Bogdan Bogdanović. Memoria und Utopie in Tito-Jugoslawien. Wieser, Klagenfurt, ISBN 978-3-85129-834-5, S. 70–73. Weblinks Steinerne Blume in der Spomenik Database Einzelnachweise
Stone Flower (sculpture)

Stone Flower (Croatian: Kameni cvijet; Serbian: Камени цвет, Kameni cvet) is a monument to the atrocities perpetrated in the Jasenovac concentration camp by the Ustaša regime during World War II in Yugoslavia: Serbs, Romani people, Jews, and Croatian dissidents of the regime. According to its author, the flower that opens its petals towards the sky and the Sun represents faith in life and rebirth, overcoming suffering. Designed by Bogdan Bogdanović, the reinforced concrete monument was completed in 1966 on the grounds of the former Camp III (known as the Ciglana). It features a base containing six niches divided by concrete walls, with water basins running along their edges. Rising from this base is a central column that expands into the sculpted form of a flower. Within the niches, six trapezoidal slabs reach toward the upper structure. The monument's crypt is paved with railway sleepers, and on the northern side a bronze plaque bears verses from Ivan Goran Kovačić's war poem Jama. History The site of the Jasenovac concentration camp remained without a formal memorial in the years following the end of World War II. It was not until 1952 that an initiative committee was established in Jasenovac to promote the construction of a monument "dedicated to the victims of fascism". The committee proposed the creation of a monumental memorial surrounded by a park. Eight years later, the central committee of the Association of Veterans of the National Liberation War (SUBNOR) launched a closed competition for the design of the memorial complex. Based on the submitted proposals, the concept by architect Bogdan Bogdanović was selected. While preparing his designs, Bogdanović was offered access to extensive archival material related to the camp—including documents, records, photographs of atrocities, and survivor testimonies—but chose not to consult them. Instead, he based the final form of the Flower monument on the idea of purifying the space. He conceived the structure as a symbolic, plant-like form. The exterior symbolism is "reflected in an unseen internal structure, representing a cosmic plant whose crown reaches the skies while its roots extend into the underworld". Bogdanović worked on the monument’s design and the surrounding landscape for nearly four years. Construction began in 1964 under his supervision, with the work carried out by the construction company from Novska. In 2007, the author of the monument and the Jasenovac memorial site was awarded the Carlo Scarpa International Prize for the best architectural, artistic creation of a space for preserving memories. Gallery Bibliography Jovičić, Nataša; Benčić Rimay, Tea; Bogdanović, Bogdan, eds. (2009). Geneza cvijeta Bogdana Bogdanovića. Banalnost zla. Jasenovac: Spomen područje Jasenovac. ISBN 978-953-99169-6-9. References External links Media related to Jasenovac Memorial Area at Wikimedia Commons Official Site of the Jasenovac Memorial – includes history and profile of architect Official Site of the Jasenovac Memorial – Gallery Spomenik Database – Jasenovac
Fleur de pierre

Fleur de pierre (en croate : Kameni cvijet) est une œuvre du sculpteur serbe Bogdan Bogdanović. Sculpture monumentale en béton créée en 1966, il s'agit d'un monument à la mémoire des victimes du camp d'extermination de Jasenovac, en Croatie. Description L'œuvre est une sculpture monumentale en béton. Localisation La sculpture est installée au mémorial du camp d'extermination de Jasenovac, en Croatie. Artiste Bogdan Bogdanović (1922-2010) est un architecte, homme politique et écrivain serbe. Annexes Liens internes Liens externes Jasenovac Memorial Site Portail de la sculpture Portail de la Croatie Portail de la Seconde Guerre mondiale
Kameni cvijet

Kameni cvijet je monumentalni spomenik posvećen svim žrtvama koje su stradale od strane ustaša u Koncentracijskom logoru Jasenovac tijekom Drugog svjetskog rata. Autor spomenika je arhitekt Bogdan Bogdanović. Spomenik je završen i svečano otvoren 1966. godine. Ostvarenje spomenika Mjesto jasenovačkog logora, s obzirom na veličinu zločina koji se tamo dogodio, relativno dugo vremena bilo je vjerojatno jedino mjesto nekog masovnog zločina u Europi koje još nije bilo obilježeno. Inicijativa za obilježavanjem je bila pokrenuta i tako je početkom 1960-ih arhitekt Bogdan Bogdanović pobijedio na natječaju za dizajn spomenika, koji je konačno bio ostvaren 1964. godine. Bogdanović je u skladu s tada popularnom primjenom geometrizma u kiparstvu ostvario cvijet koji je apstraktan, ali i geometrijski pravilne konstrukcije. Opis Bogdanović je na mjestu logora koji je bio poprište ubijanja i mučenja, dizajnirao betonski cvijet, simbol nježnosti i ljepote. I sama činjenica da je cvijet sagrađen od betona ima svoju simboliku. Kada se posjetitelj za vrijeme toplog, sunčanog dana nađe unutar spomenika, temperatura postaje iznimno visoka, što posjetitelju stvara dojam da se nalazi usred pakla, što slikovito opisuje i jasenovački logor. Bogdanović nije htio da spomenik bude nekakav simbol užasa koji se ovdje dogodio. Područje bivšeg jasenovačkog logora okružuju močvare i šikara, što je na neki način simbol ubijanja i smrti. Bogdanović je na tom mjestu ostvario cvijet, simbol života i ponovnog rađanja, što upravo karakterizira njegovu želju. On ne želi da se narodi prepiru i svađaju, nego da nakon užasa koji su se ovdje dogodili zavlada pomirenje i prestanak nasljeđivanja mržnje s koljena na koljeno. Galerija Izvori Povezani članci Spomen-područje Jasenovac Koncentracijski logor Jasenovac Vanjske poveznice Spomenik Cvijet u Jasenovcu, pristupljeno 12. kolovoza 2012. Jutarnji list: Novo svjetlo na remek-djelu Bogdana Bogdanovića: Kameni cvijet uvijek je bio više od spomenika Arhivirana inačica izvorne stranice od 16. travnja 2012. (Wayback Machine), pristupljeno 12. kolovoza 2012.