NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Moslavačka gora

Moslavačka gora (latinski: Mons Claudius) je gora u Hrvatskoj. Nalazi se u središnjoj Hrvatskoj na granici Bjelovarsko-bilogorske županije i Sisačko-moslavačke županije. Spada u staro ulegnuto gromadno gorje paleološkog nastanka bogato rudnim bogatstvom (granitom te nalazištima nafte i plina). Najviši vrh je – Humka 489 m n.v. Značaniji vrhovi još su: Vis (444 m n.v.), Kaluđerov grob (437 m n.v.) i Mjesec (354 m n.v.). Površina Moslavačke gore iznosi oko 1350 km². Prirodno je omeđuju rijeke Česma, Lonja i Ilova. U dolini Mikleuške je jezero. Ovim predjelima teče potok Gornja Jelenska.Moslavačka gora obrasla je gustim šumama bukve, hrasta kitnjaka, graba, kestena, crne johe i breze, a u nižim predjelima kultiviranim voćnjacima i vinogradima. Nađeni su fosilni nalazi praslona i nosoroga u rudniku bentonitske gline u Gornjoj Jelenskoj 1994. godine. Ima više kamenoloma od kojih su neki napušteni. Najznačajniji su Pleterac i Mikleuška. Od rijetkih i ugroženih biljaka rastu zvjezdasti šaš (Carex echinata) i mirisavi dvolist. U vodotocima živi ugrožena riba bijeli klen (Leuciscus cavedanus), a od vodozemaca prisutni su pjegavi daždevnjak, smeđa šumska žaba i žuti mukač. Ukupno je zabilježeno 155 životinjskih vrsta, od čega 84 zaštićene (71 strogo zaštićene) te 27 ugroženih vrsta. Među zanimljive nalaze spada patuljasti orao. Na Moslavačkoj gori raste barem 27 autohtonih proljetnica. Na Moslavačkoj gori postoje ostaci starih utvrda, od kojih je najpoznatiji Garić-grad, kojeg je sagradio ban Stjepan Šubić, zatim Jelengrad i Košuta grad (Košutgrad). Planinarske staze dobro su označene. Rado je posjećuju planinari, ljubitelji brdskog biciklizma i obični ljubitelji šetnje kroz šume. Na gori su izletišta Podgarić i Pleterec. Planinari rado posjećuju pavlinski samostan BDM pod Garićem (Bela crkva) i franjevački samostan, zatim Grob Kaluđera, Mustafine Klade te Pukli kamen. Zaštićena je od 2007. godine preventivno na tri godine u kategoriji regionalnoga parka. Status je dobila zbog krajobrazne i biološke raznolikosti. Drugim regionalnim parkom u Hrvatskoj proglašena je 2011. godine. Dragulj izvađen iz Moslavačke gore je u kruni norveške kraljevne. Moslavački granit krasi zagrebačku katedralu i prvo postolje spomenika banu Josipu Jelačiću. Vidi još Moslavina Izvori
Moslavačka gora

Moslavačka gora (488 m) – góra w Chorwacji. Opis Jest położona pomiędzy rzekami Česma, Ilova i Lonja. Jej najwyższym szczytem jest Humka (488 m n.p.m.). Jest zbudowana ze skał wulkanicznych (diabaz, gabro, granit), metamorficznych (amfibolit, gnejs) i osadowych (piaskowiec, wapień) oraz częściowo porośnięta lasem świerkowym. Funkcjonuje na niej kopalnia granitu oraz złoża ropy naftowej. Na jej południowych zboczach uprawiana jest winorośl. Przypisy
Moslavačka gora

Moslavačka gora je hribovje v osrednji Hrvaški na meji Bjelovarsko-bilogorske in Siško-moslavške županije. Geografija Moslavačka gora leži jugovzhodno od Zagreba med Česmo, Lonjo in Ilovo. Površina hribovja meri okoli 1350 km². Na jugozahodnem pobočju je speljana železnica in avtocesta Zagreb - Novska - Beograd. Moslavačka gora spada v staro gorstvo bogato z nahajališči granita, nafte in zemeljskega plina. Najviši vrh je Humka (489 m). Drugi vrhovi so še: Vis (444 m), Kaluđerov grob (437 m) in Mjesec (354 m). Tu se nahaja več kamnolomov od katerih so nekateri že opuščeni, največja še delujoča pa sta Pleterac in Mikleuška v katerem pridobivajo granit. Območje gore je poraslo z obsežnimi bukovimi, hrastovimi, gabrovimi, kostanjevimi in brezovimi gozdovi, v nižjih predelih pa so sadovnjaki in vinogradi. Zgodovina Na Moslavački gori stoji več ostankov starih fortifikacij od katerih je najbolj znana utrdba Garić grad. Utrdbo je leta 1256 zgradil ban Stjepan Šubić. Leta 1994 so bili v rudniku gline pri Gornji Jelenski najdeni fosilni ostanki praslona in nosoroga. Viri in opombe Enciklopedija leksikonografskog zavoda, knjiga 5. Jugoslovenski leksikonografski zavod, Zagreb 1961.
Мославачка гора

Мославачка гора је планина у на крајњем западу Славоније, у регији Мославина. Највиши врх планине је Хумка (489 метара), а други значајни врхови су: Вис (444 м), Калуђеров гроб (437 м) и Мјесец (354 м). Простор Мославачке горе износи око 1.350 км². Гора је делом под буковим и храстовим шумама, на јужној страни виногради, воћњаци и њиве. У њеној подгорини се простире нафтом и земним гасом најбогатије подручје Хрватске - Мославачко-посавски рејон, са великим бројем налазишта. У историји планина је позната као антифашистичко упориште у Другом светском рату, а у то време била је скровиште за бројне збегове локалног српског становништва и партизанске јединице. Код села Подгарића подигнут је Споменик револуције народа Мославине, рад вајара Душана Џамоње. Литература Мала енциклопедија просвета - Општа Енциклопедија (M-{). Издавачко предузеће „Просвета“, Београд 1986.
Moslavačka gora

Moslavačka gora är en bergskedja i Kroatien. Moslavačka gora ligger i centrala Kroatien på gränsen mellan Bjelovar-Bilogoras län och Sisak-Moslavinas län. Den tillhör den gamla nedböjda bergskedjan av paleolitiskt ursprung och är rik på mineralresurser (som granit, olje- och gasfyndigheter). Den högsta toppen är Humka, med en höjd på 489 meter över havet. Andra betydande toppar inkluderar Vis (444 meter över havet), Kaluđerov grob (437 meter över havet) och Mjesec (354 meter över havet). Ytan av Moslavačka gora är cirka 1350 km². Den är naturligt avgränsad av tre floder: Česma, Lonja och Ilova. Det finns en sjö i Mikleuška-dalen, och Gornja Jelenska-strömmen rinner genom dessa områden. Moslavačka gora är täckt av tät skog av bok, bergek, avenbok, kastanj, klibbal och björk, medan de lägre områdena har odlingar med fruktträdgårdar och vingårdar. Fossila lämningar av elefanter och noshörningar hittades i bentonitlergruvan i Gornja Jelenska år 1994. Det finns flera stenbrott, varav några är övergivna. De viktigaste är Pleterac och Mikleuška. Bland de sällsynta och hotade växterna finns det stjärnstarr (Carex echinata) och nattviol. I vattendragen lever den hotade fisken färna (Leuciscus cavedanus), och bland amfibier finns det eldsalamander, åkergroda och gulbukig klockgroda. Totalt har 155 djurarter registrerats, varav 84 är skyddade (71 strängt skyddade) och 27 är hotade arter. En intressant upptäckt är dvärgörnen. Minst 27 inhemska vårblommor växer på Moslavačka gora. Det finns ruiner av gamla fästningar på Moslavačka gora, varav den mest kända är Garić-grad, byggd av ban Stjepan Šubić, samt Jelengrad och Košuta grad (Košutgrad). Vandringslederna är tydligt markerade. Den besöks ofta av vandrare, MTB-entusiaster och vanliga skogsflanörer. På berget finns utflyktsplatserna Podgarić och Pleterec. Vandrare besöker ofta Jungfru Marias kloster vid Garić (Bela crkva) och Franciskanerklostret, samt Grob Kaluđera (munkgraven), orten Mustafina Klada och Pukli kamen (spruckna stenen). Den har varit skyddad förebyggande som ett regionalt naturreservat sedan 2007 under en period av tre år på grund av dess landskap och biologiska mångfald. År 2011 utnämndes den till det andra regionala naturreservatet i Kroatien. En juvel från Moslavačka gora finns i den norska prinsessans krona. Moslavina granit pryder Zagrebs katedral och den första sockeln av monumentet till ban Josip Jelačić. Källor
Мославацька гора

Мославацька Гора — невеликий гірський хребет, розташований у центральній Хорватії на межі Беловарсько-Білогорської та Сисацько-Мославинської жупанії . Вони належать до затонулого нагір'я складеного валунами, палеогеологічного походження, багатого мінеральними ресурсами (гранітом , нафтою і газом). Найвища вершина — Гумка , 489 м.н.м.. Серед інших вартих уваги вершин — Віс (444 м.н.м.), Калуджеров гроб (437 м.н.м.) і М'єсец (354 м.н.м.). Площа Мославацької гори — близько 1350 км 2 . Мославацькі гори покриті густими лісами з бука, дуба, граба, каштана, чорної вільхи і берези, а на нижніх схилах розташовані сади і виноградники. Особливо красивими є південні схили. Тут були знайдені скам'янілості доісторичних слонів (таких як Gomphotherium angustidens, Prodeinotherium bavaricum) і носорогів (Brachypotherium brachypus) всередині старих відкладень в шахті видобутку бентонітової глини поблизу села Горня Єленська 1994 р ; їх вік оцінюється у близько 17 мільйонів років, тому вони є одними з найстаріших на європейському континенті. В горах є кілька кар'єрів, деякі з них покинуті. Найважливішими є Плетерак і Міклеушка. Рідкісні та зникаючі рослини, які тут ростуть, включають: осоку їжакову (Carex echinata) і любку дволисту (Platanthera bifolia). У водотоках живуть зникаючі риби, такі як білий голавль (Leuciscus cavedanus), а земноводні включають саламандру вогняну, жабу прудку і кумку жовточереву. У районі Мославацьких гір є залишки стародавніх укріплень, серед яких найвідомішим є Гаріч-град , побудований баном Степаном Шубичем у 1256 році. З 2007 року територія охороняється як регіональний парк. Мославацька гора має дуже цікаві геологічні особливості та багату геологічну спадщину. Характерним є поява різних магматичних і метаморфічних порід в цікавих структурних відносинах. Примітки Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мославацька гора
Dalmaland

Dalmaland (prethodno Fun park Biograd) vodeni je i tematsko-zabavni park u Zadarskoj županiji blizu Biograda na Moru. Otvoren je 2017. i površinom od 7 ha predstavlja najveći tematsko-zabavni park u Hrvatskoj. Trenutno broji preko 40 atrakcija podijeljenih u tri tematske cjeline te dva parka – vodeni i zabavni; od toga tri vlaka smrti te preko 15 tobogana. Otvoren je od svibnja do listopada. Nagrade Nagrada Zlatni poni (2018. i 2019.) Finalist godišnje Hrvatske turističke nagrade u kategoriji Rekreacija i zabava (2018.) Nagrada „Simply the best” UHPA-e za najbolji novi projekt u turizmu za 2023. Izvori
Jazine Basketball Hall

Jazine Basketball Hall (Croatian: Dvorana Jazine) is an indoor sports arena located in Jazine, Zadar, Croatia. The official seating capacity of the arena is 3,500 people. History It was opened in 1968 after a construction period of 70 days. It was home of the KK Zadar basketball team until 2008. Tornado Zadar usually positioned itself on eastern stand. References External links Venue information Archived 2008-09-24 at the Wayback Machine
Dvorana Jazine

Dvorana Jazine je sportska dvorana u Zadru. Namijenjena je isključivo košarci, a koristi je KK Puntamika iz Zadra. Do svibnja 2008. godine koristio ju je i KK Zadar, koji se tada preselio u novu dvoranu Krešimira Ćosića na Višnjiku. Dvorana Jazine izgrađena je 1967. godine u rekordnih 70 dana. Kapaciteta je oko 3000 mjesta dok bi na svim većim utakmicama bilo i do 7000 gledatelja provjereno. Izvori
Hala Jazine

Hala Jazine – przeznaczona do koszykówki hala sportowa znajdująca się w mieście Zadar, w Chorwacji. Hala została oddana do użytku w roku 1968 (wybudowano ją w ciągu 70 dni) i może pomieścić 3 000 widzów. Do 2008 roku, kiedy to wybudowano nową halę swoje mecze rozgrywali na niej zawodnicy KK Zadar. Przypisy
Дворана Јазине

Дворана Јазине је вишенаменска спортска дворана у Задру, Хрватска. Дворану за своје домаће утакмице користи друголигаш КК Соник-Пунтамика. До маја 2008. користио ју је КК Задар, који се тада преселио у нову дворану Крешимир Ћосић на Вишњику. Капацитет дворане је око 3.000 седећих места, али се дешавало да на већим утакмицама буде и до 7.000 гледалаца. Историја Све до шездесетих година 20. века кошарка се у Задру играла на отвореном, на месту данашње дворане Јазине. Ипак средином шездесетих година 20. века Кошаркашки савез Југославије је донео одлуку да сви прволигаши морају имати дворану у свом граду или ће играти утакмице на страни, те је 1967. почела изградња нове дворане, а већ крајем године је имала темељне обрисе. Градња је трајала 70 дана, а званично отварање је било 19. фебруара 1968. године прволигашком утакмицом Задра и ОКК Београда. Први кош у Јазинама постигао је Миљенко Валчић и то на асистенцију Крешимира Ћосића, Задар је ту утакмицу на крају добио резултатом 86:52, а исте сезоне је освојена и титула првака. Дворана је свој први семафор добила месец и по дана након отварања, и то тек кад је Задар за противника у полуфиналу Купа европских шампиона за сезону 1967/68. добио Реал Мадрид, па је на инсистирање шпанског клуба постављен семафор који је коштао тада великих 4 милиона динара. За реванш меч одигран 4. априла 1968. године урађен је први спортски телевизијски пренос из Задра. У Задру је 2004. почела изградња нове дворане на Вишњику, која је довршена 2008. године, када и КК Задар напустио Јазине и прешао у нову дворану. Референце
Zabok

Zabok je město v chorvatském Záhoří, administrativně součást Krapinsko-zagorské župy. Současným starostou města je Ivan Hanžek (Sociálně demokratická strana Chorvatska). V roce 2011 ve městě žilo dle místního sčítání lidu 2 714 obyvatel, v celé jeho občině pak žilo 8 994 obyvatel. Město se nachází na hlavních dopravních tazích v regionu, které spojují město Záhřeb se slovinským Mariborem. Vzniklo na soutoku řek Krapina a Krapinica. V jeho blízkosti prochází dálnice A2 a železniční trať Zaprešić–Čakovec. První písemná zmínka o městě pochází z roku 1335. Název města, který pochází ze stejné doby, odkazuje na ohyb řeky. Místní kostel byl budován v letech 1782 až 1805. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zabok na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zabok na Wikimedia Commons
Zabok

Zabok er en by i distriktet Krapina-Zagorje i den nordvestlige del af Kroatien. Ifølge folketællingen i 2021 har byen en samlet befolkning på 8.656, hvoraf 3.408 bor i selve Zabok. Zabok ligger ved det vigtigste vejkryds i hjertet af Hrvatsko Zagorje regionen, og er det økonomiske centrum i Krapina-Zagorje distrikt. Historie I 1782 påbegyndte Sigismund Vojković-Vojkffy opførelsen af en kirke i Zabok, og den stod færdig i 1805. Med afskaffelsen af feudalismen fik tidligere livegne mulighed for at vælge deres eget bosted, og de fleste bosatte sig langs vejene, der forbandt Gredice og Bračak med det nye centrum, der udviklede sig omkring kirken og dannede den nye bymidte. Byen nåede sin endelige form i perioden efter 2. verdenskrig, hvor den bredte sig på langs langs den nordlige side af jernbanesporet. Geografi Zabok ligger i en højde af 186 moh. Følgende byer og bebyggelser ligger i kommunens område: Politik Byens borgmester Ivan Hanžek (Kroatiens Socialdemokratiske Parti) blev valgt til medlem af Kroatiens parlament ved Kroatiens parlamentsvalg i 2007|. Etymologi "Zabok" betyder "bag flodkurven" (den pågældende flod er Krapinica). Navnet Zabok dukkede første gang op i 1335 i en tekst, hvor ejerskabet af Zabok blev givet til Petar, søn af Nuzlin, af den ungarske konge, Karl 1.. Nuzlin-familien tilføjede præfikset de Zabok til deres navn, og i det 15. århundrede var de begyndt at kalde sig selv "Zaboky de Zabok". Referencer Officiel hjemmeside
Zabok

Zabok ist eine Stadt in Kroatien. Sie liegt im Nordwesten Kroatiens in der Region Zagorje und hat 8994 Einwohner (Volkszählung von 2011), überwiegend Kroaten. Die Stadt gehört zur Gespanschaft Krapina-Zagorje. Stadtgliederung Die Stadtgemeinde Zabok umfasst 17 Ortschaften: Geographie Die Stadt befindet sich etwa 30 km nordwestlich der Hauptstadt Zagreb und wird vom Fluss Krapinica durchflossen. Der Stadtname „Zabok“ bedeutet „nach der Flussbiegung“. Die Stadt besitzt heute Anschluss an die kroatische Autobahn A2 (Kilometer 35) sowie an die Nationalstraßen D1, D24, D205, D307 und ist regionaler Knotenpunkt des kroatischen Eisenbahnnetzes in der Relation Zagreb – Varaždin – Čakovec. Zabok liegt in der Weinbau-Unterregion Zagorje-Međimurje, in der vor allem Riesling und die Graševina (Weißweine) angebaut werden. Geschichte Die erste urkundliche Erwähnung erfolgte 1335, als die Siedlung von König Karl I. von Ungarn an Petar, Sohn des Nuzlin übereignet wurde. Das Geschlecht Nuzlin trägt seitdem das Prädikat de Zabok und nannte sich ab dem 15. Jahrhundert „Zaboky de Zabok“. Ab 1782 ließ Sigismund Vojković von Vojkffy, vormaliger Kommandant des Banal-Husaren-Regiments, eine Kirche in Zabok bauen, die 1805 fertiggestellt wurde. Mit der Abschaffung der Leibeigenschaft, konnten sich ehemals unfreie Bauern am Ort ihrer Wahl ansiedeln. Dadurch kam es zu einer Besiedlung des Gebiets zwischen Gredice und Bračak, wobei sich ein Siedlungskern um die Kirche bildete. Bis 1918 gehörte der Ort zum ungarischen Komitat Warasdin. Erst nach dem Zweiten Weltkrieg erreichte die Stadt ihre heutige Ausdehnung, als sich das Ortsgebiet nördlich parallel der Bahnstrecke erweiterte. Kultur und Sehenswürdigkeiten Zu den interessanten Bauten der Stadt zählen die Kirche St. Helena (1805) und die Kapelle St. Antonius. Ferner existieren in der Stadt das Palais Gjalski und das Palais Bračak. In Zabok erinnern Denkmäler an die kroatischen Dichter Antun Gustav Matoš und Katarina Zrinska Frankopan. Sport In der Stadt ansässig ist der KK Zabok, ein in der ersten kroatischen Liga spielender Basketballverein. Persönlichkeiten Rade Marković (1921–2010), Schriftsteller, hier verstorben Damir Krznar (* 1972), Fußballspieler und -trainer Marko Kolar (* 1995), Fußballspieler Matija Gregurić (* 1996), Hammerwerfer Dominik Kotarski (* 2000), Fußballspieler Jurica Jurčec (* 2002), Fußballspieler Weblinks Website der Stadt Zabok Einzelnachweise
Zabok

Zabok es una ciudad y municipio de Croacia en el condado de Krapina-Zagorje. Geografía Se encuentra a una altitud de 169 m s. n. m. a 42,5 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 9 133 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth. Página oficial
Zabok

Zabok est une ville située dans le comitat de Krapina-Zagorje en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 9 365 habitants, dont 97,81 % de Croates. Géographie et caractéristiques Zabok est situé au cœur de la région de Hrvatsko Zagorje. La ville est le centre économique du comitat de Krapina-Zagorje. Zabok possède plusieurs parcs, dont le parc Milan Prpić. Histoire Le nom de Zabok signifie « derrière la boucle de la rivière », la rivière en question étant la Krapinica. Il apparaît pour la première fois en 1335, dans un texte où le roi de Hongrie Charles Ier faisait don de la ville à Petar, fils de Nuzlin. La famille Nuzlin ajouta à son nom la mention de Zabok et, vers le XVe siècle se fit appeler Zaboky de Zabok. En 1782, Sigismund Vojković-Vojkffy commença la construction d'une église à Zabok, terminée en 1805. Après l'abolition de la féodalité, les anciens serfs eurent la possibilié de choisir l'endroit où ils s'installeraient ; la majorité d'entre eux s'établit le long des routes reliant Gredice et Bračak ; un nouveau centre se développa autour de l'église et forma le quartier de Durex. La ville prit sa forme actuelle après la Seconde Guerre mondiale, en s'étendant au nord de la voie de chemin de fer. Localités La municipalité de Zabok compte 17 localités : Architecture Parmi les édifices intéressants de la ville, on peut citer l'église Sainte-Hélène (1805) et l'église Saint-Antoine. La ville possède également deux palais, le palais Gjalski et le palais Bračak. Économie Personnalités liées à la commune Dominik Kotarski (2000-), footballeur croate né à Zabok. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des villes de Croatie Liens externes (hr) Site officiel de Zabok (en) Zabok Portail de la Croatie
Zabok

Zabok è una città della Croazia, nella regione di Krapina e dello Zagorje. Secondo il censimento del 2011, ha una popolazione totale di 8.994 abitanti, di cui 2.714 nella città stessa. Zabok è collocata all'incrocio principale nel cuore della regione di Hrvatsko Zagorje. Zabok è il centro economico della Contea di Krapina-Zagorje. Storia Nel 1782, Sigismund Vojković-Vojkffy iniziò la costruzione di una chiesa a Zabok, completandola nel 1805. Con l'abolizione del feudalesimo, ai precedenti servi fu offerta la possibilità di scegliere il proprio luogo di insediamento, e la maggioranza si stabilì lungo le strade che collegano Gredice e Bračak con il nuovo centro che si sviluppava intorno alla chiesa, formando così il nuovo centro cittadino. La città raggiunse la sua forma finale nel periodo successivo alla Seconda Guerra Mondiale, quando si estese longitudinalmente lungo il lato settentrionale della ferrovia. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zabok Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su zabok.hr.
Zabok

Zabok is een stad een gemeente in Kroatië, in de provincie Krapina-Zagorje. In 2001 telde de gemeente Zabok 9365 inwoners. Geschiedenis De naam Zabok komt voor het eerst voor in geschrifte in het jaar 1335, waarin het eigendom van Zabok aan Petar, de zoon van Nuzlin door de koning van Hongarije Karlo I werd gegeven. Zabok betekent Achter de bocht van de rivier, in dit geval de Krapinica. In 1792 werd de bouw van de kerk begonnen, die in 1805 eindigde. Overig Zabok heeft een treinverbinding, en is gesitueerd langs de provinciale weg 24 en de snelweg A2/E59. Geboren Dominik Kotarski (2000), voetballer Externe links Officiële website
Zabok

Zabok – miasto w Chorwacji, w żupanii krapińsko-zagorskiej, siedziba miasta Zabok. W 2011 roku liczyło 2714 mieszkańców. Geografia Zabok położony jest na obszarze Hrvatskiego zagorja, nad rzeką Krapinicą, 19 km od Krapiny. Miejscowa gospodarka oparta jest na przemyśle spożywczym, metalowym i włókienniczym. Przez miasto przebiega autostrada A2 do Zagrzebia. Historia Najstarsza wzmianka historyczna o Zaboku pochodzi z 1335 roku. Przez wieki należał do rodu Zabočkich (de Zabok). Przypisy
Zabok

Zabok este un oraș în cantonul Krapina-Zagorje, Croația, având o populație de 8.994 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, orașul Zabok avea 8.994 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (98,29%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,19% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,91%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (2,9%). Pentru 1,76% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Забок

Забок (хорв. Zabok) — город и муниципалитет на северо-западе Хорватии в Крапинско-Загорской жупании на реке Крапина. Население — 2714 человек в самом городе и 8994 в городском муниципальном округе (2011), 98 % из которых хорваты. Забок находится на главном перекрёстке в центре Хорватского Загорья. Город является экономическим центром Крапинско-Загорской жупании. Этимология Слово zabok означает «за изгибом реки». Впервые название «Забок» встречается в датированном 1335 годом тексте, в котором Забок был дарован Петару, сыну Нузлина королём Венгрии Карлом I. Семья Нузлина добавила к своему имени префикс de Zabok и до XV века назывались «Zaboky de Zabok». История Впервые город упоминается в 1335 году. В 1782 году Сигизмунд Войкович-Войкффи начал строительство церкви в Забоке, завершив его в 1805 году. С ликвидацией феодализма бывшим крепостным предоставлялась возможность выбора своего места жительства, и большинство людей селились вдоль дороги, соединяющей Гредисе и Брачак с новым центром, складывавшемся вокруг церкви, с целью создания нового центра города. Город достиг своей окончательной формы и размеров в период после Второй мировой войны, когда он вытянулся вдоль северной стороны местной железной дороги. Спорт Городская баскетбольная команда выступает в сильнейшем дивизионе чемпионата страны. Примечания Ссылки Официальный сайт города Страница Забока на сайте хорватского правительства