NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dvorac Tkalec

Dvorac Tkalec smješten je na krajnjem sjeverozapadnom rubu Međimurske županije, u neposrednoj blizini naselja Robadje i nedaleko od gradića Štrigove u istoimenoj općini, blizu granice s Republikom Slovenijom. Izgrađen je polovicom 18. stoljeća, prvotno kao majur, i bio u vlasništvu štrigovskih pavlina sve dok austrijski car Josip II. godine 1786. nije ukinuo red. Budući da su se od pamtivijeka na okolnim pitomim međimurskim brežuljcima nalazili brojni vinogradi, i svi njegovi vlasnici bavili su se prvenstveno uzgajanjem vinove loze. Povijesni izvori govore da je polovicom 19. stoljeća Tkalec bio kurija grofova Zichy, koji su imali posjede u susjednom slovenskom Prekmurju. Prije osamostaljenja Hrvatske 1990. godine, Tkalecom je upravljao Poljoprivredno–zadružni kombinat iz Čakovca, a nakon toga je on privatiziran. Sam objekt dvorca je građevina izgrađena u kasnobaroknom stilu, s dugim trijemom i nizom arkada na jugoistočnoj strani. U prostranom podrumu sačuvana je drvena preša za grožđe ogromnih dimenzija iz 1858. godine. Nakon što je vlasnikom postala čakovečka poduzetnička obitelj Počuča, Tkalec je prije nekoliko godina, zajedno s okolišem, temeljito obnovljen i danas svojom ljepotom i visokim položajem dominira cijelim područjem. S njega puca pogled na velik dio Gornjeg Međimurja. Zanimljivo je da se u prošlosti dugo smatralo da je visoki brijeg Kalec, odnosno njegov vrh popularno nazvan "Mađerkin breg", na čijem se sjeveroistočnom dijelu nalazi dvorac, zapravo „krov“ Međimurja, to jest najviša apsolutna točka nadmorske visine u ovom kraju, ali je ipak preciznim mjerenjima utvrđeno da je to vrh Mohokos. Na "Mađerkinom bregu" se nalazi novoizgrađeni visoki drveni vidikovac s pratećim sadržajima. Vanjske poveznice Fotografija dvorca Tkalec s istočne strane Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. veljače 2021. (Wayback Machine) Popis zaštićenih spomenika kulturne baštine Međimurske županije Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. listopada 2007. (Wayback Machine)
Garmenjak

Garmenjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Garmenjak leži v šibeniškem arhipelagu, pred vstopom v zaliv Taline, okoli 2,5 km severozahodno od naselja Pašman nasproti zaselka Barotul. Površina otočka meri 0,058 km². Dolžina obalnega pasu je 0,87 km. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Гармењак

Гармењак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Припада акваторији Општине Пашман, у групи од 10 острва и острваца у Пашманском каналу. Налази се пред улазом у залив Талине око 2,5 км северозападно од насеља Пашман насупрот засеока Баротул. Површина острва износи 0,058 км². Дужина обалске линије је 0,87 км.. Референце Спољашње везе
Slivno (Chorvatsko)

Slivno (italsky Sliuno) je opčina v Chorvatsku v Dubrovnicko-neretvanské župě, asi 90 km severozápadně od Dubrovníku. Jejím střediskem je vesnice Vlaka. Opčina se nachází u mořského pobřeží, nachází se zde několik přímořských letovisek (Blace, Duba, Kremena, Komarna, Duboka, Klek). V roce 2011 žilo v celé opčině 1 999 obyvatel. Opčina se skládá z 18 vesnic: Blace – 318 obyvatel Duba – 9 obyvatel Duboka – 130 obyvatel Klek – 159 obyvatel Komarna – 126 obyvatel Kremena – 14 obyvatel Lovorje – 66 obyvatel Lučina – 17 obyvatel Mihalj – 212 obyvatel Otok – 81 obyvatel Pižinovac – 13 obyvatel Podgradina – 314 obyvatel Raba – 6 obyvatel Slivno Ravno – 7 obyvatel Trn – 221 obyvatel Tuštevac – 81 obyvatel Vlaka – 302 obyvatel Zavala – 2 obyvatelé Přestože se v opčině nacházejí vesnice větší než Vlaka (Blace a Podgradina), je Vlaka střediskem opčiny. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Slivno na chorvatské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Slivno na Wikimedia Commons
Slivno

Slivno ist eine Gemeinde in der Gespanschaft Dubrovnik-Neretva, Kroatien. Slivno hat 1999 Einwohner, von denen 93,70 % Kroaten sind (Volkszählung 2011). Gliederung Die folgenden „städtischen Siedlungen“ (naselje gemäß dem kroatischen Statistikamt) zählen zu Slivno: Blace Duba Duboka Klek Komarna Kremena Lovorje Lučina Mihalj Otok Pižinovac Podgradina Raba Slivno Ravno Trn Tuštevac Vlaka Zavala Weblinks Website der Gemeinde Slivno (kroatisch)
Slivno (Dubrovnik-Neretva)

Slivno est une municipalité située dans le comitat de Dubrovnik-Neretva, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 2 078 habitants, dont 90,28 % de Croates et 5,20 % de Serbes. Histoire Localités La municipalité de Slivno compte 18 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Slivno

Slivno è un comune della regione raguseo-narentana in Croazia. Al censimento del 2011 possedeva una popolazione di 1.997 abitanti. Località Il comune di Slivno è costituito da 18 insediamenti (naselja) di seguito elencati. Tra parentesi il nome in lingua italiana, generalmente desueto. La sede comunale è posta nella località di Vlaka. Storia Dopo la caduta dell'Impero romano la Dalmazia meridionale, dal Narenta al Drin, passò sotto dominio bizantino. Tra il 614 e il 615 iniziò l'orda àvaro-slava che raggiunse la costa della Dalmazia.L'imperatore Eraclio chiese aiuto contro di loro sia ai Serbi bianchi della Lusazia sia agli abitanti della Croazia Bianca che nell'anno 630, occuparono le terre invase dagli Avari, liberandole; i primi occuparono il territorio dal Cettina fino al lago di Scutari mentre i Croati il rimanente territorio a nord del Cettina. Come ricompensa, Eraclio permise ai Serbi di instaurare principati autonomi governati da un principe (in serbo župan, жупан), comunque, sotto la sovranità bizantina. La parte a sud del Narenta fece quindi parte del principato di Zahumlje (a differenza della vicina Ragusa parte del thema Dalmatia), poi inglobato dalla Doclea. Dal 1190 passò sotto il dominio del Regno d'Ungheria; il territorio dello Zahumlje a sud-ovest del Narenta venne poi occupato dalle truppe serbe di Stefano Uroš I nella sua politica espansionistica; nel 1324 pervenne ai Bosniaci. Nel 1427 la Repubblica ragusea acquistò, dal voivoda Radovan Pavlović l'altra metà di Canali, stabilendo così i massimi della sua sovranità, dalle foci del Narenta alle Bocche di Cattaro e precisamente: sulla terraferma da Clesto (Klek) alla valle di Sant'Irene (Sutorina), la penisola di Sabbioncello ed anche sulle grandi e piccole isole che la fronteggiano in quel tratto. Nel 1463 il retrostante Regno di Bosnia fu sottomesso dalle truppe ottomane. Dopo la pace di Carlowitz del 1699 il territorio di Slivno passò in mano veneziana ad esclusione di Klek e della vicina Neum che, assieme a Sutorina, vennero cedute dalla Repubblica di Ragusa all'Impero ottomano la quale così cessò di avere contatti territoriali con la Dalmazia veneta. Col congresso di Vienna nel 1815 entrò a far parte per la prima volta dei domini asburgici nel Regno di Dalmazia. Con l'entrata dell'Austria nella Bosnia-Erzegovina nel 1878, e la cacciata dei Turchi, Klek si unì al resto dell'attuale territorio comunale, passando a livello amministrativo dall'Erzegovina al Regno di Dalmazia, divenendo frazione del comune di Metković. Dopo la prima guerra mondiale entrò a far parte del neo costituito Regno dei Serbi, Croati e Sloveni. Dopo la seconda guerra mondiale fece parte della Repubblica Socialista Federale di Jugoslavia; dal 1991 fa parte della Croazia. Corsi d'acqua Il territorio comunale è attraversato dal Narenta Piccolo (Mala Neretva). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Slivno Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su opcina-slivno.hr.
Comuna Slivno, Dubrovnik-Neretva

Slivno este o comună în cantonul Dubrovnik-Neretva, Croația, având o populație de 1.999 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Slivno avea 1.999 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (93,7%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (4,65%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,6% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (88,59%) erau catolici, existând și minorități de ortodocși (5,0%) și persoane fără religie și atei (3,2%). Pentru 1,85% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Сливно

Сли́вно (хорв. Slivno) — община на юге Хорватии, расположенная на севере жупании Дубровник-Неретва на берегу Адриатического моря. Население — 2 078 чел. (на 2001 г.). Община состоит из 18 сёл. Динамика численности населения сёл общины Примечания Ссылки [1]
Сливно (општина)

Сливно је општина у Дубровачко-неретванској жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу старе општине Метковић. Седиште општине је у насељу Влака. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Сливно је имала 1.999 становника, од чега у седишту општине насељу Влака 294. Напомена: Настала из старе општине Метковић. У 1981. садржи део података града Опузена. Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе
Сливно (Хорватія)

Сливно (хорв. Slivno) – громада в Дубровницько-Неретванській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1 999 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Населені пункти До громади входять: Блаце Дуба Дубока Клек Комарна Кремена Ловор'є Лучина Михаль Оток Пижиноваць Подградина Раба Сливно Равно Трн Тущеваць Влака Завала Примітки
Špišić Bukovica

Špišić Bukovica (do roku 1981 Špišić-Bukovica, srbsky Шпишић Буковица, maďarsky Bakva) je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku ve Viroviticko-podrávské župě. Nachází se asi 6 km severozápadně od Virovitice. V roce 2011 žilo ve Špišić Bukovici 1 686 obyvatel, v celé opčině pak 4 221 obyvatel. Součástí opčiny je celkem sedm trvale obydlených vesnic. Bušetina – 815 obyvatel Lozan – 440 obyvatel Novi Antunovac – 101 obyvatel Okrugljača – 272 obyvatel Rogovac – 228 obyvatel Špišić Bukovica – 1 686 obyvatel Vukosavljevica – 679 obyvatel Opčinou prochází státní silnice D2 a župní silnice Ž4003, Ž4006, Ž4007, Ž4008, Ž4012 a Ž4242. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Špišić Bukovica na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Špišić Bukovica na Wikimedia Commons
Špišić Bukovica

Špišić Bukovica ist ein Dorf und eine Gemeinde in der Gespanschaft Virovitica-Podravina in Kroatien in der historischen Region Slawonien. In der Volkszählung von 2001 hatte die Gemeinde 4733 Einwohner, 98,52 % davon Kroaten. Das Dorf allein besaß 1871 Einwohner. In der Volkszählung von 2011 hatte die Gemeinde 4221 Einwohner, 99,03 % davon Kroaten. Das Dorf allein besitzt 1686 Einwohner. Geographie Špišić Bukovica liegt an der Nationalstraße D2 und westlich lediglich etwa 7 km von Virovitica entfernt. Um die 12 km in nördlicher Richtung befindet sich die Drau, die hier den Grenzfluss zu Ungarn bildet. Weitere 13 km nordwestlich liegt die Nachbargemeinde Pitomača und 30 km nordwestlich entfernt liegt Đurđevac, die nächstgelegene Stadt in der benachbarten Gespanschaft Koprivnica-Križevci. Ortsteile Die Gemeinde Špišić Bukovica besteht aus sieben Ortsteilen: Bušetina Lozan Novi Antunovac Okrugljača Rogovac Špišić Bukovica Vukosavljevica Weiteres Slawonien Liste der Orte in Kroatien Liste der historischen Komitate Ungarns Weblinks Offizielle Website der Gemeinde von Špišić Bukovica Wappen der Gemeinde Špišić Bukovica Einzelnachweise
Špišić Bukovica

Špišić Bukovica is a municipality in Croatia in the Virovitica–Podravina County. Demographics It has a total population of 4,221 (2011 census), in the following settlements: Bušetina, population 815 Lozan, population 440 Novi Antunovac, population 101 Okrugljača, population 272 Rogovac, population 228 Špišić Bukovica, population 1,686 Vukosavljevica, population 679 98.5% of the population are Croats, per census 2001. Colonist settlements of Jova reka, Okrugljača, and Špišić Bukovica were established on the territory of the village municipality during the land reform in interwar Yugoslavia. History In the late 19th century and early 20th century, Špišić Bukovica was part of the Virovitica County of the Kingdom of Croatia-Slavonia. References
Špišić Bukovica

Špišić Bukovica es un municipio de Croacia en el condado de Virovitica-Podravina. Geografía Se encuentra a una altitud de 128 m s. n. m. a 141 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 4 221 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Bušetina - 815 Lozan - 440 Novi Antunovac - 101 Okrugljača - 272 Rogovac - 228 Špišić Bukovica - 1 686 Vukosavljevica - 679 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Špišić Bukovica

Špišić Bukovica est un village et une municipalité située dans le comitat de Virovitica-Podravina, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 4 733 habitants, dont 98,52 % de Croates et le village seul comptait 1 871 habitants. Histoire Localités La municipalité de Špišić Bukovica compte 7 localités : Bušetina Lozan Novi Antunovac Okrugljača Rogovac Špišić Bukovica Vukosavljevica Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Portail de la Croatie
Gmina Špišić Bukovica

Gmina Špišić Bukovica (chorw. Općina Špišić Bukovica) – gmina w Chorwacji, w żupanii virowiticko-podrawskiej. W 2011 roku liczyła 4221 mieszkańców. Miejscowości Miejscowości wchodzące w skład gminy Špišić Bukovica: Bušetina Lozan Novi Antunovac Okrugljača Rogovac Špišić Bukovica Vukosavljevica Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna (chorw.)
Comuna Špišić Bukovica, Virovitica-Podravina

Špišić Bukovica este o comună în cantonul Virovitica-Podravina, Croația, având o populație de 4.221 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Špišić Bukovica avea 4.221 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (99,03%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,05% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (96,23%) erau catolici, cu o minoritate de null (1,59%). Pentru 0,43% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Шпишич-Буковица

Шпишич-Буковица (хорв. Špišić Bukovica) — община с центром в одноимённом посёлке на северо-востоке Хорватии, в Вировитицко-Подравской жупании. Население 1694 человека в самом посёлке и 4222 человека во всей общине (2011). Подавляющее большинство населения — хорваты (98,5 %). В состав общины кроме самого посёлка Шпишич-Буковица входят ещё 6 деревень. Большинство населения занято в сельском хозяйстве. Шпишич-Буковица находится на Подравинской низменности со своими обширными сельскохозяйственными угодьями, к югу от посёлка начинаются холмы гряды Билогора. Шпишич-Буковица стоит на автодороге D2 Вараждин — Копривница — Осиек и параллельной ей железной дороге в 6 км к северо-западу от города Вировитица. В посёлке есть одноимённая железнодорожная платформа. Известные уроженцы, жители Адамич, Крешимир (1938 — 2015) — югославский и американский физик. Примечания
Шпишић Буковица

Шпишић Буковица је насељено место и седиште општине у Вировитичко-подравској жупанији, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу бивше велике општине Вировитица. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Шпишић Буковица је имала 4.221 становника, од чега у самој Шпишић Буковици 1.686. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Шпишић Буковица је имало 1.866 становника, следећег националног састава: Референце
Шпишич-Буковиця

Шпишич-Буковиця (хорв. Špišić Bukovica) — населений пункт і громада в Вировитицько-Подравській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 4 221 осіб. Населення самого поселення становило 1686 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Шпишич-Буковиця, до громади також входять: Бушетина Лозан Новий Антуноваць Округляча Роговаць Вукосавлєвиця Клімат Середня річна температура становить 11,70 °C, середня максимальна – 26,32 °C, а середня мінімальна – -5,29 °C. Середня річна кількість опадів – 792 мм. Примітки
Varaždin Hydroelectric Power Plant

Varaždin Hydroelectric Power Plant is a hydroelectric power plant on the river Drava, near the city of Varaždin located in Varaždin County, in northwest Croatia. The Varaždin Hydroelectric Power Plant is a multipurpose hydroelectric plant harnessing the Drava water power on a 28.5 km long stretch, providing flood and erosion control for the land and settlements, enabling water supply, draining excessive soil moisture content and offering the possibilities for gravity drainage of the valley and gravity land irrigation. Installed power at generator terminals is 86 MW, and the possible average annual output is 476 GWh. The dam created the Lake Ormož reservoir that stretches across the border with Slovenia. See also Hrvatska elektroprivreda
ГЕС Вараждин

ГЕС Вараждин — гідроелектростанція на півночі Хорватії на річці Драва. Найвища серед станцій дравського каскаду на території Хорватії, знаходиться між ГЕС Формін (Словенія) та ГЕС Чаковець. Під час будівництва станції, введеної в експлуатацію у 1975 році, річку перекрили бетонною греблею. Створений нею підпір призвів до появи витягнутого на 21 км сховища із об'ємом 2,8 млн м3, з якого вода відводиться у короткий дериваційний канал. На його середині розташована будівля машинного залу, після чого відпрацьована вода повертається до Драви. Всього при спорудженні комплексу ГЕС здійснили земляні роботи в обсязі 6,2 млн м3, використали 100 тис. м3 бетону та облаштували 615 тис. м2 асфальтового облицювання. Машинний зал обладнано двома турбінами типу Каплан потужністю по 47 МВт, які працюють при напорі у 21,9 метра. На початку 2010-х років виробництво електроенергії на ГЕС Вараждин коливалось від 405 до 522 млн кВт-год. У Вараждині розміщено диспетчерський центр, з якого керуються всі хорватські станції дравського каскаду. Примітки
Baška (Chorvatsko)

Baška (italsky Bescanuova, německy Weschke) je vesnice, općina a přístav, která se nachází na jihovýchodním pobřeží chorvatského ostrova Krk. V roce 2001 zde bylo registrováno 1554 obyvatel. Hlavním zdrojem obživy obyvatel je cestovní ruch. Poloha Město leží na konci úrodného údolí Baška Draga, kterým protékají říčky Suha Ricina a Vela Rika. Tato poloha dává dobré podmínky pro vinařství a pěstování obilovin (zejména pšenice). Malá část obyvatel se stále věnuje rybolovu. Turistický ruch Baška je jedním z nejznámějších turistických středisek na ostrovech v Kvarnerském zálivu. Jeho počátek je datován již do druhé poloviny 19. století. Od počátku 20. století zde působí i Klub českých turistů, který zde upravil a vytyčil 14 turistických tras. Mimo jiné i na Obzovou (569 m) – nejvyšší vrch ostrova Krk, nebo na Hlam (461 m), o něco nižší vrchol na druhé straně zálivu. Je zde pláž, která dosahuje délky 1,8 km a je označená tzv. Modrou vlajkou kvality. Baškou prochází dlouhá promenáda zakončená přístavem. Nad Baškou se tyčí kostel sv. Jana Křtitele (Crkva svetog Ivana Krstitelja) se zvonicí, zbytky hradu a bašským hřbitovem kolem. Hrad je poprvé písemně zmiňován v roce 1232. V kostele má bustu Petar Dorčić, kněz Bašky (1829-1887), který jako první studoval Bašskou desku, významnou filologickou památku. Pobývali tam hlaholští kněží a měli zde nejdelší vliv v Chorvatsku. Kromě liturgické činnosti prováděli i právní (notářské) záležitosti pro místní obyvatele, takže hlaholice byla v běžném životě velmi přítomná. Existují notářské zápisy z roku 1527, které byly sepsány v místním jazyce a hlaholicí. Mrgari V krajině na náhorních plošinách nad údolím Bašky se táhnou kamenné hranice všech tvarů – od rovných čar až po kamenné květiny známé jako mrgari. Mrgari jsou příkladem starodávné techniky zdění suchým kamenem, kdy se jeden kámen skládal na druhý bez použití jakéhokoli spojovacího materiálu. Jsou to složité mnohobuněčné ovčíny, každý s půdorysem ve tvaru velkého kamenného květu. Byly zbudovány k ustájení ovcí různých majitelů na společných pastvinách. Poskládali je pouze pastýři z Bašky, Batomalje a Jurandvoru, kdežto pastýři z Draga Bašćanska používali jiný způsob chovu ovcí. Mrgari je celkem 15: pět na jihozápadní a pět na severovýchodní plošině ostrova Krk, pět se jich nachází na ostrově Prvić. Mrgari jsou vzácné a ve světě údajně jedinečné. Podnebí Podnebí je subtropické, středomořského typu. Léto je slunečné s minimem deště a dlouhodobě s denními teplotami v rozmezí 30–35 °C, v noci klesá teplota na hodnoty okolo 25. Pro zimní počasí je typická zatažená obloha a déšť, k tomu silný vítr, nazývaný bura, který rozbouří moře natolik, že místní pobřeží bičují až třímetrové vlny, teploty v zimě jsou přes den do 15, někdy se však objeví i celý den s teplotami kolem 0. Průměrně zde leží sněhová pokrývka jeden den v roce. Ačkoliv je pláž přímo naproti pobřeží, respektive městu Senj, je zde moře překvapivě velmi divoké, ani v létě nejsou vlny dosahující až 2 m výjimečné. Galerie Odkazy Reference Související články Bašská deska Emil Geistlich Zdeňka Čermáková Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Baška na Wikimedia Commons
Baška (Croacia)

Baška es un municipio de Croacia en el condado de Primorje-Gorski Kotar. Geografía Se encuentra a una altitud de 17 m s. n. m. a 202 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 1 674 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Baška - 981 Batomalj - 141 Draga Bašćanska - 253 Jurandvor - 299 Galería Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Baška (Croatie)

Baška est un village et une municipalité située sur l'ile de Krk, dans le comitat de Primorje-Gorski Kotar, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 554 habitants, dont 91,31 % de Croates et le village seul comptait 901 habitants. Histoire C'est près de Baška que fut découverte la pierre de Baška (Bašćanska ploča). Localités La municipalité de Baška compte 4 localités : Baška Batomalj Draga Bašćanska Jurandvor Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Office du tourisme de Baška Portail de la Croatie