NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Basilika St. Quirinus (Sisak)

Die Basilika St. Quirinus (kroatisch Bazilika Sv. Kvirina) ist eine moderne römisch-katholische Kirche in Sisak, Kroatien. Die Kirche des 2009 (wieder)errichteten Bistums Sisak ist dem frühchristlichen Bischof der Stadt, Quirinus von Siscia, gewidmet und trägt den Titel einer Basilica minor. Geschichte Nach ersten Überlegungen 1994 zur intensiveren Verehrung des Patrons der Region startete das Erzbistum Zagreb 1996 den Wettbewerb zum Bau der neuen Kirche. Gewinner war der Architekt Ivan Antolić aus Zagreb, der bereits einige andere Kirchen in der Region gebaut hatte. Die Kirche wurde 2003 fertiggestellt. 2014 erhielt die Kirche durch Papst Franziskus den Titel einer Basilica minor. Der päpstliche Nuntius Alessandro D’Errico leitete das Pontifikalamt am 4. Juni 2014, zum Fest des Schutzpatrons der Diözese und der Stadt Sisak, und sagte in der Begrüßung, dass er nicht erwartet habe, dass der Antrag des Basilikatitels in so kurzer Zeit angenommen werden würde; der Antrag, den Bischof Vlado Košić Ende Januar eingereicht hatte, war bereits am 18. März von der Kongregation für den Gottesdienst positiv beantwortet worden. Architektur Der monumentale und expressive Entwurf von Antolić nimmt eine Fläche von 40 × 24 Metern ein. Der Kirchenraum bietet auf 450 Quadratmetern 380 Sitzplätze und 1000 Stehplätze. Die Basilika wurde in Stahlbetonbauweise errichtet und wird dominiert durch den Glockenturm über dem Eingangsbereich mit einer Höhe von 36,8 Metern, der mit dem Kreuz 42 Meter erreicht. Dabei werden mit der Vorhalle und den Apsiden um den erhöhten Altarraum Elemente der klassischen Basilika verwendet. Der überdachte Vorhof soll dem Aufbau des Altars für Messen auf dem Vorplatz dienen. Einzelnachweise
Bazilika sv. Kvirina u Sisku

Bazilika sv. Kvirina u Sisku moderna je rimokatolička crkva u Sisku. Posvećena je ranokršćanskom biskupu Kvirinu i nosi naslov manje bazilike. Nakon početnih razmišljanja 1994. godine o intenzivnijem štovanju zaštitnika toga kraja, Zagrebačka nadbiskupija 1996. godine raspisuje natječaj za izgradnju nove crkve. Pobijedio je arhitekt Ivan Antolić iz Zagreba, koji je već izgradio nekoliko crkava u regiji. Crkva je dovršena 2003. godine. Godine 2014. papa Franjo dodijelio je crkvi titulu manje bazilike. Papinski nuncij Alessandro D'Errico predvodio je 4. lipnja 2014. pontifikalnu misu, na blagdan zaštitnika Sisačke biskupije i grada Siska, te je u pozdravu istaknuo kako nije očekivao da će zahtjev za naslov bazilike biti prihvaćen u tako kratkom vremenu. Sisački biskup Vlado Košić podnio je zahtjev krajem siječnja Kongregaciji za bogoštovlje, koja je već 18. ožujka pozitivno odgovorila. Antolićev monumentalni i ekspresivni dizajn zauzima prostor od 40×24 metra. Crkveni prostor od 450 četvornih metara nudi 380 sjedećih i 1000 stajaćih mjesta. Bazilika je izgrađena od armiranog betona, a njome dominira zvonik iznad ulaznog prostora visine 36,8 metara, koji s križem doseže 42 metra. U predvorju i apsidama oko uzdignutog kora korišteni su elementi klasične bazilike. Natkriveno predvorje namijenjeno je za oltar za mise u predvorju. Izvori
Smokvica

Smokvica és un poble i una municipalitat de Dubrovnik-Neretva a l'oest de Croàcia. La seva població és de 1.210 habitants (cens del 2001). La població és essencialment croata (98%). Enllaços externs Smokvica Tourist Organisation Arxivat 2008-10-11 a Wayback Machine. Korčula info - Smokvica Arxivat 2008-05-12 a Wayback Machine.
Smokvica

Smokvica (italsky Smoquizza) je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Dubrovnicko-neretvanské župě. Nachází se ve vnitrozemí ostrova Korčula. V roce 2011 zde žilo 916 obyvatel. Opčina zahrnuje pouze jedinou oficiální vesnici (Smokvica). Kromě vnitrozemské vesnice se zde nachází i přímořská vesnice Brna, ta je však přičleněna k vesnici Smokvica a není samostatným sídlem. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Smokvica (Hrvatska) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Smokvica na Wikimedia Commons
Smokvica

Smokvica est un village et une municipalité située sur l'île de Korčula, dans le comitat de Dubrovnik-Neretva, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 1 012 habitants, dont 97,73 % de Croates et le village seul comptait également 1 012 habitants. Histoire La grande église néo-romane Notre-Dame a été construite en 1920 selon les plans de O. Ivekovic à l'emplacement de l'ancienne église. Près de long de l'église se trouve une loge baroque entourée de tous côtés de colonnes. Dans cette localité quelques nobles familles construisirent leurs villas d’été (kastel) et dans les alentours peuvent se voir quelques humbles églises datant du haut Moyen Âge. L'association culturelle et artistique Ante Cefera anime des activités musicales et le folklore local Kumpanija. Localités La municipalité de Smokvica ne compte qu'une seule localité, le village éponyme de Smokvica. Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Tourisme Portail de la Croatie
Smoquizza

Smoquizza o Figarola (in croato Smokvica) è un comune di 918 abitanti che si trova nell'isola di Curzola, nella regione raguseo-narentana in Croazia. Vi si arriva per la strada che attraversa l'isola di Curzola che dista 29 km. L'abitato è adagiato sul versante meridionale di una collina, ai margini di estesi vigneti che producono il noto vino Posip. Società Etnie e minoranze straniere Secondo il censimento del 2011, la quasi totalità etnico-linguistica è croata, con il 99,02% della popolazione. Presente una piccola minoranza di serbi. La presenza autoctona di italiani È presente una piccola comunità di italiani autoctoni che rappresentano una minoranza residuale di quelle popolazioni italiane che abitarono per secoli la penisola dell'Istria e le coste e le isole del Quarnaro e della Dalmazia, territori che appartennero alla Repubblica di Venezia. La presenza degli italiani a Smoquizza è drasticamente diminuita in seguito agli esodi che hanno seguito la prima e la seconda guerra mondiale. Dal censimento del 2011 esiste una modestissima percentuale di italiani, lo 0,11%. Località Il comune di Smoquizza non è suddiviso in frazioni. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Smoquizza Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su smokvica.hr.
Smokvica (żupania dubrownicko-neretwiańska)

Gmina Smokvica (chorw. Općina Smokvica) – wieś i gmina w Chorwacji, w żupanii dubrownicko-neretwiańskiej. W 2021 roku liczyła 895 mieszkańców. Charakterystyka Jest położona w środkowej części wyspy Korčula, 27 km od stolicy wyspy, na wysokości bezwzględnej 127 m n.p.m. Przebiega przez nią droga Korčula – Blato – Vela Luka. Miejscowa gospodarka oparta jest na rolnictwie – hodowli zwierząt, uprawie oliwek, winorośli, migdałów, brzoskwiń i śliwek – oraz na winiarstwie (odmiany pošip, maraština, grk, moreška, admiral). Przypisy
Comuna Smokvica, Dubrovnik-Neretva

Smokvica este o comună în cantonul Dubrovnik-Neretva, Croația, având o populație de 916 locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Smokvica avea 916 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (99,02%) erau croați. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (92,69%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (4,26%). Pentru 2,29% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Смоквица (Хорватия)

Смо́квица (хорв. Smokvica) — община на юге Хорватии, расположенная в центральной части острова Корчула. Население — 2 210 чел. (на 2001 г.). В 1920 году в Смоквице была построена церковь в неороманском стиле. Примечания Ссылки [1]
Smokvica, Korčula

Smokvica je manjše naselje v notranjosti otoka Korčule (Hrvaška), ki je središče istoimenske občine Smokvica z 865 prebivalci (popis 2021; 1991 še 1125, 1953 pa preko 1.200) in spada v Dubrovniško-neretvansko županijo. Geografija Smokvica je oddaljena okoli 4 km od obalnega naselja Brna in 10 km od največjega naselja na otoku Blato. Gospodarstvo Prebivalci Smokvice se ukvarjajo s poljedelstvom, vinogradništvom, gojenjem oljk. Tu prideljujejo znano vrhunsko belo vino »Pošip« in »Rukatac«. Zgodovina V župnijski cerkvi je loža, ostanek starejše cerkve, verjetno iz 17. stoletja, v kateri sta delovala vaški poglavar in sodnik. Do danes se je v Smokvici ohranila stara viteška igra z meči imenovana Kumpanija, ki jo pogosto predstavijo turistom. Med drugo svetovno vojno je bil konec leta 1943 v naselju nastanjen 2. bataljon 1. prekomorske brigade. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Смоквица (општина)

Смоквица је насељено место и седиште општине на острву Корчули, Дубровачко-неретванска жупанија, Република Хрватска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу старе општине Корчула. Становништво На попису становништва 2011. године, општина, одн. насељено место Смоквица је имало 916 становника. Општина Смоквица Напомена: Настала из старе општине Корчула. Смоквица (насељено место) Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Смоквица је имало 1.125 становника, следећег националног састава: Референце http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Мапа https://maps.google.com/maps?ll=42.928611,16.893889&q=loc:42.928611,16.893889&hl=en&t=h&z=15 Фотографије https://web.archive.org/web/20140119111506/http://www.panoramio.com/map/#lt=42.928637&ln=16.894008&z=4&k=2&a=1&tab=1&pl=all Спољашње везе
Smokvica

Smokvica är en ort i Kroatien. Den ligger i länet Dubrovnik-Neretvas län, i den södra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Zagreb. Smokvica ligger 215 meter över havet och antalet invånare är 1 017. Den ligger på ön Korčula. Terrängen runt Smokvica är huvudsakligen kuperad, men åt sydost är den platt. Havet är nära Smokvica åt sydväst. Närmaste större samhälle är Vela Luka, 14,6 km väster om Smokvica. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Smokvica.
Смоквиця (Хорватія)

Смоквиця (хорв. Smokvica) – громада в Дубровницько-Неретванській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 916 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Примітки
Galerija Meštrović u Splitu

Galerija Meštrović, muzejska ustanova utemeljena 1952. godine u palači Ivana Meštrovića koja je građena za stambeno-radne potrebe od 1931. do 1936. godine. Današnji fundus galerije čine ukupno 192 skulpture, 583 crteža, 4 slike, 291 arhitektonski nacrt iz razdoblja 1898. – 1961. godine. Bilješke Vanjske poveznice Sestrinski projekti Mrežna mjesta Galerija Meštrović - splitculture.hr Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. travnja 2015. (Wayback Machine) (hrv.)
Meštrović-galleriet

Meštrović-galleriet (kroatiska: Galerija Meštrović) är ett konstmuseum i Split i Kroatien. Det etablerades år 1952 och är uppkallat och tillägnat Ivan Meštrović (1883–1962), en av Kroatiens mest framstående skulptörer och arkitekter. Museet är inrymt i en byggnad på adressen Šetalište Ivana Meštrovića 46 i stadsdistriktet Meje, sydväst om Diocletianus palats och stadens stadskärna. Samlingar I museets samlingar finns bland annat fyra målningar, drygt 192 skulpturer, 583 teckningar och 291 arkitektritningar nästan uteslutande gjorda av Ivan Meštrović åren 1898–1961. Därtill presenteras två möbeluppsättningar. Historik På 1920-talet köpte Meštrović mark vid höjden Marjans fot för att uppföra ett sommarhus. Byggnaden som ritades av honom själv uppfördes åren 1931–1939. Meštrović bodde i villan från sommaren 1932–1941 då han flyttade från Split till Zagreb. År 1952 donerade han villan, 132 verk och personliga minnessaker till staten vilket låg till grund för det nya Meštrović-galleriet. Galleriets uppdrag är bland annat att skydda, samla, presentera och popularisera Meštrovićs verk och namn. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Meštrović-galleriet.
Jadrtovac

Jadrtovac (italsky Castell'Andreis) je vesnice, přímořské letovisko a turisty často vyhledávaná lokalita v Chorvatsku v Šibenicko-kninské župě, spadající pod opčinu města Šibenik. Nachází se na východním břehu Morinjského zálivu, asi 6 km jihovýchodně od Šibeniku. V roce 2011 zde trvale žilo 171 obyvatel. Největší pokles obyvatel zaznamenala vesnice v roce 2011, kdy ze 444 obyvatel klesl na 202. Počet obyvatel klesá od roku 1961, kdy zde žilo 469 obyvatel, do té doby počet obyvatel stoupal. Sousedními vesnicemi jsou Donje Polje a Žaborić. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jadrtovac na chorvatské Wikipedii.
Jadrtovac

Jadrtovac (hist. Zamurva) is a village in Croatia. The community of Jadrtovac, with a surface of 24.5 km², is situated eight kilometres south-east of the city Šibenik at the eastern bank of the Morinje Bay. The settlement, which was called Zamurva, developed from a local fortification in possession of the noblemen Andreis. According to a German traveler, the fortification already existed in 1494. After the Morean War at the end of the 17th century, the fortification lost its military significance and was eventually superseded by village buildings. At the beginning of the 1960s and 1990s Jadrtovac had more than 400 inhabitants. The number declined to 171 in 2011. References
Jadrtovac

Jadrtovac es una localidad de Croacia en el ejido de la ciudad de Šibenik, condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 12 m s. n. m. a 348 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población de la localidad fue de 171 habitantes.​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Jadrtovac

Jadrtovac je naselje u sastavu Grada Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se oko 10 kilometara jugoistočno od Šibenika na istočnoj obali Morinjskog zaljeva. Morinjski zaljev je poznato prirodno mrijestilište ribe, a pogodan je i za uzgoj školjaka zbog miješanja bočate vode i mora. Ujedno je poznat i po ljekovitom blatu čiju je mogućnost primjene u medicinske svrhe potvrdio Odbor za zdravstveni turizam i prirodne ljekove pri Akademiji medicinskih znanosti. O bogatoj povijesti mjesta svjedoče ostatci ranokršćanske crkve i renesansnih kaštela, te barokni oltar i kula. Povijest U povijesnom naselju Zamurva, današnjem Jadrtovcu, trogirska plemićka obitelj Andreis sagradila je kaštel Andreis za zaštitu od osmanskih provala na svoje posjede na šibenskom teritoriju. Kaštel se prvi put spominje 1494. godine u izvještaju jednog njemačkog hodočasnika. U centru Jadrtovca, sačuvane su dvije kule kaštela, jedna veća polukružna, a druga manja pravokutna, zatim glavna ulazna vrata i dijelovi nekadašnjeg bedema u jadrtovačkim kućama. Stanovništvo Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 171 stanovnika. Znamenitosti Kaštel Andreis crkva svete Margarete Izvori
Jadrtovac

Jadrtovac (olaszul: Castell'Andreis) falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik. Fekvése Šibeniktől légvonalban 7, közúton 10 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a kontinensbe mélyen benyúló Morinj-öböl keleti partján fekszik. Története Jadrtovac területe már a római korban lakott volt, ezt bizonyítják a környékén előkerült római sírok. A Vruci nevű településrészén feltárt épületmaradványok egy az 5. és 6. században épített kora keresztény templom romjai, melyet feltehetően a 7. században bevándorló pogány avarok és szlávok romboltak le. A 15. században egy Zamurva („villa Xamurva”) nevű falu volt a mai település helyén. A 16. század elején a šibeniki Andreis nemesi család épített várkastélyt itt a török ellen, melyet 1528-ban említenek először. A várkastélyból mára a pártázatos fal egy része és egy torony maradt fenn. A 17. században felépítették, majd a 18. században bővítették a Szűz Mária templomot. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 182, 1910-ben 265 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 2011-ben 171 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal és halászattal foglalkoznak, valamint újabban a turizmusból élnek, illetve a közeli Šibenik városában dolgoznak. Lakosság Nevezetességei Antiochiai Szent Margitnak szentelt temploma egyhajós épület, négyzet alakú apszissal, nyugat-keleti tájolással. A nyugati homlokzaton az ajtót kőkeret övezi, két oldalán két téglalap alakú ablak található. Az ajtó felett egy körablak, a homlokzat tetején az oromzaton pedig egy harangdúc látható két boltívvel. A hajó déli falán a homlokzaton lévővel azonos ajtók találhatók. Az apszis oldalfalain félköríves ív található. A hajó felett fából készült tetőszerkezet, az apszis felett pedig dongaboltozat található. A templom a 18. században épült. Az Andreis család 16. századi várkastélyának romjai. A várkastélyból mára a pártázatos fal egy része és egy torony maradt fenn. Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma a 17. században épült, a 18. században bővítették. A késő barokk főoltár 1790-ből származik. Ugyanebben az időben készültek a Szűz Máriát és Szent Györgyöt ábrázoló festmények. Vruci nevű településrészén 5. századi kora keresztény templom romjai találhatók. Jegyzetek További információk Šibenik község hivatalos oldala (horvátul) A šibeniki püspökség honlapja (horvátul)
Јадртовац

Јадртовац је насељено мјесто у Далмацији. Припада граду Шибенику, у Шибенско-книнској жупанији, Република Хрватска. Географија Јадртовац се налази око 10 км југоисточно од Шибеника. Становништво Према попису становништва из 2011. године, насеље Јадртовац је имало 171 становника. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Јадртовац је имало 444 становника, следећег националног састава: Референце Спољашње везе
Ядртоваць

Ядртоваць (хорв. Jadrtovac) — населений пункт у Хорватії, в Шибеницько-Книнській жупанії у складі міста Шибеник. Населення Населення за даними перепису 2011 року становило 171 осіб. Динаміка чисельності населення поселення: Клімат Середня річна температура становить 15,51 °C, середня максимальна – 28,39 °C, а середня мінімальна – 2,85 °C. Середня річна кількість опадів – 707 мм. Примітки
Zrinjevac

Zrinjevac je park v centrální části chorvatské metropole Záhřebu. Svůj název nese podle Nikoly Šubiće Zrinjského. Park vymezuje ze severu ulice Nikoly Tesly a z jihu ulice Andrije Hebranga. Otevřené prostranství přechází v jižní části v park Josipa Juraje Strossmayera. Rozloha parku Zrinjevac činí 12 540 m2 Park je známý díky své platanové aleji a hudebnímu altánu, který byl zbudován již v roce 1891. Je navíc jedním z nejstarších v chorvatské metropoli. V jeho jižní části se nachází busty významných osob chorvatské kultury a vědy, jako např.: Julija Kloviće, Andrije Meduliće, Krste Frankopana, Nikole Jurišiće, Ivana Kukuljevića Sakcinského a Ivana Mažuraniće. V letních měsících jsou v parku často organizovány různé kulturní akce, koncerty apod. V blízkosti parku sídlí několik významných chorvatských institucí, jako např. chorvatský Nejvyšší soud, Archeologické muzeum, Chorvatská akademie věd, Ministerstvo vnitra a oblastní soud. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zrinjevac na Wikimedia Commons
Nikola Šubić Zrinski Square

Nikola Šubić Zrinski Square (Croatian: Trg Nikole Šubića Zrinskog, popularly referred to as Zrinjevac) is a square and park in Donji Grad, the central part of Zagreb, the capital of Croatia. It is located near the central Ban Jelačić Square, halfway towards the Main Railway Station. It is a part of the Green horseshoe or Lenuci's horseshoe (Croatian: Zelena potkova or Lenucijeva potkova), which consists of seven squares in Donji grad. It is spread over an area of 12,540 square meters (135,000 sq ft). The southern part of Zrinjevac sports busts of significant Croatian people: Julije Klović, Andrija Medulić, Fran Krsto Frankopan, Nikola Jurišić, Ivan Kukuljević Sakcinski and Ivan Mažuranić. In the middle of the park is a music pavilion built in 1891, gift of Eduard Prister, to the city of Zagreb. Several institution are based in buildings around Zrinjevac: North side - The Supreme Court of the Republic of Croatia, West side - The Zagreb Archaeological Museum, South side - The Croatian Academy of Sciences and Arts, Strossmayer Gallery of Old Masters East side - The Ministry of Foreign Affairs and European Integration and the Zagreb County Court. Gallery References External links
Zrinjevac

Trg Nikole Šubića Zrinskog, kolokvijalno poznatiji kao Zrinjevac, zagrebački je trg i perivoj s alejom platana izgrađen 1892. godine. Najstariji je od sedam zagrebačkih donjogradskih trgova koji čine tzv. Zelenu ili Lenucijevu potkovu. Prostire se na površini od 12 540 m2. Park je svih strana obrubljen platanama, osim uz sjeverni rub, gdje su posađeni javor i lipa. Na sjevernom dijelu stoji meteorološki stup postavljen 1884. godine kao dar vojnog liječnika dr. Adolfa Holzera. Na južnom dijelu Zrinjevca smještena su poprsja hrvatskih značajnih ličnosti: Julija Klovića, Andrije Medulića, Krste Frankopana, Nikole Jurišića, Ivana Kukuljevića Sakcinskog i Ivana Mažuranića. U sredini parka nalazi se glazbeni paviljon postavljen 1891. godine. do kojeg vodi aleja platana. Park je okružen arhitektonskim djelima iz razdoblja neorenesanse, neoromanike i klasicizma. Povijest Prije uređenja, na toj je površini bila oranica koja je kasnije pretvorena u stočno sajmište "Novi trg". Ideja o uređenju tog Trga javila se u vezi s proslavom tristote godišnjice smrti Nikole Šubića Zrinskog i s pitanjem podizanja spomenika Nikoli Šubiću Zrinskome. Već je 1863. zaključeno da gradski mjernik Janko Grahor predloži nacrt o uređenju Novog trga. Godine 1864. osigurana su stanovita sredstva za uređenje tog trga koji je 1866. godine nazvan Zrinskim trgom. Trg je 23. listopada 1970. proglašen spomenikom parkovne arhitekture. Značajne građevine Vrhovni sud Republike Hrvatske / Kuća conte Ivana Burattija (kbr. 3) Županijski sud u Zagrebu (kbr. 5) Ministarstvo vanjskih i europskih poslova / Hrvatsko-slavonska hipotekarna banka (kbr. 7 – 8) Veleposlanstvo Kraljevine Danske / Kuća Kulmer (kbr. 10) Palača HAZU (kbr. 11) Veleposlanstvo Francuske Republike / Kuća Patriarch (do 2003. Veleposlanstvo SAD-a; kbr. 13) bivši Klub hrvatskih arhitekata (kbr. 15) Arheološki muzej u Zagrebu / Palača baruna Dragana Vranyczanyja-Dobrinovića (kbr. 19) Galerija slika Izvori Literatura Zrinski trg, Arhitektura Zagreba. Pristupljeno 30. travnja 2025. Vanjske poveznice
Zrinjevac

Zrinjevac (także: Trg Nikole Šubića Zrinskog) – jeden z reprezentacyjnych placów-parków, tworzących tzw. zieloną podkowę wokół centrum Zagrzebia, w dzielnicy Donji Grad (wśród siedmiu jej elementów jest np. Ogród Botaniczny). Zajmuje powierzchnię 12 540 m². W północnej części stoi słup ze stacją meteorologiczną wzniesiony w 1884, jako dar lekarza wojskowego dra Adolfa Holzera. Południową część Zrinjevaca zdobią popiersia zasłużonych dla Chorwacji osób: Julija Klovicia, Andrija Medulića, Fran Krsto Frankopana, Nikoli Jurišicia, Ivana Kukuljevića Sakcinskiego i Ivana Mažuranicia. W środku założenia stoi pawilon muzyczny z 1891. W otoczeniu Zrinjevaca znajdują się ważne instytucje, m.in. Chorwacka Akademia Nauki i Sztuki, Muzeum Archeologiczne, Sąd Najwyższy, Sąd Okręgowy oraz Ministerstwo Spraw Zagranicznych i Integracji Europejskiej. W pobliżu stoi też dom, w którym pracował Eduard Slavoljub Penkala – twórca pierwszego chorwackiego samolotu (wisi tam stosowna tablica pamiątkowa). Zobacz też Ilica (ulica) Bibliografia Zagreb, plan miasta, wyd. Turistička Zajednica Grada Zagreba, Zagrzeb, 2010