NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Galešnjak

Galešnjak (znan tudi kot Otok za zaljubljene) je majhen nenaseljen otoček južno od Zadra. Otok je v obliki srca, zaradi česar je zanimiv posebej za turiste. Galešnjak leži okoli 2 km vzhodno od otoka Pašman v Zadarskem kanalu. Njegova površina meri 0,132 km². Dolžina obalnega pasu je 1,55 km. Najvišji vrh je visok 36 mnm. Glej tudi Travel Blog Arhivirano 2013-01-26 na Wayback Machine. seznam otokov na Hrvaškem
Галешњак

Галешњак (познат и као Острво љубави, Острво заљубљених) налази се у Пашманском каналу на Јадрану, између острва Пашман и града Турањ у континенталној Хрватској. То је један од ретких природних објеката у облику срца на свету. Острво има површину од 0,132 км2, са обалним појасом од 1,55 км дужине. Острво има два врха, од којих је највиши на 36 м надморске висине. Галешњак је у приватном власништву породице Јурешко која живи у месту Мрљане на острву Пашман, а садржи само дивље биље и дрвеће као и колонију малих зечева и дивљих голубова. Људска активност забележена на овом острву су три познате илирске хумке и остаци темеља античке грађевине. Галешњак и оближњи Ричул и њихово подморје богати су разноврсним археолошким сведочанствима о људском насељавању на тим оточићима из различитих праисторијских раздобља. Досадашње спознаје су да је прво насељавање било пре најмање 7.000 година, па су након дуже временске паузе људи поновно изградили насеље пре 3.500 година, када су узгајали и маслине. У подморју су нађене коштице маслина између Тукљаче и Ричула старе 3.500 година, што их чини најстаријим на овом делу Јадрана. Налаз тих коштица променило је дотадашња сазнања. До тог биоархеолошког налаза веровало се је да је узгој маслина на хрватску обалу дошао посредством старих Грка, но овим открићем је откривено да су се овдашњи људи бавили маслинарством знатно пре. На подручју северне Далмације Галешњак је четврто налазиште из старијег неолитика, уз Црно врило, Смилчић и један локалитет код Нина. Необичан облик острва први је забележио почетком 19. века Наполеонов картограф Шарл-Франсоа Бопре Ботан, који га је уврстио у свој атлас далматинске обале из 1806. (који се данас чува у Националној и универзитетској библиотеци у Загребу). Острво је истакнуто на Google Earth-у у фебруару 2009, и привукло је пажњу широм света. Недавне активности на острву створиле су два велика ожиљка на срцу, један који се протеже преко острва од пристаништа на северу до југа, а други на западу где су засађене маслине и смокве. Острво пружа услове за веридбе и мале свадбене забаве. Дневни приватни и организовани обилазак полази из Ткона. Референце
Galešnjak

Galešnjak är en ö i Adriatiska havet tillhörande Kroatien. Den ligger i länet Zadars län, i den södra delen av landet, 210 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,13 kvadratkilometer. Terrängen på Galešnjak är platt. Öns högsta punkt är 15 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,6 kilometer i öst-västlig riktning. == Kommentarer == Källor
Галешняк

Галешняк (хорв. Galešnjak) — острів поблизу хорватського узбережжя Адріатичного моря. Площа — 132 000 м ². Власник — Владо Джуреско. Став відомий в лютому 2009 року, коли незадовго до дня св. Валентина користувачі програми Google Earth виявили, що за формою він нагадує відомий символ кохання — серце. Див. також Список островів Хорватії Посилання За допомогою Google Earth знайшли острів до Дня всіх закоханих
Červené jezero (Chorvatsko)

Červené jezero (chorvatsky Crveno jezero) je krasové jezero v závrtu u obce Imotski ve Splitsko-dalmatské župě v Chorvatsku. Jeho hloubka se odhaduje na 280 až 350 m, přičemž hloubka celého závrtu je 480 m. Jezero bylo původně podzemní a teprve, když se zřítil strop jeskyně, změnilo se na povrchové. Vlastnosti vody Červená barva vody je způsobena oxidy železa. Přístup K jezeru není přístup, jelikož se stěny zvedají od hladiny kolmo nahoru až do výšky 200 m. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Crveno jezero na chorvatské Wikipedii. Související články Modré jezero (Chorvatsko) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Červené jezero na Wikimedia Commons Červené a Modré jezero na chorvatske.cz
Red Lake (Croatia)

Red Lake (Croatian: Crveno jezero) is a sinkhole containing a karst lake near the city of Imotski, Croatia. It is known for its numerous caves and high cliffs, reaching over 241 metres (791 ft) above normal water level and continuing below the water level. The total explored depth of this sinkhole is approximately 530 metres (1,740 ft) with a volume of roughly 25–30 million cubic metres, thus it is the third largest sinkhole in the world, and the deepest known case of a collapse doline containing a lake. Water drains out of the basin through underground waterways that descend below the level of the lake floor. The deepest known point of the lake is 4 metres (13 ft) below sea level. The sinkhole is named after the reddish-brown colour of the surrounding cliffs, coloured by iron oxides. Like the nearby Blue Lake, it is presumed that the lake emerged when the ceiling of a large cave hall collapsed. The lake is inhabited with endemic and endangered spotted minnow (Delminichthys adspersus) and Imotski spined loach (Cobitis illyrica). In the dry period of the year, this fish can be occasionally seen in surrounding springs, rivers and lakes, suggesting that there is an underground connection between Red Lake and other water bodies. At the 13th International Congress of Speleology in 2001, new findings were revealed. An inflow cave-shaped canal that measured approximately 30 × 30 metres was discovered in the eastern part of the lake at a depth of 175 metres (574 ft). History It has been studied by Philipp Ballif, Artur Gavazzi, J. Daneš, Otto Oppitz, A. Ujević, and others. Gallery See also List of deepest Dinaric caves List of Dinaric caves List of longest Dinaric caves References Sources Ozimec, Roman; Jalžić, Branko; Jelić, Dušan (2017-12-01). "Preliminarni izvještaj prirodoslovnih istraživanja u okviru Speleoronilačke ekspedicije Crveno jezero 2017" [The Preliminary Report on Natural Sciences Research During the Cave Diving Expedition to the Red Lake 2017] (PDF). Subterranea Croatica (in Croatian). 15 (2): 34–41. eISSN 2623-6648. Retrieved 14 September 2018. Literature External links Media related to Red Lake, Croatia at Wikimedia Commons Stamp by Croatian post
Lago Rojo (Croacia)

El lago Rojo (en croata: Crveno jezero) es una especie de gran sumidero o agujero que contiene en su interior un lago kárstico, localizado a un 1,5 km al oeste de la ciudad de Imotski, en el condado de Split-Dalmacia, en el sur de Croacia. Su edad se estima en dos millones de años y es uno de los mayores pozos llenos de agua del mundo. El lago, de forma casi circular, tiene en superficie un diámetro de aproximadamente 200 m, con una profundidad de unos 287 m,​ que fluctúa estacionalmente entre 30 y 50 m. Es conocido por sus numerosas cuevas y acantilados de gran altura, que alcanzan más de 241 m sobre el nivel normal del agua y continúan por debajo del nivel de su superficie. La profundidad total explorada de esta sima se encuentra en unos 530 m, con un volumen de aproximadamente 25-30 hm³,​ por lo que es la tercera sima más grande del mundo.​ El agua drena fuera de la cuenca a través de ríos subterráneos que, presumiblemente, deben salir por debajo del nivel del fondo del lago. El sumidero debe su nombre al color rojizo-marrón de los acantilados circundantes,​ coloreados por óxidos de hierro. Al igual que el cercano lago Azul, que se encuentra a menos de 1 km de distancia, se presume que el lago surgió cuando se derrumbó el techo de una gran cueva.​ Una expedición de buceo​ descubrió en el verano de 1998, a 15 m de profundidad, la entrada a un sistema de cuevas ramificadas con cavidades de aire, que tiene una segunda entrada en el acantilado sobre el agua y que da lugar a un nuevo, aunque mucho más pequeño, lago. Con la ayuda de un robot de buceo, se detectó a 170 m de profundidad un flujo de entrada de gran tamaño en el lago. La expedición también llevó a cabo un inventario de la flora y fauna del lago Rojo, encontrando algunas especies casi endémicas de peces, como el Delminichthys adspersus (Heckel, 1843). En el período seco del año, este pez puede ser visto de vez en cuando en los alrededores en manantiales, ríos y lagos, lo que sugiere que ahí debe de haber una conexión subterránea entre el lago Rojo y otros cuerpos de agua próximos.​ Referencias Bibliografía B. Aspacher, R. Haslinger, U. Meyer und A. Oertel: (2000): Beyond the Blue. In: NSS New, 58, 2000, S. 141–149. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Lago Rojo. Stamp by Croatian post
Lac Rouge (Croatie)

Le lac Rouge (Crveno jezero en croate) est une doline de forme circulaire situé à côté de la ville d'Imotski, dans le comitat de Split-Dalmatie en Croatie. Le lac rouge présente de nombreuses grottes et des falaises remarquables de couleur rougeâtre en raison de la présence d'oxyde de fer, lui donnant son nom. Description Le lac Rouge est le résultat de la forme caractéristique d'érosion des calcaires en contexte karstique. La profondeur de la doline est de 287 mètres avec une superficie de 300 m2. Le lac est situé à une altitude de 522 mètres. Le fond du lac est atteint en 2017 par le plongeur français Frédéric Swierczynski. Comme le lac Bleu situé à proximité, le lac Rouge est supposé être apparu lorsque le plafond d'une grotte s'est effondré formant la doline. Faune Le lac abrite un poisson particulier, Delminichthys adspersus. Durant la saison sèche, ce poisson peut être vu de temps en temps dans les sources, les rivières et les lacs environnants, ce qui suggère qu'il y a une interconnexion souterraine entre le lac Rouge et d'autres plans d'eau. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des plus grands siphons naturels Liens externes Présentation du lac Rouge de Croatie Entrée du lac Rouge Portail de la Croatie Portail de la spéléologie Portail des lacs et cours d'eau
Crveno jezero

Crveno jezero je krška jama ispunjena vodom u blizini Imotskog. Hrvatski speleološki savez je 1998. organizirao međunarodnu speleoronilačku ekspediciju, prilikom koje je precizno izmjerena visinska razlika od 528 metara, a dubina jezera od čak 287 metara te bi to, prema nekim podacima, bilo najdublje jezero u Europi. Od 1964. zaštićeno je kao geomorfološki spomenik prirode. Opis Jezero je nastalo urušavanjem svoda iznad jame. Postoji legenda o Gavanovim dvorima prema kojoj su u davnoj prošlosti iznad jezera postojali dvori koji su propali u zemlju te je na tom mjestu nastalo jezero. Ime je dobilo po crvenim stijenama na rubu jezera. Dana 28. rujna 2013. napravljena su mjerenja podmornicom u kojima je utvrđena dubina od 255 metara. Napravljena su snimanja podmornicom, pri čemu je presjek rađen svakih 10 metara i tako ucrtana dubina. Snimanja će omogućiti izradu kompletne 3D represije ove jame. Francuski speleoronilac Frederic Swierczynski 6. svibnja 2017. je zaronio u Crveno jezero i postao prvi čovjek u povijesti koji je kročio na dno. Zaron je trajao četiri sata, a Francuz je dno dotaknuo na 245 metara. Velik dio zapadnog zida jezera se urušio zbog potresa u blizini Imotskog 29. prosinca 1942. intenziteta u epicentru IX° MCS ljestvice i magnitude 6,2. Izvori Vidi još Modro jezero Zeleno jezero / Ričice Ronilački klub Crveno jezero, Imotski Vanjske poveznice Grad Imotski
Vörös-tó (Horvátország)

A Vörös-tó (horvátul: Crveno jezero) egy vízzel telt karsztgödör Horvátországban, Dalmácia területén, Split-Dalmácia megyében, Imotski település mellett másfél kilométerre északnyugatra. 1998-ban a Horvát Barlangkutató Egyesület nemzetközi barlangibúvár-expedíciót szervezett, amelynek során pontosan megmérték az 528 méteres magasságkülönbséget és a tó 287 méteres mélységét. Egyes adatok szerint ez a legmélyebb tó Európában. A tó 1969 óta geomorfológiai emlékként védettséget élvez. Leírása A tó egy karsztgödör feletti boltozat összeomlásával jött létre. Van egy legenda Gavan palotáiról, miszerint az ókori múltban a tó felett paloták voltak, amelyek a mélybe omlottak, és ezen a helyen tavat hoztak létre. Nevét a nagyon meredek, majdnem függőleges, sziklás oldalainak vörös színéről kapta. A tó széle nyílásának (0,4 km átmérőjű) abszolút magassága 425,4 m és 522,9 m között van. A vízszint abszolút magasságban 274,5 m (1958 június) és 252,8 m (1955 július) között ingadozik. A tó feneke 4,1 m tengerszint feletti magasságban van, azaz a tó mélysége 248,7 m és 270,4 m között van. Ha abszolút magassága 260 m-en van, akkor körülbelül 6,5 millió m³ vizet tartalmaz. Soha nem szárad ki, a szintingadozás 21,7 m. 1998-ban egy német, osztrák, svájci és horvát geológusokból, biológusokból, barlangkutatókból és hidrológusokból álló nemzetközi expedíció kutatta a tavat. M. Garašić vezetésével megállapították, hogy a tó feneke a tengerszint alatt van, és hogy van egy csatornahálózat, amelyen keresztül a víz beáramlik és ki is folyik a tóból. 2013. szeptember 28-án egy tengeralattjáró végzett a tóban méréseket, amelyben 255 méter mélységet határoztak meg. Tengeralattjárós felméréseket végeztek, 10 méterenként keresztmetszetet készítettek, és így ábrázolták a mélységet. A felvételek lehetővé teszik a tónak a 3D-s ábrázolását. Frederic Swierczynski francia barlangkutató 2017. május 6-án fejest ugrott a Vörös-tóba, és a történelem első embere lett, aki a fenékig jutott. A merülés négy órán át tartott, és a francia 245 méteren érte el a tó alját. Növény- és állatvilág A tó a pontyfélék családjába tartozó endemikus faj a Phoxinellus adspersus és más fajok élőhelye. Galéria Források Hrvatska enciklopedija – Crveno jezero (horvátul) Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Crveno jezero című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Rode Meer

Het Rode Meer (Kroatisch: Crveno Jezero) is een zinkgat in de buurt van Imotski in Kroatië. Het meer is bekend om zijn vele grotten en hoge kliffen, die tot 241 meter boven het waterpeil kunnen uitkomen, en zelfs tot daaronder doorgaan. Het meer is tot dusverre geschat op 530 meter diep, met een inhoud van 25-30 miljoen kubieke meter, wat het een van de grootste zinkgaten ter wereld maakt. Water lekt via de bodem weg in verschillende onderwaterrivieren. Het zinkgat is vernoemd naar de bruin-roodachtige kleur van de omliggende kliffen, die voornamelijk ijzeroxide bevatten. Het meer is de natuurlijke omgeving van de vis Delminichthys adspersus. Deze vis kan - in droge periodes - gevonden worden in omliggende rivieren en meren, wat kan duiden op een ondergrondse verbinding tussen het Rode Meer en andere waterlandschappen.
Красное озеро (Хорватия)

Красное озеро (хорв. Crveno jezero) — пресноводное карстовое озеро около города Имотски в южной Хорватии. Как и соседнее Голубое озеро, лежит в глубокой карстовой воронке, сформированной в результате разрушения подземной пещеры. Озеро получило своё название из-за красно-коричневого цвета окружающих его скал, окрашенных оксидом железа. Описание Хорватская пещерная ассоциация организовала международную спелеологическую экспедицию, и было точно измерено: перепад высот воронки 528 метров, а глубина озера 287 метров, это одно из самых глубоких озёр в Европе после норвежского Хорниндальсватнет, Женевского и озера Гарда. Уровень воды сильно зависит от количества осадков. Объём воронки — приблизительно 25—30 миллионов кубических метров, из которых 16 миллионов заполнено водой. Таким образом, это одна из самых больших карстовых воронок в мире. Вода уходит из бассейна через подземные протоки, находящиеся ниже уровня озера. 28 сентября 2013 года были проведены подводные измерения, в которых была установлена глубина 255 метров. Была осуществлена подводная съёмка, с участками, нарисованным через каждые 10 метров и глубиной. Съемка позволит полностью отразить воронку в 3D. Французский спелеолог Фредерик Сверчинский, 6 мая 2017 года, погрузился в Красное озеро и стал первым человеком в истории, который достиг дна. Погружение продолжалось четыре часа, и француз коснулся дна на отметке 245 метров. В озере обитает эндемичная рыба Delminichthys adspersus (Heckel, 1843). В сухое время года эта рыба встречается в окрестных реках и озёрах, что предполагает наличие подземных проток между Красным озером и другими водоёмами. См. также Примечания
Rdeče jezero

Rdeče jezero (hrvaško Crveno jezero) je vrtača, napolnjena z vodo, ki se nahaja v bližini Imotskega na jugu Hrvaške. Ime je dobilo po rdečih stenah, ki ga obdajajo. Jezero je nastalo s porušitvijo stropa nad kraško jamo, ki se je potem napolnila z vodo. Speleologi predpostavljajo, da je jezero globoko od 280 do 350 metrov in je po nekaterih podatkih najglobje jezero v Evropi. Glej tudi Dalmacija Rdeče jezero (Romunija)
Црвено језеро (Хрватска)

Црвено језеро је крашко језеро код Имотског у Далмацији (Хрватска). Формирано је у једној бунарастој вртачи Имотског поља. Опис и димензије Сјеверни дио вртаче достиже висину од 500 m, а јужни до 415 m. Отвор је дугачак 310 m, а широк 215 m. Површина језера се налази на дубини од 100 m, посматрано са врха вртаче. Има пречник 200 m. Стране вртаче су вертикалне и црвене због црвенице, па је по томе језеро и добило име. У марту и априлу, за вријеме највећег водостаја, дубина језера износи 275 m. Најнижи дијелови су само 19 m изнад нивоа мора. На странама вртаче живе дивљи голубови. Постанак језера Басен Црвеног језера, односно вртача, настала је изненадним стропоштавањем кречњачке масе, вјероватно после земљотреса. Због тога спада у групу крашко-сеизмичких језера. Одрони се дешавају и данас. Прије постанка језера, вода је испуњавала шупљине. Послије убурвавања таваница тих шупљина, појавило се језеро. Оно се храни падавинама и сублакустријски изворима. Пукотине на дну језера функционишу као врела за вријеме јаких киша, када се ниво језера подиже. Током сувог периода, оне делују као понори, кроз које вода истиче. Историја и легенде Шимун Милиновић пише да су у то језеро Турци бацали хиљаде невољних кршћана. Пећине језера су станишта голубова, пчела и, по народној традицији, злих вила које ту односе уграбљену дјецу. По легенди, језеро настаје на мјесту двора богатог Гавана. Због раскалашности и прождрљивости је кажњен. На једној гозби је одбио анђела прерушеног у сиромаха, који је тражио хљеба за себе и малу дјецу. Његови синови и кћери су на сиромахе хтјели пустили псе али их је од тога одвратила жена Гавана која је била трудна. Охоло је дала мрвицу хљеба, а одбила је дати кап воде, уз коментар: "Шта ће мени Бог твој, док је мени Гаван мој". Започела је страшна трешња, сијевање, грмљевина, отвори се земља, пропадоше двори и Гаван са својом дружином ту оста до судњег дана. . Литература Језера Југославије, др Стеван М. Станковић, Београд, 1977. године.
Röda sjön, Kroatien

Röda sjön (kroatiska: Crveno jezero) är en insjö i Kroatien. Den är belägen drygt 1,5 kilometer nordväst om Imotski i Split-Dalmatiens län i landskapet Dalmatien. Sedan år 1969 uppbär sjön skyddsstatus som geomorfologiskt naturminne i Kroatien. Beskrivning Röda sjön är ett geologiskt naturfenomen och turistattraktion. Den syns inte från håll då den är undangömd i en otillgänglig kitteldal. Sjövattnets ovanliga ockranyans som även gett sjön dess namn kommer från järnoxiden i de omgivande klipporna. Precis som den närliggande Blå sjön är Röda sjön en karstsjö som ligger i ett djupt slukhål som troligtvis uppkommit då taket på en underjordisk grotta kollapsat. En lokal men obekräftad legend talar om att det tidigare fanns ett herresäte (Gavanovi dvori) på platsen som förstördes då slukhålet skapades. År 1998 bekräftade en internationell forskningsexpedition bestående av tyska, österrikiska, schweiziska och kroatiska geologer, biologer, speleologer och hydrologer att sjöbottnen ligger under havsytan och att sjön förses med vatten från ett system av underjordiska kanaler. Slukhålets djup från de omgivande klipporna till sjöbottnen uppmättes till 528 meter. Detta gör slukhålet till ett av de djupaste i världen. På den trettonde internationella speleologkongressen tillkännagavs upptäckten av en underjordisk kanal på 175 meter djup som mäter cirka 30 x 30 meter och förser sjön med vatten. Röda sjön är habitat för Delminichthys adspersus och den endemiska fiskarten Phoxinellus adspersus. Under den torra perioden på året kan den förstnämnda fisken ibland ses i omgivande åar och sjöar vilket ytterligare bekräftar den underjordiska förbindelsen mellan sjön och närliggande vattendrag. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Röda sjön, Kroatien.
Червоне озеро (Хорватія)

Червоне озеро (хорв. Crveno jezero) — прісноводне карстове озеро розташоване біля містечка Імотський, що в південній Хорватії. Опис Озеро отримало свою назву через червоно-коричневий колір його скель, які насичені оксидом заліза. А колір води змінюється від зеленого до темно-синього, в залежності від хмарності. Озеро лежить в найбільшій карстовій вирві в світі, що сформовалась ймовірно в результаті руйнування величезної підземної печери. Середня глибина озера сягає 280—290 м, але ці дані спірні оскільки рівень води може змінюватись на 30 — 50 м. Діаметр озера становить близько 200 м, а об'єм — не менше 7 мільйонів м³. Цікаві факти Також в цій карстовій вирві на рівні води і під водою є багато в входів до печер. Одна з таких печер — це печера Чепічка, що розвідана в 1998 році. Загальна довжина цієї печери становить 670 м. Фауна Озеро є оселищем ендемічної риби Delminichthys adspersus. Також цей вид довколишніх річках і озерах, що свідчить про підземні протоки між Червоним озером і іншими водоймами. Примітки Посилання Garasic, Mladen (2001). "New Speleohydrogeological Research of Crveno jezero (Red Lake) near Imotski in Dinaric Karst Area (Croatia, Europe) - International speleodiving expedition "Crveno jezero 98".Croatian Speleological Association (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 9 січня 2014. Процитовано 24 квітня 2017.(англ.)