NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Garmenjak Veli

Garmenjak Veli je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški Otoček leži v Narodnem parku Kornati južno od otoka Kornat med Oključem na vzhodu, ter Škuljem na severu in Kurbo Velo na severuvzhodu. Njegova površina je 0,133 km², dolžina obale meri 1,35 km. Najvišji vrh je v visok 56 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Гармењак Вели

Гармењак Вели је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу јужно од острва Корнат између Окључа на истоку, Шкуља на сјеверу и Курбе Веле на сјевероистоку. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,133 km², док дужина обалске линије износи 1,35 km. Највиши врх је висок 56 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Национални парк Корнати
Gornja Aba

Gornja Aba je nenaseljeni otočić na sjeveru Kornatskom otočju. Udaljen je 600 metara od Dugog otoka i 430 metara of Katine. Pripada parku prirode Telaščica. Površina otoka je 0,225 km2, duljina obalne crte 2037 m, a visina 76 metara. Izvori Vanjske poveznice
Abba Superiore

Abba Superiore o Abo (in croato: Gornja Aba) è un isolotto disabitato della Croazia, situato lungo la costa dalmata settentrionale che fa parte delle isole Incoronate. Assieme all'adiacente Abba Piccola, le due isole vengono indicate in alcune carte come scogli Abba. Amministrativamente fa parte del comune di Sale, nella regione zaratina. Geografia L'isolotto, di forma arrotondata, lungo circa 830 m, ha un'altezza massima 75 m, una superficie di 0,225 km² e uno sviluppo costiero di 2,04 km; si trova circa 600 m a sud-est di punta Proversa (rt Čuška), la punta sud-orientale dell'isola Lunga e 420 m a nord-est di Catena. Abba Superiore ripara a nord il tratto di mare compreso tra Catena, Bucci e Incoronata, denominato porto Proversa (luka Proversa). Isole adiacenti Glavoch (Glamoč), a nord-est. Cavoler o Bruscognak (Brskvenjak), isolotto a est, a circa 640 m. Ha una superficie di 0,052 km², uno sviluppo costiero di 0,91 km e l'altezza di 32 m 43°53′25″N 15°14′49″E43°53′25″N, 15°14′49″E. Abba Piccola (Aba Mala), piccolo scoglio 110 m a sud-est di Abba Superiore con un'area di 317 m² e l'altezza di 4 m 43°53′14″N 15°14′21″E43°53′14″N, 15°14′21″E. Isolotti Bucci (Buč Veli e Buč Mali), tra Incoronata e Abba Superiore. Katinica (o Prijateljica), piccolo scoglio a sud, tra Catena e lo scoglio Bucci, al centro di porto Proversa; ha un'area di 753 m² e l'altezza di 4 m 43°52′53″N 15°13′51″E43°52′53″N, 15°13′51″E. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 27 febbraio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, foglio 2, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 18 ottobre 2020 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Abba Superiore
Gornja Aba

Gornja Aba je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži okoli 0,7 km vzhodno od Katine in okoli 2 km severozahodno od Glavoča. Površina otočka meri 0,225 km², njegova obala je dolga 2,04 km. Najvišji vrh je visok 75 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Горња Аба

Горња Аба је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,7 km источно од Катине и око 2 km сјеверозападно од Гламоча. Дио је Парка природе Телашћица. Њена површина износи 0,225 km², док дужина обалске линије износи 2,04 km. Највиши врх је висок 75 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Сали у Задарској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској ПП Телашћица
Oblik (Vrgada)

Oblik je majhen nenaseljen otoček v šibeniškem arhipelagu. Otoček leži med Murvenjakom na jugu in Vrgado na severu, od katere je oddaljen okoli 1,8 km. Njegova površina meri 0,074 km². Dolžina obale je 1,02 km. Najvišji vrh je visok 26 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Облик (Вргада)

Облик је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у шибенском архипелагу. Налази се између острва Мурвењак на југу и Вргада на северу од којег је удаљен 1,8 км. Површина острва износи 0,0744 км². Дужина обалске линије је 1,02 км.. Највиши врх на острву је висок 26 метара. Референце Спољашње везе Облик (Вргада) на мапи Јадранског мора
Zaccan

Zaccan, Zaccan-Raune, Ravnisciaka o Xacon (in croato: Ravni Žacan) è un isolotto disabitato della Dalmazia settentrionale in Croazia che fa parte delle isole Incoronate; si trova nel mare Adriatico, a sud dell'isola Incoronata. Amministrativamente appartiene al comune di Morter-Incoronate, nella regione di Sebenico e Tenin. Geografia Zaccan si trova 120 m ad est dell'isola Lunga, tra questa e l'isolotto del Monte (Škulj), e dista circa 1 M da monte Abate (Opat), l'estremità meridionale dell'isola Incoronata, da cui è separato dal canale dell'Incoronata (Kornatski kanal). L'isolotto ha una forma irregolare; una piccola baia si apre a sud (uvala Žakan) ed è dotata di un porticciolo. La sua superficie è di 0,299 km² e lo sviluppo costiero di 2,97 km, l'altezza è di 36,4 m. Assieme alle isolette Gomigna, Lunga, Zaccan Petroso e Zaccanar Piccolo racchiude il tratto di mare denominato Porto Zaccan (Luka Žacan). Isole adiacenti Zaccan Petroso (Kameni Žacan), a sud di Zaccan. Zaccanar Piccolo, Zoknaz o Comignak piccolo (Jančar) scoglio di forma ovale con una superficie di 0,058 km², uno sviluppo costiero di 0,97 km e l'altezza di 16 m; si trova 460 m a sud di Zaccan, di fronte a valle Zaccan, e 170 m a ovest di Zaccan Petroso 43°43′11″N 15°25′50″E43°43′11″N, 15°25′50″E. Zaccanaz, piccolo Zoknaz o Xakunzi (Žacanac), piccolo scoglio nelle acque di Porto Zaccan, 160 m a nord-ovest di Zaccanar Piccolo e 330 m a sud-ovest di Zaccan; ha un'area di 7193 m², una costa lunga 319 m e un'altezza di 8 m 43°43′17″N 15°25′39″E43°43′17″N, 15°25′39″E. Gomigna (Gominjak), a sud-ovest dell'isola Lunga e dista circa 1,2 km da Zaccan. Note Bibliografia (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-88-6268-060-8. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-88-8190-244-6. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. URL consultato il 9 luglio 2017. G. Giani, Carta prospettiva delle Comuni censuarie della Dalmazia, fogli 5 e 6, 1839. Fondo Miscellanea cartografica catastale, Archivio di Stato di Trieste. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio VII, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 17 febbraio 2017 (archiviato dall'url originale il 13 aprile 2013). Voci correlate Regione di Sebenico e Tenin Isole della Croazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zaccan
Ravni Žakan

Ravni Žakan je otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Ravni Žakan leži v Narodnem parku Kornati med Lungo in Škuljem, okoli 2 km južno od Kornata, njegova površina je 0,299 km². Dolžina obale meri 2,97 km, najvišji vrh pa je visok 38 mnm. V zalivu na južni strani otočka stoji trgovina in restavracija Žakan, ki je največja restavracija v Narodnem parku Kornati. Pod trgovino je pomol v obliki črke »L« s skupno dolžino okoli 70 m. Globina morja ob pomolu se giblje od 1,6 do 4 metre. Na pomolu so priključki za elektriko in vodo. Na severozahodni obali v prostranem zalivu pa pod restavracijo Larus stoji manjši pomol, ob katerem je tudi nekaj boj za priveze plovil. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Otočić Ravni Žakan

Otočić Ravni Žakan är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,39 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Ravni Žakan är platt. Öns högsta punkt är 23 meter över havet. Den sträcker sig 0,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,9 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Kameni Žakan

Kameni Žakan je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški. Kameni Žakan leži v Narodnem parku Kornati. Otoček s površino 0,315 km² leži okoli 1 km jugozahodno od Škulja, in ima 2,97 km dolgo obalo. Najvišji vrh je visok 33 mnm. Od Ravnega Žakana ga ločuje okoli 0,4 km širok in do 8 m globok preliv Luka Žakan. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Камени Жакан

Камени Жакан је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1 км југозападно од Шкуља. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,315 km², док дужина обалске линије износи 2,79 km. Највиши врх је висок 33 m. Од Равног Жакана га одјељује око 0,4 km широк и до 8 m дубок морски пролаз Лука Жакан. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Otočić Kameni Žakan

Otočić Kameni Žakan är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,40 kvadratkilometer. Terrängen på Otočić Kameni Žakan är platt. Den sträcker sig 0,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,7 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Fenera

Fenera je nenaseljeni otočić na jugu Medulinskog otočja, koje se nalazi u Medulinskom zaljevu, na jugu Istre. Od kopna, tj. rta Kamenjak, je udaljen oko 1,5 km. Površina otoka je 169 954 m2, duljina obalne crte 1704 m, a visina 8 metara. Izvori
Fenera

Fenera (in croato Fenera) è un isolotto disabitato della Croazia, situato all'estremità meridionale dell'Istria, a sudest di Pola. Amministrativamente appartiene alla città di Medolino, nella regione istriana. Geografia Fenera si trova nella parte sudoccidentale del golfo di Medolino, poco più di 1,7 km a est di capo Promontore. Nel punto più ravvicinato dista 1,4 km dalla punta Fianina (rt Franina) e poco più di 1,1 km dallo scoglio Porer. Fenera è un isolotto a forma di 8, con la parte meridionale leggermente più grande di quella settentrionale. Misura 650 m di lunghezza e 400 m di larghezza massima al centro. Ha una superficie di 0,17 km² e uno sviluppo costiero di 1,7 km. A sud, raggiunge un'elevazione massima di 7,8 m s.l.m. Isole adiacenti Scoglio Sorzer (Šekovac), scoglio ovale a nordovest di Fenera. Cielo (Ceja), l'isolotto maggiore nel golfo di Medolino, a nord-nordovest di Fenera. Scoglio Santa Marina (Bodulaš), altro isolotto a nordest di Cielo. Scoglio Trombolo (Trumbuja), scoglio rotondo a nordovest di Cielo. Levan Grande (Levan), isolotto a nordest di Fenera, nella parte orientale del golfo. Levan Piccolo (Levanić), scoglio poco a sud del precedente. Note Bibliografia (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 4. URL consultato il 17 gennaio 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani dell'Istria Isole della Croazia
Fenera

Fenera je majhen nenaseljen otoček ob istrski obali jugovzhodno od Pule. Fenera leži okoli 2 km vzhodno od rta Kamenjak. Njegova površina meri 0,17 km². Dolžina obalnega psau je 1,7 km. Najvišja točka otočka je visoka 8 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Фенера

Фенера је ненасељено острвце у хрватском делу Јадранског мора у акваторији општине Медулин. Poreklo naziva je od Grčke reči - "phanarion" (srednjevekovni Grčki: Φανάριον) a značenje reči je: lanterna ili postolje lampiona. Острво је једно од 7 острва која се налазе пред, односно у Медулинском заливу око 2 км источно од полуостврва Камењак. Површина Фенере износиоси 0,17 км². Дужина обалске линије је 1,7 км.. Највиши врх на острву је висок 8 метара. Види још Списак острва у Хрватској Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića стр. 4.
Vela Dajna

Vela Dajna je nenaseljeni otočić u hrvatskom dijelu Jadranskog mora. Vela Dajna je najveći otok skupine otoka kojeg sačinjavaju otoci Vela i Mala Dajna, Velika i Mala Dajnica, Brušnjak i Veli i Mali Črnikovac. Na otoku Vela Dajna nema stalno naseljenih stanovnika, na otoku se nalazi jedna stara kamena ruševna kuća i mali potopljeni mulić za vez broda. Vlasnici su se na tom otoku prije bavili ovčarstvom. Otok Vela Dajna i ostali otočići u privatnom su vlasništvu obitelji Petra Papeše iz Murtera. Njegova površina iznosi 0,17 km². Dužina obalne crte iznosi 1,85 km. Izvori
Velika Dajna

Velika Dajna je nenaseljen otoček v Kornatih. Otoček leži okoli 1 km jugozahodno od skrjnega južnega rta otoka Žut. Površina otočka meri 0,17 km², dolžina obale je 1,85 km. Najvišji vrh je visok 46 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Велика Дајна

Велика Дајна је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1 km југозападно од крајњег јужног рта острва Жут. Њена површина износи 0,17 km², док дужина обалске линије износи 1,85 km. Највиши врх је висок 46 m. Грађена је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској
Škulj

Škulj (ili Škuj) je nenaseljeni otok u južnom dijelu Kornatskog otočja, oko 1 km udaljen od najjužnijeg dijela otoka Kornata. Najbliži otok je Ravni Žakan, 360 metara istočno. Između Škulja, Kurba Vele, Oključa i Garmenjaka Velog rasprostire se niz manjih otočića i hridi, koje domaće stanovništvo naziva Desetinjaci. Površina otoka je 0,8832, duljina obalne crte 5 km, a visina 145 metara. Izvori Vanjske poveznice
Škulj

Škulj je nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Škulj leži v Narodnem parku Kornati. Njegova površina meri 0,883 km². Najvišji vrh Škulj ima višino 145 mnm. Dolžina morske obale je 5,04 km. Otoček leži okoli 1 km južno od rta Opat na skrajnem vzhodnem delu Kornata. Med Škuljem, Kurbo Velo, Oključem in Garmenjakom se razprostira niz majhnih otočkov in čeri, ki jih domačini imenujejo Desetinjaci. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Шкуљ

Шкуљ је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 1 km јужно од рта Опат на крајњем источном дијелу острва Корнат. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,883 km², док дужина обалске линије износи 5,04 km. Највиши врх — Škulj је висок 145 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Између Шкуља, Курбе Веле, Окључа и Гармењака Веог се налази низ мањих острвца и хриди које становници околних острва називају Десетињаци. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској НП Корнати
Otok Škulj

Otok Škulj är en ö i Kroatien. Den ligger i länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 240 km söder om huvudstaden Zagreb. Arean är 0,89 kvadratkilometer. Terrängen på Otok Škulj är lite kuperad. Öns högsta punkt är 121 meter över havet. Den sträcker sig 1,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,2 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Balabra Velika

Balbara Velika je nenaseljen otoček v Zadarskem arhipelagu. Otoček leži nekaj sto metrov severozahodno od Sita. Njegova površina meri 0,167 km². Dolžina obale je 2,23 km. Najvišji vrh je visok 36 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Балабра Велика

Балабра Велика је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора у Задарском архипелагу. Налази се око 100 метара северозападно од острва Сита. Површина острва износи 0,167 км². Дужина обалске линије је 2,23 км.. Највиши врх је висок 36 метара. Референце
Garmenjak Mali (Kurba Vela)

Garmenjak Mali je nenaseljen otoček v Jadranskem morju. Pripada Hrvaški Otoček leži v Narodnem parku Kornati okoli 0,3 km jugozahodno od skrajnega zahodnega dela otočka Kurba Vela (Rt Kurba). Njegova površina je 0,049 km², dolžina obalnega pasu meri 0,84 km. Najvišji vrh je visok 29 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Гармењак Мали (Курба Вела)

Гармењак Мали је ненасељено острвце у хрватском дијелу Јадранског мора. Налази се у Корнатском архипелагу око 0,3 km југозападно од крајњег западног рта острвцета Курба Вела — Рта Курба. Дио је Националног парка Корнати. Његова површина износи 0,049 km², док дужина обалске линије износи 0,84 km. Највиши врх је висок 29 m. Грађен је од кречњака кредне старости. Административно припада општини Муртер-Корнати у Шибенско-книнској жупанији. Референце Види још Списак острва у Хрватској Национални парк Корнати
Asino (isola)

Asino o Tovar (in croato Tovarnjak) è un isolotto disabitato della Croazia situato a est dell'isola di Melada. Amministrativamente appartiene alla città di Zara, nella regione zaratina. Geografia Asino si trova 685 m a nordovest di punta Glavizza (rt Glavica), lungo la costa centro-orientale dell'isola di Melada. Nel punto più ravvicinato, punta Darchio (Artić) nel comune di Brevilacqua, dista dalla terraferma 18,4 km. Asino è un isolotto di forma irregolare, orientato in direzione nordovest-sudest, che misura 610 m di lunghezza e 170 m di larghezza massima. Ha una superficie di 0,0801 km² e uno sviluppo costiero di 1,548 km. Al centro, raggiunge un'elevazione massima di 21 m s.l.m.. Isole adiacenti Lipiccio (Mladinj), scoglio ovale situato nei pressi della punta rt Mladinj su Melada e 985 m a sudovest di Asino. Note Bibliografia Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. (HR) Državni program [Programma Nazionale] (a cura di), Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića [Analisi, posizione e schema di isolotti e piccole isole, periodicamente abitati e disabitati] (PDF), su razvoj.gov.hr, 2012, p. 15. URL consultato il 10 aprile 2017. (EN, HR) Tea Duplančić Leder, Tin Ujević e Mendi Čala, Coastline lengths and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1:25000 [Lunghezze delle linee di costa e aree delle isole nella parte croata del mare Adriatico definite in base alle mappe topografiche in scala 1:25000] (PDF), in Geoadria, vol. 9, n. 1, Zara, Hrvatski hidrografski institut [Istituto idrografico della Croazia], 2004, pp. 12-30, DOI:10.15291/geoadria.127. Giacomo Marieni, Portolano del mare Adriatico, a cura di i.r. Istituto geografico militare, seconda edizione, Vienna, Tipografia dei PP. Mechitaristi, 1845. Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. I, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Cartografia (HR) Mappa topografica della Croazia 1:25000, su preglednik.arkod.hr. Carta di cabottaggio del mare Adriatico, foglio V, Milano, Istituto geografico militare, 1822-1824. URL consultato il 16 dicembre 2020 (archiviato dall'url originale il 23 agosto 2021). Voci correlate Croazia Dalmazia Toponimi italiani in Dalmazia Isole della Croazia
Tovarnjak (Molat)

Tovarnjak je majhen nenaseljen otoček v Jadranskem morju, ki pripada Hrvaški. Tovarnjak leži okoli 2 km vzhodno od rta Beli rt na otoku Molatu. Površina otočka meri 0,08 km². Dolžina obalnega psau je 1,55 km. Najvišji vrh je visok 21 mnm. Glej tudi seznam otokov na Hrvaškem
Товарњак (Молат)

Товарњак је мало ненасељено острво у хрватском делу Јадранског мора. Припада акваторији Града Задра у подручју око острва Молат. Налази се око 2 км источно Белог рта на острву Молат. Површина острва износи 0,08 км². Дужина обалске линије је 1,55 км.. Највиши врх на острву је висок 21 метара. Референце Спољашње везе Pregled, položaj i raspored malih, povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića стр. 15.