NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Državni arhiv u Osijeku

Državni arhiv u Osijeku se nalazi na ulazu u Tvrđu. Povijest Sve do kraja 17. stoljeća malo je ostalo cjelovitih spisa o Slavoniji, Baranji i Srijemu, jer su uništeni u osmanskim ratovima. Tek nakon oslobođenja Slavonije od Turaka su se neki spisi počeli čuvati. Gradski statut Osijeka iz 1698. u točki 15. donosi odredbu da se spisi moraju čuvati na sigurnom mjestu. Kada je 1809. grad Osijek postao Slobodni i kraljevski grad, po uzoru na ostala središta organizirao je arhiv i arhivista koji se brinuo za čuvanje spisa koji su nastali radom Gradskog poglavarstva. I druge institucije, kao i Crkva, vlastelinstva i sl. su svoje spise čuvali upravo u arhivu. Ovaj arhiv je tada bio nadležan za tadašnji "veliki kotar Osijek", što bi danas obuhvaćalo Osječko-baranjsku, Vukovarsko-srijemsku i Virovitičko-podravsku županiju. Poslije 1945. nastupilo je poglavlje o postupanju i odnosu s arhivskim gradivom. 1947. Ministarstvo prosvjete je odobrilo osnivanje Ispostave zagrebačkog arhiva. Tada se sjedište arhiva u Osijeku nalazilo u Kuhačevoj ulici 27 u Tvrđi. 16. srpnja 1956. je arhiv postao samostalnom kulturnom ustanovom Rješenjem Narodnog odbora Kotara Osijek. 21. studenoga 1956. Izvršno vijeće Sabora tadašnje Narodne Republike Hrvatske je potvrdilo to rješenje, pa je od 1. siječnja 1957. Ispostava Državnog arhiva u Zagrebu postala samostalna ustanova pod nazivom Arhiv u Osijeku. Pri Arhivu, osnovan je 1957. poseban Partijski arhiv, koji je prikupljao i čuvao spise radničkog pokreta, Komunističke partije i partizanske vlasti. 1962. taj je Arhiv pripojen tadašnjem Historijskom arhivu u Osijeku. Zbog sve većeg manjka prostora Skupština tadašnje Općine Osijek dodijelila je 1971. Arhivu zgradu bivše vojarne u današnjoj ulici K. Firingera 1. Zgrada je uređena za Arhiv i preseljenje je obavljeno od 1972. do 1975. U Domovinskom ratu u Osijeku 1991. Arhiv je teško stradao, no ubrzo su oštećenja sanirana, a izmješteno gradivo je vraćeno. 1993. Uredbom Ministarstva kulture RH svi regionalni arhivi u Hrvatskoj mijenjaju imena u Povijesne arhive. 1998. Povijesni arhiv ponovno Uredbom Ministarstva kulture mijenja ime u Državni arhiv u Osijeku. Zbog nedostatka prostora, 1999. osnovan je Arhivski sabirni centar u Virovitici. 10 godina prije (1989.) osnovan je bio Arhivski sabirni centar u Vinkovcima. Unatoč svim tim promjenama nadležnost Arhiva u Osijeku se nije mijenjala sve do 2009. kada su osnovani Državni arhiv u Vukovaru (za područje Vukovarsko-srijemske županije) i Državni arhiv u Virovitici (za područje Virovitičko-podravske županije). Vanjske poveznice i izvori Službene stranice
Stadion NŠC Stjepan Spajić

Das Stadion NŠC Stjepan Spajić ist ein Fußballstadion in Novi Zagreb, einem Stadtteil der kroatischen Hauptstadt Zagreb. Geschichte Die im Jahr 2000 eröffnete Sportstätte trug bis 2006 den Namen Stadion u Sigetu (deutsch Stadion in Siget) nach dem Stadtviertel Siget. Sein heutiger Name führt auf den langjährigen Präsidenten des Vereins, Stjepan Spajić, zurück, der 2004 im Alter von 52 Jahren verstorben ist. Im Stadion mit 5.000 Plätzen ist der Fußballverein NK Hrvatski dragovoljac, derzeit in der 2. HNL, beheimatet. Neben der überdachten und mit Kunststoffsitzen ausgestatteten Haupttribüne im Norden liegen weitere Plätze unter freiem Himmel auf Stahlgerüsttribünen hinter dem Tor im Westen. Weblinks stadionwelt.de: Bildergalerie Einzelnachweise
Stadion NŠC Stjepan Spajić

Stadion NŠC Stjepan Spajić is a football stadium in the Siget neighborhood of Zagreb, Croatia. It was built in 2000 and serves as home stadium for the NK Hrvatski Dragovoljac football club. The stadium has an all seater capacity of 5,000 spectators. It is named after the late club president Stjepan Spajić. Stadium was venue of the Rugby Europe Trophy held in Zagreb, in 2018, 2019 and 2021, as well as of the rugby 7s tournament of the 2016 European Universities Games. References
Stadion NŠC Stjepan Spajić

El Stadion NŠC Stjepan Spajić es un estadio de fútbol ubicado en la ciudad de Zagreb, Croacia. Es el estadio en el que disputa sus partidos el club NK Hrvatski Dragovoljac, de la Liga croata, fue inaugurado en el año 2000 y posee una capacidad para 5000 espectadores. El estadio lleva el nombre de uno de los fundadores y luego dueño del club Stephen Spajić, fallecido el 21 de agosto de 2004 en las mismas instalaciones del club.​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Croacia Referencias Enlaces externos Stadion NŠC "Stjepan Spajić", web oficial NK Zagreb
Stadion NŠC Stjepan Spajić

NŠC Stjepan Spajić je nogometni stadion u Zagrebu, u dijelu grada zvanom Siget. Izgrađen je 2000. godine i na njemu svoje domaće utakmice igra NK Hrvatski dragovoljac. Kapaciteta je oko 5000 gledatelja. Stadion nosi ime Stjepana Spajića, jednog od osnivača i tadašnjeg vlasnika kluba. Stjepan Spajić umro je 21. kolovoza 2004. godine u prostorijama kluba. Na stadionu su održana Europska prvenstva u ragbi sedmici 2018., 2019. i 2021. Muški i ženski turnir u ragbi sedmici Europskih sveučilišnih igara 2016. u Zagrebu igran je na ovomu stadionu. Izvori
Stadion NŠC Stjepan Spajić

Het Stadion NŠC Stjepan Spajić is een voetbalstadion in de Kroatische stad Zagreb. In het stadion speelt NK Hrvatski Dragovoljac Zagreb haar thuiswedstrijden. Het stadion biedt plaats aan 5.000 toeschouwers. Zie ook Lijst van voetbalstadions in Kroatië
Stadion NŠC Stjepan Spajić

Stadion NŠC Stjepan Spajić – wielofunkcyjny stadion znajdujący się w stolicy Chorwacji, Zagrzebiu. Na tym stadionie swoje mecze rozgrywa drużyna piłkarska NK Hrvatski Dragovoljac. Stadion może pomieścić 5 000 widzów, nie spełnia norm UEFA.
Croatian Music Institute

Croatian Music Institute (Croatian: Hrvatski glazbeni zavod, HGZ) is the oldest music institution in Croatia. It is the second most important concert hall in Zagreb after the Vatroslav Lisinski Concert Hall. Institution was founded in 1827 as "Musikverein" (English: musical society) and has had different purposes through the years: organizing concerts in its concert hall, founding a music school (today the Zagreb Academy of Music), publishing the works of Croatian composers etc. According to writing of Večernji list, Croatian Music Institute also makes the oldest known Croatian Community association. The concert hall is serving mainly for solo and chamber music concerts and is known for its outstandingly rich acoustic. Some of the most famous artists thathave performed there include: Franz Liszt, Sviatoslav Richter, David Oistrakh, Mstislav Rostropovich and many others. History Croatian Music Institute was founded in 1827 under official name: "Societas filharmonica zagrabiensis", as society of music lovers. Colloquially it was called by germanism - Musikverein. Organization held its first concert on April 18 1827. In 1829, it founded its first music school. In 1887, its prominent members, such as Vatroslav Lisinski and Ljudevit Šplajt wrote its first bylaw, which described the organization as "national society which works on versatile promotion of musical art and science". Its music school eventually educated many prominent Croatian musicians, such as: Vatroslav Lisinski, Juraj Karlo Wisner-Morgenstern, Ivan Plemeniti Zajc and Vjekoslav Klaić. Its library, also founded in 1827, holds great value as it stores rare early scores of Croatian composers. In 1876, society moved in what was then its own newly built building, in Gundulićeva Street, in Zagreb, where it is still located today. Its archives contain the legacy of many prominent Croatian composers such as: Dora Pejačević, Lovro Matačić etc. Institute's building was severely damaged in 1880 Zagreb earthquake, so prominent architect Herman Bolle conducted restoration works on a staircase leading to the building's concert hall. In 1949 the building of the institute hosted the Second Congress of the Association of Writers of Yugoslavia. Since 1989, the building was protected as a "cultural monument" and in 2002, it was declared a Cultural Good of Croatia. It was again damaged in major earthquake that shook Zagreb in 2020 with new reconstruction and restoration works being underway since then. Croatian Music Institute presidents Franjo Gašparić, (1886 - 1890) Vladislav Cuculić, (1890 - 1892) Julije Drohobeczky, (1893 - 1919) Robert Siebenschein, (1919 - 1929) Antun Goglia, (1929 - 1946) Ivo Tijardović, (1946 - 1952) Milan Žepić, (1952 - 1976) Stjepko Humel, (1976 - 1991) Andre Mohorovičić, (1991 - 2002) Marcel Bačić, (2002 - 2018) Niko Đurić, (2018) Romana Matanovac Vučković, (2018 -) Gallery See also List of concert halls References External links Official website (in Croatian) Lonely Planet Media related to Croatian Music Institute at Wikimedia Commons
Хорватский музыкальный институт

Хорватский музыкальный институт (Hrvatski glazbeni zavod) — старейшая музыкальная организация Хорватии, а также второй по значению концертный зал в стране (после Концертного зала имени Ватрослава Лисинского). Основан в 1827 как Загребское филармоническое общество, известное также под немецким названием Музикферайн (Musikverein). С тех пор общество не раз меняло своё название: 1851 — Общество любителей музыки в Хорватии и Славонии (Društvo prijatelja glazbe u Hrvatskoj i Slavoniji) 1861 — Национальный светский музыкальный институт, Narodni zemaljski glazbeni zavod 1895 — Хорватский светский музыкальный институт, Hrvatski zemaljski glazbeni zavod 1925 — современное название Хорватский музыкальный институт определял концертную жизнь в городе: в 1829 его усилиями была открыта первая музыкальная школа (впоследствии это учебное заведение развилось в Загребскую консерваторию), опубликованы произведения хорватских композиторов и т. д. В зале Хорватского музыкального института выступали Ференц Лист, Святослав Рихтер, Давид Ойстрах, Мстислав Ростропович и другие известные музыканты. В 1977 году институт удостоен премии Владимира Назора. Примечания Ссылки Официальная страница
Хорватський музичний інститут

Хорватський музичний інститут (Hrvatski glazbeni zavod) — найстаріша музична інституція Хорватії, а також другий за значенням концертний зал в країні (після Концертного залу імені Ватрослава Лисинського). Заснований 1827 як Загребське філармонічне товариство, відоме також під німецькою назвою Музікферайн (Musikverein). З тих пір товариство не раз змінювало свою назву: 1851 — Товариство любителів музики в Хорватії і Славонії (Društvo prijatelja glazbe u Hrvatskoj i Slavoniji) 1861 — Національний світський музичний інститут Narodni zemaljski glazbeni zavod 1895 — Хорватський світський музичний інститут Hrvatski zemaljski glazbeni zavod 1925 — сучасна назва Ця організація організовувала концертне життя в місті, 1829 її зусиллями відкрито першу музичну школу (згодом цей навчальний заклад розвинувся в Загребську консерваторію), опубліковано твори хорватських композиторів тощо. У залі Хорватського музичного інституту виступали Ференц Ліст, Святослав Ріхтер, Давид Ойстрах, Мстислав Ростропович та інші відомі музиканти. Див. також Музична академія Загреба Примітки Посилання Офіційна сторінка [Архівовано 11 березня 2022 у Wayback Machine.]
Драматичен театър „Бранко Гавела“

Драматичен театър „Бранко Гавела“ (на хърватски: Gradsko dramsko kazalište Gavella) е театър в столицата на Хърватия, Загреб, и значим културен център на страната. Носи името на своя основател театралният режисьор, критик и педагог Бранко Гавела (1885 – 1962). История Националният драматичен театър в Загреб е създаден на 29 май 1953 г. Неговите основатели са група млади актьори и режисьори начело с Бранко Гавела, който по това време е вече утвърдено име в театралния живот на Хърватия. Те настояват да се поставят на сцена по-голям брой драматични сюжети по творби на хърватски автори и особено такива свързани с историческото минало на страната. Първоначално групата работи под името Малък театър на ул. „Франкопанска“ № 8 – 10. На това място около 1913 г. е построено бившето кино „Хелиос“ от хърватския индустриалец Адолф Мюлер. Предвид факта, че помещенията, които групата ползвала, се нуждаели от ремонт, спектаклите в началото се поставят в град Суботица. Най-после сградата е обновена и на 30 октомври 1954 г. отворя врати за публиката с постановката на Бранко Гавела „Голгота“ (Golgota) по творбата на хърватския драматург Мирослав Кърлежа. Впоследствие през годините театърът изнася над 330 премиери и се превръща в един от най-големите театри в Хърватия. Той получава името на основателя си Гавела през 1970 г., а още по-късно е обявен и за „Градски театър“. От 1973 г. до 1991 г., когато избухва Хърватската война за независимост, се провежда фестивалът „Гавелини вечери“ с най-добрите изпълнения на националните и градски театри на Хърватия. През 2005 г. след четиринадесетгодишно прекъсване фестивалът е възстановен. В репертоара на театъра присъстват произведения както от хърватската драматургия, така и от световната, както съвременни заглавия, така и класически творби. Всеки сезон се играят около 20 спектакъла. Така например в репертоара на театъра могат да се видят творби на Шекспир, Антон Чехов, Шилер, Молиер, Педро Калдерон де ла Барка, Стриндберг, Бертолт Брехт, Пушкин, Михаил Булгаков, Иван Тургенев, Тенеси Уилямс и др. От 90-те години на XX век трупата наброява 40 души, сред които много от младото поколение театрали на Хърватия. Източници
Gavella Drama Theatre

Gavella Drama Theatre (Croatian: Gradsko dramsko kazalište Gavella) is a Croatian theatre which is situated in Zagreb, in Frankopanska Street. The theatre opened on October 30, 1954 as the successor of "Helios" cinema which was founded and financed by Croatian industrialist, Adolf Müller. Drama ensemble Led by director Dražen Ferenčina, the drama ensemble of the Gavella Theatre includes Živko Anočić, Ivana Bolanča, Amar Bukvić, Nenad Cvetko, Franjo Dijak, Ankica Dobrić, Natalija Đorđević, Anja Đurinović, Zoran Gogić, Ozren Grabarić, Bojana Gregorić, Nataša Janjić, Hrvoje Klobučar, Slavica Knežević, Nela Kocsis, Igor Kovač, Filip Križan, Dražen Kühn, Đorđe Kukuljica, Ana Kvrgić, Mirjana Majurec, Perica Martinović, Sven Medvešek, Jelena Miholjević, Darko Milas, Barbara Nola, Ksenija Pajić, Janko Rakoš, Ivana Roščić, Siniša Ružić, Antonija Stanišić, Sven Šestak, Anja Šovagović-Despot, Filip Šovagović, Enes Vejzović, Dijana Vidušin and Ranko Zidarić. References External links Official website (in Croatian and English)
Gradsko dramsko kazalište Gavella

Gradsko dramsko kazalište Gavella (GDK Gavella) osnovano je 29. svibnja 1953. godine i osnovna mu je djelatnost izvođenje dramskih predstava. Smješteno je u Frankopanskoj ulici 10 u Zagrebu. Ravnatelj Gradskog dramskog kazališta Gavella je kazališni redatelj Dražen Ferenčina. Povijest Skupina mladih glumaca i redatelja, uglavnom "pobunjenika" iz HNK Zagreb, na čijem je čelu, kao "primus inter pares", bio doktor Branko Gavella, preuzela je 29. svibnja 1953. godine zgradu "Malog kazališta" u Frankopanskoj 10 i osnovala je Zagrebačko dramsko kazalište. Zbog obnove prostora prva je predstava izvedena na gostovanju u Subotici, a kazalište je gledateljima otvorilo svoja vrata 30. listopada 1954., s predstavom Golgota Miroslava Krleže, u režiji Branka Gavelle. Kroz više od 330. izvedenih premijera, teatar u Frankopanskoj izrastao je u jednu od najcjenjenih i najpostojanijih kazališnih kuća u Zagrebu i Hrvatskoj. 1970. ime mu je promijenjeno u Dramsko kazalište "Gavella", kojem je kasnije dodano i "gradsko". Ansambl Kazališta Gavella Članovi ansambla kazališta Gavella su: Živko Anočić, Ivana Bolanča, Amar Bukvić, Nenad Cvetko, Franjo Dijak, Ankica Dobrić, Andrej Dojkić, Natalija Đorđević, Anja Đurinović, Zoran Gogić, Ozren Grabarić, Bojana Gregorić Vejzović, Nataša Janjić, Hrvoje Klobučar, Slavica Knežević, Nela Kocsis, Igor Kovač, Filip Križan, Dražen Kühn, Đorđe Kukuljica, Ana Kvrgić, Tena Nemet Brankov, Mirjana Majurec, Perica Martinović, Sven Medvešek, Jelena Miholjević, Darko Milas, Barbara Nola, Ksenija Pajić, Marko Petrić, Janko Rakoš, Tara Rosandić, Ivana Roščić, Siniša Ružić, Antonija Stanišić, Sven Šestak, Anja Šovagović-Despot, Filip Šovagović, Enes Vejzović, Dijana Vidušin i Ranko Zidarić. Gavelline večeri Prvi put organizirane 1973. godine, "Gavelline večeri" su se do 1991. održale 19 puta, nakon čega su ugašene, ponajviše zbog ratnih okolnosti u kojima se Hrvatska tada zatekla. Nakon četrnaestogodišnje stanke, u listopadu 2005. održale su se revitalizirane, jubilarne 20. "Gavelline večeri", kao početak novog života ovog festivala. Do 2013. godine i njihovog 28. izdanja "Gavelline večeri" bile su nacionalni festival, na kojem su gledatelji mogli vidjeti najbolje predstave javnih nacionalnih i gradskih kazališta u Hrvatskoj koja s vlastitim profesionalnim ansamblom njeguju dramski repertoar, uz mogućnost sudjelovanja produkcija drugih kazališta ili kazališnih zajednica. Izbornik, odnosno izbornica "Gavellinih večeri" mijenjao/mijenjala se svake godine, a posljednje večeri festivala prosudbeno povjerenstvo, sastavljeno od istaknutih hrvatskih kazališnih djelatnika, izabiralo je najbolju predstavu te joj dodijelilo nagradu, nazvanu po osnivaču teatra u Frankopanskoj, dr. Branku Gavelli. Izvori Vanjske poveznice Sestrinski projekti Mrežna sjedišta Službena web stranica Službena Facebook stranica Službena Instagram stranica Službena Pinterest stranica Službena Twitter stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 15. siječnja 2016. (Wayback Machine)
Драматический театр имени Бранко Гавеллы

Драматический театр имени Бранко Гавеллы (хорв. Gradsko dramsko kazalište Gavella; известна также аббревиатура GDK Gavella) — городской драматический театр в столице Хорватии городе Загребе, фактически главная драматическая сцена страны, значительный культурный центр Загреба и Хорватии. Носит имя своего основателя театрального режиссёра и педагога Бранко Гавелла (1885—1962). История Национальный драматический театр в Загребе был основан 29 мая 1953 года как театральное заведение, основной деятельностью которого является постановка и исполнение драматических спектаклей. Театр основала группа молодых актёров и режиссёров, которые преимущественно были «мятежниками», пришедшими из Загребского Национального театра во главе с «первым среди равных» доктором Бранко Гавелла. «Отколовшийся» коллектив сначала работал как «Малый театр» на улице Франкопанской (№ 10). Ввиду ремонта помещения театра сначала постановки пьес осуществляли в Суботице. А 30 октября 1954 года театр открыл свои двери в Загребе, показав «Голгофу» (Golgota) Мирослава Крлежа в постановке Бранко Гавелла. Благодаря более чем 330 премьерным постановкам театр на Франкопанской (ныне занимает дома № № 8-10) вырос в один из крупнейших театров в Загребе и Хорватии. В 1970 году театру было присвоено имя его основателя Гавелла, еще позже в названии театра появилось определение «городской». В репертуаре городского драматического театра Гавелла — постановки на произведения национальной, как классической, так и современной, и преимущественно зарубежной драматургии — каждый сезон около 20 спектаклей. Так, в частности, в театральном сезоне 2008/09 годов в афише театра были спектакли по пьесам хорватских драматургов, классиков англоязычных (Шекспир, Теннесси Уильямс), русскоязычных (Александр Пушкин, Михаил Булгаков, Иван Тургенев), европейских (Гольдони, Камю, Кальдерон де ла Барка, Гоцци). Примечания Ссылки Веб-страница театра (хорв.)
Gradsko dramsko pozorište Gavela

Gradsko dramsko pozorište Gavella (хрв. Gradsko dramsko kazalište Gavella), skraćeno GDK Gavella, je gradsko pozorište u Zagrebu osnovano 29. maja 1953. godine. Osnovna delatnost mu je izvođenje dramskih predstava. Istorija Nekoliko mladih glumaca i reditelja većinski iz HNK Zagreb, na čijem je čelu bio Branko Gavella, preuzelo je 29. maja 1953 godine zgradu Malog kazališta u Frankopanskoj 10 i osnovali su Zagrebačko dramsko kazalište. Zbog obnove prostora prva je predstava izvedena na gostovanju u Subotici, a pozorište je otvoreno za publiku 30. novembra 1954. s predstavom Golgota Miroslava Krleže, u režiji Branka Gavelle. Godine 1970. ime pozorišta je promenjeno u Dramsko kazalište „Gavella”, kojem je kasnije dodano i „gradsko”. Gavelline večeri Prvi put organizovane 1973. godine, Gavelline večeri su se do 1991. održale 19 puta, nakon čega su ugašene, ponajviše zbog rata. Posle četrnaestogodišnje pauze, u oktobru 2005. održane su ponovo uspostavljene jubilarne 20. Gavelline večeri. Do 2013. godine i 28. izdanja Gavelline večeri bile su nacionalni festival. Poslednje večeri festivala dodeljuje se Nagrada „Branko Gavela”. Ansambl Ansambl Gavelle početkom 2020. činili su: Predstave Od 1954. do 2020. izvedene predstave bile su: Reference Spoljašnje veze Zvanična internet stranica
Gavella stadsdramateater

Gavella stadsdramateater (kroatiska: Gradsko dramsko kazalište Gavella) är en teater i Zagreb i Kroatien. Den etablerades år 1954 och är belägen i Nedre staden. Historik Den 29 maj 1954 övertog en grupp unga skådespelare och regissörer över teaterbyggnaden på adressen Frankopanska 10. Gruppen bestod till största del av kulturarbetare som lämnat Nationalteatern och hade den sedermera kroatiske teaterchefen Branko Gavella som sin primus inter pares. Gruppen grundande vad som då kallades Zagrebs dramateater och först senare fick namnet Gavella stadsdramateater. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gavella stadsdramateater.﻿
Міський драматичний театр Гавелла

Міський драматичний театр Гавелла (хорв. Gradsko dramsko kazalište Gavella; відомою є також абревіатура GDK Gavella; українізована форма назви — Загребський міський драматичний театр імені Б. Гавелли) — міський драматичний театр у столиці Хорватії місті Загребі, фактично головна драматична сцена країни, значний культурний осередок Загреба і Хорватії. Носить ім'я свого засновника театрального режисера і педагога Бранко Гавелла (1885—1962). З історії та репертуару Національний драматичний театр у Загребі був заснований 29 травня 1953 року як театральний заклад, основною діяльністю якого є постановка і виконання драматичних спектаклів. Театр започаткувала група молодих акторів та режисерів, що переважно були «заколотниками» з Загребського Національного театру на чолі з «першим серед рівних» доктором Бранко Гавелла. «Відколовся» колектив спершу як «Малий театр» на вулиці Франкопанській (№10). З причини ремонтування приміщення театру спершу постановки п'єс драмтеатрівці здійснювали в Суботиці. А 30 жовтня 1954 року драматичний театр гостинно відкрив свої двері у Загребі — давали «Голгофу» (Golgota) Мирослава Крлежі у постановці Бранко Гавелла. Завдяки понад 330-ти прем'єрним постановкам театр на Франкопанській (нині займає будинки №№ 8-10) виріс у один з найвизначніших театрів у Загребі та Хорватії. У 1970 році театрові було присвоєно ім'я його засновника Гавелла, ще згодом у назві театру з'явилось означення «міський». У репертуарі міського драматичного театру Гавелла постановки на твори національної, як класичної, так і сучасної, та переважно класичної зарубіжної драматургії — щосезона близько 20 спектаклів. Так, зокрема, у театральному сезоні 2008/09 років у афіші театру були вистави за п'єсами хорватських драматургів, класиків англомовних (Шекспір, Теннессі Вільямс), російськомовних (Олександр Пушкін, Михайло Булгаков, Іван Тургенєв), європейських (Гольдоні, Камю, Кальдерон де ла Барка, Гоцці). Виноски Джерела та посилання Вебсторінка театру [Архівовано 16 червня 2011 у Wayback Machine.] (хор.)