NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Župna crkva sv. Antuna Padovanskog u Sesvetskim Selima

Župna crkva sv. Antuna Padovanskog katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete u zagrebačkom naselju Sesvetska Sela. Crkva je građena od 1991. do 1993. godine. U rujnu 1995. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. 2005. godine crkva je dograđena i proširena te ju je u siječnju 2006. godine posvetio zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Pokraj crkve je 2007. godine izgrađen pastoralni centar. Povijest i arhitektura Crkva je građena po projektu arhitekta Ivana Antolića iz 1990. godine. Smještena je na rubu stambenog predjela četvrti u naselju Sesvetska Sela koje je određeno srednje gustom urbanom matricom obiteljskih kuća. Sklop crkve, župnog dvora i pastoralnog centra sv. Antuna Padovanskog smješten je na topografski uzvišenom dijelu, pa je stoga crkva uočljiv znak u prostoru, vidljiv čak i sa Zagrebačke obilaznice. Pred crkvom je oblikovan velik pristupni trg izrazito jakog privatnoga karaktera. Liturgijski prostor je longitudinalnog usmjerenja te završava blagom apsidom kojom je naglašen prezbiterij. Apsida je interpretirana nizom drvenih greda koje se spajaju u vrhu apsidalnog svoda. Prezbiterij je izbočen prema prostoru vjernika, a u njegovom se središtu nalazi oltar. Lijevo od oltara smješten je ambon, a u pozadini oltara je sjedište predvoditelja misnog slavlja. U samostalnoj niši desno od svetišta oblikovan je prostor za svetohranište. Iznad ulaza u crkvu nalazi se kor, a lijevo od svetišta je prostor za pjevače. Lijevo od prostora vjernika nalazi se krstionica. Prostor kora za orgulje se u ovoj crkvi nalaze na neuobičajenom mjestu; umjesto centralno, nalazi se bočno iznad ulaznog dijela lađe. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva Svetog Pavla Apostola u Retkovcu

Župna crkva Svetog Pavla Apostola katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Donja Dubrava u zagrebačkom naselju Retkovec. Crkva je građena 1991. i 1992. godine, a kasnije je dodatno uređivana. U listopadu 2005. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekta Tomislava Premerla iz 1988. godine, te se nalazi se na rubu stambenog predjela određenog pravilnom mrežom ulica i srednje gustom izgradnjom obiteljskih kuća. Svojim položajem ova crkva nije element širih gradskih vizura. Cjelokupni sklop sastoji se od crkve, zvonika i župnog ureda. Pred crkvom se nalazi trg jakog privatnoga, koji je ogradom odvojen od vanjskog prostora. Monumentalno stubište naglašava ulaz u crkvu. Apsida je akcent i težište cijelog prostora ali je ona isto tako i integralni dio prostora vjernika. U apsidi se nalazi prezbiterij koji je izdignut u odnosu na prostor vjernika. U središtu prezbiterija je oltar, lijevo od njega je ambon, a u pozadini je sedes. Desno od oltara nalazi se svetohranište. Prostor za pjevače i prostor za krstionicu nalaze se u dvjema bočnim kapelama, što je prva takva interpretacija tih liturgijskih elemenata na području Zagreba. Dodatan prostor za pjevače tj. kor nalazi se i nad ulazom u ckvu. Sakristija se nalazi uz prezbiterij, te je proširena u odnosu na protni arhitektov projekt radi želje župnika za većim prostorom. Proširenje je izvedeno na način da je dodan volumen polukružnog tolocrta na južno pročelje crkve. Postaje križnog puta nalaze se na bočnim zidovima prostora vjernika. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Svih Svetih u Zagrebu

Župna crkva Svih Svetih katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete. Današnja barokna crkva građena je od 1766. do 1773. godine, na mjestu gdje se nalazila starija gotička crkva koja je radi izgradnje nove crkve srušena. Prvi pisani dokument o crkvi u Sesvetama potječe iz 1315. godine, a crkva Svih Svetih i Sesvete, spomenuti su i u popisu župa zagrebačke biskupije iz 1334. godine. Ova je crkva zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Današnja crkva građena je pod patronatom zagrebačkog kaptola. Na području Hrvatske, ova je crkva rijedak primjer crkvene arhitekture centralnog tipa s dva zvonika na pročelju. Crkva Svih Svetih je jednobrodna građevina, eliptičnog tlocrta lađe. U crkvi se nalazi kvadratni prezbiterij koji je zaključen zaobljenom apsidom. Sakristija je prigrađena s istočne strane svetišta. U predvorju je smješteno pjevalište iznad kojeg se uzdižu dva zvonika. Površina crkve je svega oko 250 m². Župna crkva Svih Svetih obnavljana je više puta tijekom 20. stoljeća, uključujući i temeljitu obnovu koja je započela 2018. godine. U potresu koji je pogodio Zagreb u ožujku 2020. godine teško su oštećena oba zvonika te je crkva nakon potresa ponovno obnavljana. Od 1998. do 2006. godine, sjeverozapadno od župne crkve izgrađen je pastoralni centar s velikim liturgijskim prostorom. U tom se prostoru odvija čitav život župne zajednice. U listopadu 2006. godine pastoralni centar je blagoslovio zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. U liturgijskom dijelu pastoralnog centra tijekom 2017. godine izveden je veliki mozaik akademskog slikara Josipa Botterija Dinija na temu „Godine milosrđa“. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva Bezgrešnog Srca Marijina u Zagrebu

Župna crkva Bezgrešnog Srca Marijina katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Maksimir na Jordanovcu. Uz crkvu se nalazi i kolegij Družbe Isusove. Crkva je građena 1994. i 1995. godine. U prosincu 2004. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Crkva je građena po projektu arhitekata Vlaste Vulin i Ante Vulina iz 1982. godine. Nalazi se u gradskom okruženju koje obilježavaju obiteljske kuće i višestambene zgrada. Cjelokupni kompleks se sastoji od doma duhovnih vježbi i novicijata izgrađenih 1927. godine po projektu arhitekta Jurja Denzlera, Filozofskog fakulteta Družbe Isusove te crkve sa pastoralnim centrom i župnim dvorom. U složeni volumen integrirana je vertikala zvonika. Crkva je okrenuta prema glavnoj pristupnoj prometnici, te je pred njom oblikovan pristupni trg javno-privatnog karaktera. Javni karakter proizlazi iz orijentacije trga prema prometnici i izravne povezanosti s njom, dok pejzažno uređenje omogućuje blago izdvajanje i pridonosi stvaranju djelomično privatnog ambijenta. Trodjelni liturgijski prostor određuje longitudinalno usmjerenje prema prezbiteriju. Svetište je dosta izdignuto u odnosu na prostor vjernika. U središtu svetišta, na najvišoj razini, nalaze se oltar i ambon. Niže od oltara na desnoj strani nalazi se svetohranište, a bliže prostoru vjernika je smještena krstionica. Prostor za pjevače nalazi se lijevo od svetišta, a kor je smješten iznad ulaza u crkvu. Sakristija se nalazi unutar župnog dvora, a pristupa joj se iz prezbiterija. Kapela sv. Josipa U predvorju župne crkve nalazi se kapela sv. Josipa u kojoj se od 25. lipnja 2022. godine (blagdan Bezgrešnog Srca Marijina) održava trajno euharistijsko klanjanje. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva Dobrog Pastira u Zagrebu

Župna crkva Dobrog Pastira katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete u zagrebačkom naselju Brestje. Crkva je građena od 1992. do 1998. godine, a opremana je do 2002. godine. U svibnju 2004. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekta Aleksandra Bašića iz 1991. godine. Smještena je u naselju u kojem prevladavaju obiteljske kuće te je oblikovanjem i položajem prepoznatljiv urbani znak u užemu urbanističkom kontekstu. Pred crkvom je formiran velik pristupni trg jakog privatnog karaktera koji je od okoline odvojen ogradom. U crkvu se ulazi s pristupnog trga, te je ulaz naglašen ulaznim trijemom. Crkva ima longitudinalno usmjerenje. Svetište je izdignuto u odnosu na prostor vjernika, a u njegovom se središtu nalazi oltar. Lijevo od oltara nalazi se ambon, a desno je smješteno samostojeće svetohranište. Desno od svetišta, u prstoru vjernika je krstionica. Desno od prostora vjernika nalazi se kapelica koje se može samostalno koristiti. Kor za pjevače smješten je iznad ulaza. Liturgijska dvorana ima dimenzije 22 x 27 x 13 m, a zvonik je visok 26 m. Na zvoniku se nalazi križ od 12 m. Crkva ima tri zvona koja su posvećena Majci Božjoj, svetom Josipu i svetom Antunu, koja su u funkciji od 1. siječnja 2000. godine. Na oltaru se nalazi slika Dobrog Pastira koju je izradio prof. Marijan Jakubin, dok je veliko raspelo izradio Mladen Iveković. Orgulje su porijeklom iz Passaua, a obnovljene su i blagoslovljene u svibnju 2002. godine. Na trgu ispred crkve nalaze se klupe i kip bl. Alojzija Stepinca koji je rad kipara Ante Jurkića. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva sv. Ivana apostola i evanđelista u Cerju

Župna crkva sv. Ivana apostola i evanđelista katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Sesvete u zagrebačkom naselju Cerje. Crkva je sagrađena i blagoslovljena 1764. godine. Veliko obnavljanje crkve trajalo je od 1998. do 2002. godine. U potresu koji je pogodio Zagreb 22. ožujka 2020. godine nastala su manja oštećenja na zidovima župne crkve. Crkva je i zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Župnik Nikola Žugičić dao je, u vrijeme biskupa Franje Thausszyja i uz njegovu pomoć, umjesto dotadašnje drvene crkve sagraditi zidanu crkvu. Biskup je darovao sredstva za izgradnju glavnog oltara. Crkva je orijentirana u smjeru sjever-jug i ima oblik paralelograma. Crkva je jednobrodna barokna građevina sa zaobljenom apsidom prezbiterija. Sakristija je nalazi na istočnoj strani, a maleni je zvonik smješten u ravnini iznad glavnog pročelja. Zvonik je natkriven piramidalnim krovićem. Prezbiterij i lađa su natkriveni baldahinskim svodom koji se oslanja na pilastre profiliranih kapitela. Uži i niži prezbiterije je od lađe odvojen konkavnim svođenim slavolukom. Iznad sakristije se nalazi oratorij koji se sada koristi kao spremište crkvenog ruha i suđa, a s njega se prilazi i na propovjedaonicu. Vanjske mjere crkve su (zidovi su debeli cca 1 m): dužina: 25 m, širina lađe 11 m, visina crkve – sljeme krova je 17 m, širina svetišta 9 m, dužina svetišta 10 m. Od zemlje do vrha zvonika je 25 m. U crkvi se ističe i bočni oltar posvećen Blaženoj Djevici Mariji. Oltar je drven, pozlaćen i mramoriziran. U središtu oltara nalazi se slika Bogorodice s Djetetom. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Leopolda Bogdana Mandića u Dubravi

Župna crkva sv. Leopolda Bogdana Mandića katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Gornja Dubrava. Građena je od 1998. do 2001. godine te je blagoslovljena. Na crkvu se nastavlja kapucinski samostan. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekata Ratka Holjevca i Ante Maleša iz 1998. godine. Smještena je u Gornjoj Dubravi, naselju guste stambene izgradnje obiteljskih kuća. Iako se nalazi u sporednoj ulici, svojim je oblikovanjem vizualno istaknuta u užemu urbanističkom kontekstu. Pred crkvom se nalazi velik pristupni prostor. Orijentacijom i vezom s okolinom trg je zadobio javni karakter, a njegovim uzdizanjem od razine ulice postignut je njegov privatni karakter. Crkva je jednostavan i izdužen kubus koji ima dvostrešni krov. U pročelje crkve je integriran volumen zvonika. Longitudinalno usmjerena građevina završava izdignutim prostorom prezbiterija. Prezbiter je naglašen parapetnim zidom. U središtu je prezbiterija oltar, a lijevo od oltara se nalazi ambon. Lijevo od prezbiterija se nalazi krstionica, a desno je prostor za pjevače. Iznad prostora ulaza, na desnoj je strani smješte kor dok su ispod njega smještene ispovjedaonice. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Ivana XXIII., pape u Zagrebu

Župna crkva sv. Ivana XXIII., pape katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Gornja Dubrava u zagrebačkom naselju Klaka. Građena je 2013. i 2014. godine, a u listopadu 2015. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest U listopadu 2022. godine tijekom proslave svog svetca zaštitnika, blagoslovljen i na javno štovanje u crkvu postavljen novi kip Dobroga pape, kako je nazivan sv. Ivan XXIII. U studenom 2024. godine, crkva je obogaćena relikvijama sv. Ivana XXIII., koje je unio zagrebački nadbiskup Dražen Kutleša. Tom je prigodom blagoslovljen i novi pastoralni centar te je zajednica time dobila dodatni prostor za svoje aktivnosti. Crkva ima dva velika bočna otvora i dva čeona prozora. Na ulazu se nalazi simbolična slika sv. Marije i jaslice, a nasuprot Marije se nalazi Krist Pantokrator. Moderne vitraje izradio je hrvatski umjetnik Jeronim Tišljar. Na velikim prozorskim otvorima prikazani su razni sveci i blaženici iz Hrvatske i regije, a izrađeni su air brush tehnikom keramičkih boja, uz djelomično pjeskarenje. U prvoj polovici 2025. godine dovršena je fasada zvonika. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Maksimilijana Kolbea u Zagrebu

Župna crkva sv. Maksimilijana Kolbea katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Črnomerec u zagrebačkom naselju Bijenik. Crkva je sagrađena 1993. godine, a iste godine u lipnju ju je blagoslovio zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. Povijest i arhitektura Crkva je izgrađena po projektu arhitekta Stjepana Krajača iz 1983. godine. Radi se o manjoj liturgijskoj građevini koja se nalazi u predjelu rahle izgradnje obiteljskih kuća. Ovaj sakrani objekt svojim oblikovanjem ne sugerira sakralno-liturgijski sadržaj. Pred crkvom nije formiran javni trg. U liturgijski se prostor pristupa stubištem, te je ulaz na razini prvoga kata. Župna crkva sv. Maksimilijana Kolbea manja je građevina longitudinalne tlocrtne sheme s apsidom. Apsida je interpretirana u staklenoj opeci. U prostoru apside nalazi se prezbiterij koji je izdignut od razine vjernika. U središu prezbiterija je oltar. Iza oltara je uza zid prislonjeno sveohranište. Dosno od olatara se nalazi ambon. Iznad ulaza se nalazi kor s pjevalištem. Postaje križnog puta raspoređene su po zidovima prostora vjernika. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Črnomerec
Župna crkva Marije Majke Crkve u Zagrebu

Župna crkva Marije Majke Crkve katolička je crkva koja se nalazi u gradskoj četvrti Gornja Dubrava u zagrebačkom naselju Trnovčica. Sagrađena je 2000. godine. U travnju 2009. godine posvetio ju je zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić. Povijest i arhitektura Crkva je građena prema projektu arhitekta Aleksandra Bašića iz 1994. godine. Nalazi se u gradskom naselju Trnovčica kojeg obilježava rahla stambena izgradnja obiteljskih kuća. Crkva ima naglašen zvonik te ima naglašen urbanistički položaj unutar četvrti. Pred glavnim ulazom nalazi se velik trg jakog javnoga karaktera u nastavku pješačke osi i perivoja. Liturgijski prostor ima longitudinalno usmjerenje i centralan tlocrt. Centralno je u prezbiteriju smješten oltar. Na njegovoj je lijevoj strani smješten ambon, a na desnoj svetohranište. U prostoru vjernika, sa svake strane svetišta oblikovan je prostor za krstionicu i pjevače. S lijeve strane prostora vjernika nalazi se kapela koja je staklenom stijenom odvorena od ostatka prostora. Postaje križnog puta nalaze se iznad staklene stijene ulaza u kapelu. Kor za pjevače nalazi se iznad glavnog ulaza. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Church of the Nativity of the Blessed Virgin Mary, Zagreb

Church of the Nativity of the Blessed Virgin Mary, Zagreb (Croatian: Župna crkva Rođenja Blažene Djevice Marije u Granešini) is a Catholic parish church located in the neighbourhood Granešina of Zagreb, Croatia. History It was built in 1886 on the site of a church that had existed since the Middle Ages. The old Gothic church, which was damaged in the earthquakes of 1502 and 1690, was rebuilt in the Baroque style in the early 18th century. After that church was damaged in the earthquake of 1880, the current church was built. Architecture The parish church in Granešina is one of the architectural works of Hermann Bollé. The neogothic church with a bell tower was built according to Bollé's designs, as part of the reconstruction after the earthquake of 1880. The church was consecrated on 13 October 1901, and was performed by Archbishop Josip Posilović. A historical document from 1502 mentions an earlier church that was destroyed in an earthquake, while the new church also suffered significant damage in the 1906 earthquake and during the fighting for Zagreb in World War II, on 7 May 1945. Renovations were carried out in 1976 (interior), 1991 (tower and roof), and 1996 (staircase, Stations of the Cross, and garden). The church is protected as a cultural and historical monument. The construction of Bollé's new church cost 23,600 forints, of which the Archbishop's Spiritual Office gave 16,600, and 7,000 were collected by parishioners. The equipment worth 4,486 forints was financed by the parish with 3,655, and the parish priest added 313 forints. The rest was financed by the collected debts of the peasants and the sale of mass wine. Interior The interior of the church is characterized by ribbed vaults and a wooden roof above the main nave. Before the demolition of the old church, all the preserved objects were put away, but since, according to Bollé's idea, they were not appropriate for the newly built church, the parish priest Mikec tried to sell them. The sale failed and the parish priest asked the Archbishop's Spiritual Office to burn and write off the objects. All that remains is the statue of the Blessed Virgin Mary and Child, according to some estimates from the 15th century, and according to others from the 17th century, which was on the main altar. It is a rare and high-quality example of late Gothic sculpture, 1 meter high. It is placed on the wall of the sanctuary in front of the main altar, which also houses the statues of the Virgin Mary, St. Peter and St. Paul. The church is decorated with stained glass windows, ornamental decorations, and artistic depictions of Blessed Alojzije Stepinac, the Blessed Drina Martyrs, Blessed Ivan Merz, Blessed Augustin Kažotić, Saint Nikola Tavelić, Saint Leopold Mandić, and Saint Edith Stein. Gallery References External links Media related to Church of the Nativity of the Blessed Virgin Mary, Zagreb (Granešina) at Wikimedia Commons
Župna crkva Rođenja Blažene Djevice Marije u Granešini

Župna crkva Rođenja Blažene Djevice Marije katolička je crkva sagrađena 1886. godine. Sagrađena je na mjestu gdje je od srednjeg vijeka postojala crkva. Stara gotička crkva koja je stradala u potresima 1502. godine i 1690. godine obnovljena je u baroknom stilu početkom 18. stoljeća. Nakon što je ta crkva stradala u potresu 1880. godine, sagrađena je sadašnja crkva. Crkva se nalazi u Gradu Zagrebu u naselju Granešina i zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Župna crkva Rođenja Blažene Djevice Marije u Granešini jedno je od arhitektonskih djela Hermana Bolléa. Neogotička crkva s pročelnim zvonikom podignuta je prema Bolléovim nacrtima, kao dio obnove nakon potresa 1880. godine. Posveta crkve održana je 13. listopada 1901., a obavio ju je nadbiskup Josip Posilović. Povijesni dokument iz 1502. godine spominje raniju crkvu koja je stradala u potresu, dok je nova crkva također pretrpjela značajna oštećenja u potresu 1906. te tijekom borbi za Zagreb u Drugom svjetskom ratu, 7. svibnja 1945. godine. Obnove su provedene 1976. godine (unutrašnjost), 1991. godine (toranj i krov) te 1996. godine (stubište, križni put i vrt). Crkva je zaštićena kao kulturno-povijesni spomenik. Gradnja Bolléove nove crkve koštala je 23 600 forinti od čega je Nadbiskupski duhovni stol dao 16 600, a 7 tisuća prikupili su župljani. Opremu vrijednu 4486 forinti financirala je Župa s 3655, a župnik je dodao 313 forinti. Ostatak je bio financiran od utjeranih dugova seljaka i prodaje misnog vina. Unutrašnjost crkve Unutrašnjost crkve obilježavaju križno-rebrasti svodovi te drveno krovište iznad glavnog broda. Prije rušenja stare crkve svi sačuvani predmeti su spremljeni, ali kako prema Bolléovoj zamisli nisu dolikovali za novosagrađenu crkvu, župnik Mikec ih je pokušao prodati. Prodaja nije uspjela te je župnik zamolio Nadbiskupski duhovni stol da predmete spali i otpiše. Preostao je jedino kip Blažene Djevice Marije s Djetetom, prema nekim procjenama iz 15., a prema drugima iz 17. st., koji je bio na glavnom oltaru. Rijedak je to i kvalitetan primjer kasnogotičke plastike, visok 1 metar. Postavljen je na zid svetišta ispred glavnog oltara na kojem su kipovi Bogorodice, sv. Petra i sv. Pavla. Crkva je ukrašena vitrajima, ornamentalnim dekoracijama te umjetničkim prikazima blaženog Alojzija Stepinca, blaženih Drinskih mučenica, blaženog Ivana Merza, blaženog Augustina Kažotića, svetog Nikole Tavelića, svetog Leopolda Mandića i svete Edith Stein. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori
Župna crkva sv. Mihaela arkanđela u Gračanima

Župna crkva sv. Mihaela arkanđela katolička je crkva izgrađena u prvoj polovini 17. stoljeća (točna godina izgradnje varira ovisno o izvoru). Nalazi se u zagrebačkom naselju Gračani. U potresima koji su pogodili Zagreb 2020. godine crkva je teško oštećena, te je proglašena neuporabljivom. Nakon sveobuhvatne konstrukcijske obnove, crkva sv. Mihaela arkanđela postala je prva župna crkva u Zagrebu u kojoj je nakon potresa dovršena temeljita obnova. Ukupna vrijednost obnove iznosila je 527.201,84 eura, te je cjelokupan iznos financiran sredstvima Fonda solidarnosti Europske unije. Ova je crkva zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske. Povijest i arhitektura Crkva sv. Mihaela arhanđela sagrađena je na uzvisini uz ulicu Isce, u najstarijem dijelu Gračana. Kao nekadašnja grobna kapela, crkva je okružena cinktorom koji ima naglašen ulazni portal. Prema zapisima vizitatora kapela sv. Mihaela sagrađena je 1610. godine. Tijekom vremena, crkva je doživjela nekoliko preinaka. Godine 1750. izgrađen je zvonik koji se nalazi sa sjeverne strane u ravnini glavnog pročelja. Proširenje crkve prema zapadu datira iz 1882. godine kada je izgrađen i novi kor. Nova sakristija, koja se nalazi s južne strane, je sagrađena 1899. godine. Crkva je jednobrodna, s prezbiterijem koji završava polukružno. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice
Župna crkva sv. Petra i Pavla u Gračanima

Župna crkva sv. Petra i Pavla katolička je crkva koja se nalazi u zagrebačkoj četvrti Podsljeme u naselju Gračani. Župna crkva je kuća koja je bila izgrađena početkom 19. stoljeća, a 1983. godine je preuređena u župnu crkvu. U lipnju 1983. godine posvetio ju je kardinal Franjo Kuharić. Povijest Crkva se nalazi u ulici Bešići u istočnom dijelu Gračana, a oko ulice se nalazi manje naselje. Nakon što je 1979. godine nadbiskup Franjo Kuharić donio Dekret kojim osniva župu sv. Petra i Pavla Zagreb-Bešići, Stanko Bešić prodaje župi svoju kuću i zemljište. Novac za kupnju je prikupljen darom župljana i donacijom nadbiskupije. Kuća koje je kupljena za potrebe novosnovane župe nekada je služila kao mlin na potoku Bliznec, no izgubila je svoju prvotnu funkciju nakon što je potoku skrenuto korito. U znak sjećanja na prijašnju namjenu objekta, mlinski kamen žrvanj postavljen je ispod oltara crkve i služi kao potporanj oltarnom stolu. Galerija Povezani članci Dodatak:Popis katoličkih crkava u Zagrebu Izvori Vanjske poveznice