NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бол

Бол (хорв. Bol) — містечко та однойменний муніципалітет у Хорватії на півдні острова Брач у складі Сплітсько-Далматинської жупанії. Знаменитий адріатичний курорт у середній Далмації. Загальні відомості Бол, назва якого походить від латинського слова "vallum" (вал), славиться своїм чи не найпопулярнішим пляжем Златні Рат (хорв. Zlatni rat — Золотий мис). Цей мис складається переважно з галькової породи, що зримо зміщується з рухом припливу, створюючи унікальне видовище. Море біля мису Златні рат та й, по суті, вся місцевість достатньо кристалізовані (і дещо холодніші, ніж звичайно) через сильну течію протоки, у якій мис розташований. У тиху погоду вдень каміння на морському дні на глибині 30 футів здається, що всього лиш на відстані витягнутої руки, а насередині мису є чудернацькі сосни, які ростуть вниз (по обидві боки коси є пляж). Сам Бол є дуже популярним туристичним напрямом і має ряд припортових барів та ресторанів. Бол також добре відомий серед прихильників віндсерфінгу. Домініканська церква в Болі вміщує багато полотен чорногорського живописця Тріпо Коколя. Історія Бол як місцевість вперше згадується 1184 року. Про Бол як про населений пункт перша згадка зустрічається в 1475 році в дарчій грамоті. Завдяки своєму острівному положенню Бол як і весь острів Брач уберігся від бойових дій під час воєн в Югославії. У період з 1992 до 1996 року у Болі розміщувалася хорватська католицька богословська академія Врхбосна з Сараєва у складі 70 студентів і 15 професорів. Уроки проходили в просторих приміщеннях всесвітньовідомого домініканського монастиря. Під час громадянської війни в Боснії і Герцеговині у 1994 році Бол став місцем наради єпископів, священиків і черниць з усієї Європи та світу. Розташований поруч з монастирем готель було використано під час Югославських воєн для розміщення біженців. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 1630 осіб. Населення самого поселення становило 1609 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Бол, до громади також входить Мурвиця. Клімат Середня річна температура становить 14,41 °C, середня максимальна – 26,18 °C, а середня мінімальна – 2,29 °C. Середня річна кількість опадів – 797 мм. Див. також Хорватія Сплітсько-Далматинська жупанія Далмація Примітки Посилання Бол у Вікімандрах Офіційний вебпортал [Архівовано 3 березня 2011 у Wayback Machine.]
Паг (град)

Паг (на хърватски: Pag) е град в Хърватия, Задарска жупания. Разположен е на едноименния остров Паг в Далмация. Общи сведения Паг се намира на западното крайбрежие на острова и е най-големият населен пункт на него. Свързан е с автомобилен път с другия островен град Новаля, а чрез мост – и с континента. Широко известна е пагската дантела История През 1244 г. унгарският крал Бела IV дава на Паг статус на свободен кралски град, което допринася за просперитета му. След бунта против Задар, Паг получава частична автономия, а от 1376 г. Лайош I Велики подписва и пълната му независимост. По време на битките срещу Задар през 1384 г. Паг пострадва от разрушенията и жителите му напускат тогавашното място на града и се преместват на сегашното. През XV в. заради растящата заплаха от турците жителите на град Паг решават да построяват ново селище на няколко километра от старото. Строежът започва на 18 май 1443 г. като плановете и чертежите са изготвени във Венеция според всички тогавашни принципи на архитектурата и урбанизма характерни за епохата. В изработването на чертежите участва и известният архитект и скулптор Юрай Далматинец. До 1797 г. островът принадлежи на Венеция, а след това Наполеонова Франция и Австрия се борят за контрол над него и победител в този конфликт се оказва Австрия – от 1815 г. островът преминава в нейно владение. През 1918—1921 г. Паг е окупиран от Италия, а след Първата световна война е включен в състава от Кралството на сърби, хървати и словенци. От разпада на Югославия през 1991 г. до днес Паг е част от независима Хърватия. Население Населението наброява 2849 души (2011) в самия град и 3846 души в общината. Забележителности Княжеският дворец и незавършеният епископски дворец изградени по строежите на Юрай Далматинец; Църквата Св. Юрай; Бенедиктинската църква Св. Маргарита; Галерия на пажката дантела; Музей на дантелата в църквата Св. Маргарити. Външни препратки Официален сайт на град Паг Източници
Pag (město)

Pag je město na stejnojmenném ostrově v Zadarské župě v Chorvatsku. Obyvatelstvo Ve vlastním městě v roce 2011 žilo 2849 obyvatel. Kromě vlastního města k němu administrativně náleží dalších 10 sídel: Bošana, Dinjiška, Gorica, Košljun, Miškovići, Smokvica, Stara Vas, Šimuni, Vlašići a Vrčići. V celé této opčině pak žilo 3 846 obyvatel. Město Pag navázalo v roce 2011 partnerské kontakty se Slavkovem u Brna, které byly potvrzeny smlouvou v roce 2014. Historie Ve starověku obýval ostrov ilyrský kmen Liburnů, později podrobených Římany. Hlavním sídlem byla tehdy Cissa (dnešní Caska) při severozápadním konci Pažské zátoky. Toto město zaniklo někdy ve 4. století n. l., kdy po zemětřesení kleslo pod vodu. Později se centrum osídlení přesunulo do střední části ostrova, dnešní lokality Stari grad. Toto sídlo, zvané Pagus (latinsky „vesnice“), leželo o něco stranou od města dnešního. Poprvé se připomíná roku 976, kdy je chorvatský král Štěpán Držislav dobyl na Byzantincích. Roku 1244 uherský a chorvatský král Béla IV. povýšil Pag na královské město. Další městská práva potvrdil Pagu král Ludvík I. Veliký roku 1376. Dlouholetá rivalita měst Pagu a Zadru skončila těžkou vojenskou porážkou pažských a zpustošením města v roce 1394. Roku 1403 byla okolní část Dalmácie včetně Pagu prodána Benátkám. Důležitým faktorem pro rozvoj města i velké části ostrova Pag, byla těžba mořské soli. Jižní část pažské zátoky je jako stvořena pro tvorbu odpařovacích nádrží – je zde mělké moře, usazeniny jsou nepropustné a je tady malý pohyb mořské hladiny. Tyto faktory způsobily rozvoj výroby soli již v raném středověku. Díky tomuto "bílému zlatu" Pag dosáhl velkého vlivu a bohatství. Dnes se v odpařovacích nádržích produkuje již jen malá část produkce pažského solivaru, většina soli se dnes vyrábí moderními metodami zahřívání. Pažskou sůl koupíte v každém obchodě na ostrově, od 250 g do 10 kg, hrubou i jemnou. V období rostoucí turecké hrozby se místní obyvatelé rozhodli přesunout město na nové místo, vzdálené asi 3 km severněji. Tak začala 18. května 1443 výstavba dnešního města, na jehož projektování se podílel nejvýznamnější soudobý chorvatský stavitel Juraj Dalmatinac. Díky tomu je Pag jedním z mála plánovitě navržených měst v Dalmácii. Pozdně gotické a renesanční stavby a síť pravidelných uliček dnes lákají velké množství turistů. Pozůstatkem starého města je kostel sv. Marie, od něhož se každým rokem 15. srpna koná pouť do kostela Nanebevzetí Panny Marie v novém Pagu. Na přelomu 19. a 20. století čítalo město 4 700 obyvatel, ale tento počet se záhy začal snižovat, k čemuž přispěla i plíseň, která zničila vinice v roce 1905. Mnoho lidí emigrovalo do zámoří. Kultura a umění Pro město Pag je typická pažská krajka, která byla prohlášena za chráněnou kulturní památku a zapsána do seznamu nehmotného dědictví UNESCO. Tradice její výroby sahá až do 16. století. Největší slávy pažská krajka dosáhla ve druhé polovině 19. století, kdy si ji velmi oblíbila rakouská šlechta a také sama císařovna Sisi. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pag na Wikimedia Commons
Pag (Stadt)

Die Stadt Pag (deutsch veraltet: Baag, italienisch Pago) ist der wichtigste Ort auf der kroatischen Adriainsel Pag. Sie hat 3846 Einwohner (Stand 2011) und gehört zur Gespanschaft Zadar. Geschichte Pag bestand schon zur Zeit der Römer und war als Pagus bekannt. Schon vor den Römern siedelten dort die Lirburni, ein illyrisches Volk. Die erstmalige urkundliche Erwähnung von Pag datiert auf das Jahr 1070. 1244 wurde die Stadt vom ungarischen König Béla IV. zur freien Königsstadt erklärt. 1376 wurde ihr von König Ludwig I. von Ungarn die Autonomie zugestanden. 1510 wütete in Pag die Pest. Die Stadt wurde niedergebrannt und nördlich ihrer ursprünglichen Position wieder aufgebaut. Von der alten Stadt Pag ist nur die St. Georg-Kirche erhalten. In ihr befindet sich eine Marien-Statue, die den Brand überstanden hat. Jedes Jahr findet am 15. August eine Prozession von der alten Kirche zur neuen St. Marien-Kirche statt. Sehenswürdigkeiten Die heute noch erhaltene Stadtmauer wurde mit ihren Türmen im Gotik- und Renaissancestil errichtet. Pag verfügt über zahllose kleine, nach einem Quadratmuster auf die Stadt verteilte Gassen und ist ein beliebtes Touristenziel. Städtepartnerschaften Partnerstädte der Stadt Pag sind Persönlichkeiten Bartol Kašić (1575–1650), kroatischer Sprachwissenschaftler Weblinks Nachweise
Pag

Zadar. Zagreb. de la ciudad fue de 3 846 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Bošana - 41 Dinjiška - 137 Gorica - 90 Košljun - 47 Miškovići - 59 Pag - 2 849 Smokvica - 55 Stara Vas - 90 Šimuni - 165 Vlašići - 271 Vrčići - 41 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Pag (miasto)

Pag (wł. Pago, niem. Baag) – miasto w Chorwacji, w żupanii zadarskiej, siedziba miasta Pag. Jest położone na wyspie o tej samej nazwie, po obu stronach morskiej zatoki. W 2011 roku liczyło 2849 mieszkańców. Okolice są górzyste. W pobliżu miasta znajduje się zakład odsalania wody i elektrownie wiatrowe. Miasto ma bogatą kulturę. Miejscowi wyrabiają tu wino domowej roboty, słone sery i haftowane koronki. Centrum stanowi plac Petra Kresimira IV, wokół którego jest zabytkowe stare miasto. Główne zabytki w jego obrębie to: Kościół Wniebowzięcia Maryi Panny (XVI w.), Pałac Książęcy (XV w.), Wieża Skrivanat (XV w.), Wieża Kamerlengo, magazyn soli, kościoły pw. św. Franciszka i św. Jerzego, klasztor benedyktynek pw. św. Małgorzaty. Koronki z Pag w 2009 roku zostały wpisane na listę niematerialnego dziedzictwa UNESCO razem z koronkami z Hvar i Lepoglavy. Przypisy
Паг (город)

Паг (хорв. Pag) — город в Хорватии, крупнейший населённый пункт одноимённого острова в жупании Задар. Население — 2 701 человека (2001). Паг, наряду с Новальей, один из двух городов острова. Город расположен на берегу обширной бухты в центральной части острова, на западном побережье. Через него проходит автомобильная дорога, соединяющая Паг с Новальей, а с другой стороны — с мостом на континент. История В 1244 году хорватско-венгерский король Бела IV дал городу Паг статус свободного королевского города. В войнах за Задар между Венецией и венгерско-хорватским королевством в XIV веке Паг сильно пострадал. В 1403 году остров был продан королём Ладиславом венецианцам, которым и принадлежал вплоть до падения венецианской республики в конце XVIII века. В XV веке, ввиду растущей угрозы турецких набегов, жители города Паг решили построить новый город в нескольких километрах от старого. Возведение города шло по чертежам знаменитого архитектора и скульптора Юрая Далматинца. Достопримечательности Княжеский дворец и незаконченный епископский дворец, построенные по чертежам Юрая Далматинца; городской собор, церковь св. Юрая, церковь св. Маргариты. Примечания Ссылки и источники Официальная страница города Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997
Pag (mesto)

Pag je mesto (hrv. Grad) in pristanišče na istoimenskem otoku na Hrvaškem. Upravno spada pod Zadrsko županijo (za razliko od druge upravne skupnosti na istem otoku, mesta Novalja, ki je del Liško-senjske županije). Geografija Mesto Pag leži na jugovzhodni obali Paškega zaliva, na območju, kjer morje prehaja v plitek zaliv – "slano jezero", imenovano Paške soline. Pag, mesto in pristanišče, je upravno in ekonomsko središče turističnega otoka Pag. Pristanišče je zavarovano pred vsemi vetrovi, razen pred severozahodnim. Kadar piha močna burja, vdira v pristanišče visoka voda. Sedaj je mogoče pristajati ob nekdanjem trajektnem pristanišču, kjer stoji svetilnik (oddaja svetlobni signal: R Bl(29 5s. – nazivni domet svetilnika je 5 milj), ali pa ob pomolu v južnem delu pristanišča. Naselja V sestavu mesta Pag je 11 naselij: Bošana, Dinjaška, Gorica, Košljun, Miškovci, Pag, Smokvica, Stara Vas, Šimuni, Vlašići in Vrčići. Prebivalstvo Mesto Pag šteje 4350 prebivalcev (popis 2001). Gospodarstvo Glavna gospodarska dejavnost je turizem, prebivalci pa se poleg tega ukvarjajo še z vzrejo ovac, vinogradništvom, ribolovom in pridobivanjem soli. Znano je, da so Paške soline stare toliko kot naselje Pag in so v preteklosti nudile zaposlitev večini prebivalstva. Posebna paška dejavnost in znamenitost je čipkarstvo. Čipkarska šola je bila ustanovljena leta 1906. Zgodovina Antični Pagus se je nahajal na lokaciji sedaj opuščenega Stareg grada okoli 3 km južno od današnjega mesta. Leta 1244 je srednjeveško mestece dobilo status svobodnega kraljevskega mesta. Mesto v današnji podobi se je pričelo razvijati v 15. stoletju in je načrtno delo slovitega gradbenika in kiparja Jurija Dalmatinca. Župnijska cerkev, katere gradnjo so pričeli leta 1443, je triladijska bazilika, v kateri se prepletajo gradbeni slogi gotike in renesanse. Vsako leto se 4. maja tod odvija praznovanje svetega Trna. Največ hiš v mestu je bilo zgrajenih v 16. in 17. stoletju. Iz tega obdobja sta tudi benediktinska Cerkev sv. Margarete in Cerkev sv. Jurija. Ljudje, povezani s krajem Bartol Kašić, hrvaški slovničar, roj. 1575 v Pagu Sklici Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem
Паг (град)

Паг је град у Хрватској у Задарској жупанији. Према попису из 2001. Паг је имао 4.350 становника. Град се налази на истоименом острву у Јадранском мору. Становништво Град Паг Број становника по пописима напомене: Настао из старе општине Паг. У 1869. део података садржан је у општини Повљана. Паг (насељено место) Број становника по пописима напомене: У 1991. смањено издвајањем насеља Кошљун и Шимуни, за која садржи податке у 1931., те насеља Бошана. Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Паг је имало 2.421 становника, следећег националног састава: Референце Литература ЦД-ром: „Насеља и становништво РХ од 1857—2001. године“, Издање Државног завода за статистику Републике Хрватске, Загреб, 2005. Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе
Pag (stad)

Pag (italienska: Pago, tyska: Baag) är en stad och turistort på ön Pag i Kroatien. Staden, som ligger i Zadars län, är med sina 4 350 invånare (2001) huvudort på ön. Historia Det medeltida Pag växte fram där den idag övergivna staden Stari Grad (Gamla stan) ligger, 3 km söder om dagens Pag. Under 900-talet nämns staden för första gången i ett skrivet dokument. 976 intog den kroatiska kungen Stjepan Držislav Pag som tidigare hade lytt under bysantinerna. Kungen tillsatte en župan som kom att styra och administrera staden. Staden uppfördes 1443-1447 på dagens plats sedan den lokala adeln och befolkningen fått tillstånd av den venetianska senaten att flytta staden inför det annalkande hotet från osmanerna som under denna period expanderande sina territorier på fastlandet. Den nya staden Pag anlades 3 km norr om dåtidens Stari Grad. Den 30 mars 1244 utfärdade den kroatisk-ungerske kungen Béla IV en bulla som utsåg staden till en kunglig fristad. I samband med dessa stadsprivilegier kom Pag att utvecklas ekonomiskt och stadens rikedomar växte tack vare stadens produktiva saltverk. 1403 såldes staden samt flera andra besittningar längs den dalmatiska kusten till republiken Venedig. Venedig kom sedan att styra Pag under flera århundraden. I samband med republiken Venedigs upplösning 1797 och en kort tid av fransk ockupation tillföll staden Österrike. Österrikarna kontrollerade och administrerade Pag fram till första världskrigets slut och Österrike-Ungerns upplösning. Därefter kom staden liksom övriga Kroatien att uppgå i Sloveners, kroaters och serbers stat. Arkitektur och stadsbild I den gamla stadskärnan finns bara ruinerna kvar efter den forna stadsmuren och borgen men vid det stora torget står det numera ombyggda hertigpalatset (Kneževa palaća) från 1400-talet och det ofullbordade biskopspalatset ritat av den kroatiske arkitekten Juraj Dalmatinac. Vid torget återfinns ett monument över Dalmatinac som skulpterats av Ivan Meštrović samt Marie himmelsfärd kyrka som är byggd i romansk och gotisk stil. Kyrkans fasad har ett rosettfönster och en lunett ovanför porten. Se även Wikimedia Commons har media som rör Pag (stad). Novalja Referenser
Паг (місто)

Паг (хорв. Pag) — місто в Хорватії, великий населений пункт однойменного острова в жупанії Задар. Нарівні з Новалею — одне з двох міст острова. Паг розміщений на березі широкої затоки в центральній частині острова, на західному узбережжі. Через це місто проходить автомобільна дорога, що з'єднує Новалю з мостом на континент. Історія У 1244 році хорватсько-угорський король Бела IV дав містечку Паг статус вільного королівського міста. У війнах за Задар між Венецією та угорсько-хорватським королівством у XIV столітті Паг дуже потерпів. У 1403 році король Ладислав продав острів венеційцям, і той їм належав до падіння Венеційської республіки в кінці XVIII століття. У XV столітті через дедалі більшу загрозу турецьких набігів жителі Пага вирішили спорудити нове місто за кілька кілометрів від старого. Будова йшла за кресленнями знаменитого архітектора і скульптора Юрая Далматинаца. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 3 846 осіб. Населення самого міста становило 2 849 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення міста: Населені пункти Крім міста Паг, до громади також входять: Бошана Динішка Гориця Кошлюн Мишковичі Смоквиця Стара Вас Шимуни Влашичі Врчичі Клімат Середня річна температура становить 14,23°C, середня максимальна – 27,06°C, а середня мінімальна – 2,37°C. Середня річна кількість опадів – 981 мм. Влада Мер — Анте Фабіянич-Некулин (Ante Fabijanić — Njekulin (HSP)) Міська рада: Голова: Йосип Тічич (Josip Tičić (SDP)) Визначні місця Князівський палац і незакінчений єпископський палац, побудовані за кресленнями Юрая Далматинаца; міський собор, церква св. Юрая, церква св. Маргарити. Примітки Посилання і джерела Офіційна сторінка міста [Архівовано 26 січня 2021 у Wayback Machine.] Handbook for foreign visitors to Croatia. Zagreb. 1997
Primošten

Primošten és una ciutat de Croàcia. Està situada al sud, entre les ciutats de Šibenik i Trogir, a la costa adriàtica. Primošten és coneguda per les seves vinyes extenses i boniques. A més de les seves vinyes, la ciutat també és coneguda per la cursa de rucs de raça autòctons que hi té lloc cada estiu. La platja més gran de Primošten s'anomena Raduča, i la més petita, Mala Raduča, la qual es troba entre les 10 platges més boniques de Croàcia.
Primošten

Primošten [ˈprimɔʃtɛn] (dt. veraltet: Groß Kap-Zesto, ital.: Capocesto) ist eine Gemeinde in Kroatien. Lage und Einwohner Primošten liegt in Mitteldalmatien etwa 60 Kilometer nördlich von Split und etwa 30 Kilometer südlich von Šibenik an der Adria-Küste. Die Gemeinde besteht aus sechs Ortschaften und Weilern und hat 2828 Einwohner (2011), von denen 1631 im Hauptort Primošten leben. Wirtschaft Das ehemalige Fischerdorf mit seiner auf einer Halbinsel gelegenen Altstadt (Raduča) ist heute ein beliebtes Touristen- und Ferienziel in Dalmatien. Primošten ist seit 1960 touristisch erschlossen. Die Einwohner leben überwiegend vom Tourismus, Fischfang und vom Wein- und Olivenanbau. Bekannt in der Region ist der Rotwein Babić. Geschichte Primošten war ursprünglich eine kleine Insel in unmittelbarer Nähe zum Festland. Zunächst war der Ort mit dem Festland durch eine mobile Brücke verbunden, später wurde die Brücke durch einen Deich ersetzt. Daher bekam der Ort im Jahr 1564 den heutigen Namen nach dem Verb primostiti, was „überbrücken“ bedeutet. Am höchsten Punkt der Halbinsel befindet sich die im 15. Jahrhundert errichtete Pfarrkirche Sv. Juraj (St. Georg). Umgeben wird der Ort von der im 17. Jahrhundert erbauten Stadtmauer. Seeleute nannten den Ort oft „das trockene Kap“ wegen der langen Dürreperioden, die hier vorherrschen. Kultur Im Sommer finden die Primoštenske užance statt. Weblinks Touristische Webseite Revierinformationen auf SkipperGuide.de Fotogalerie zu Primošten
Primošten

Primošten (pronounced [prǐmɔʃtɛn]) is a town and municipality in Šibenik-Knin County, Croatia. It is situated between the cities of Šibenik and Trogir, on the Adriatic coast. History In the past, Primošten was situated on the islet close to the mainland. During the Ottoman invasions in 1542 the islet was protected by the walls and towers and a draw bridge connected it to the mainland. When the Turks retreated, the draw bridge was replaced by the causeway and in 1564 the settlement was named Primošten after the Croatian verb primostiti (to bridge). It is built on a hill and is dominated by the parish church of St. George which was built in 1485 and restored in 1760 close to the local graveyard from which a unique view spreads to the sea and the surroundings. Demographics In 2021, the municipality had 2,627 residents in the following 7 settlements: Kruševo, population 56 Ložnice, population 41 Primošten, population 1555 Primošten Burnji, population 687 Široke, population 125 Vadalj, population 90 Vezac, population 73 Heritage Primošten is known for its huge and beautiful vineyards. A photo of the vineyards of Primošten hung in the UN center in New York. Apart from its vineyards, Primošten is also known for the traditional donkey race that takes place there every summer. The largest beach in Primošten is called Raduča, and its smaller part, Mala Raduča, is voted one of the 10 most beautiful beaches in Croatia. The area's vineyards are currently under consideration to become a UNESCO World Heritage Site. Culture and events A manifestation called "Primoštenske užance" is held every year in the middle of the summer in Primošten. It is a traditional folklore festival where people from Primošten exhibit their culture and the former way of living in the village. Gallery Sport JK Primošten (sailing) MNK Primošten (futsal) RK Spongiola (diving) VK Primošten (waterpolo) BK Primošten (cycling) See also Tentative list of World Heritage Sites in Croatia References External links Official website Picture gallery Archived 2018-12-28 at the Wayback Machine Coast view at Dolac u Primoštenu. Part of Primošten municipality.
Primošten

Primošten es un municipio de Croacia en el condado de Šibenik-Knin. Geografía Se encuentra a una altitud de 1 m s. n. m. a 332 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011 el total de población del municipio fue de 2 828 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Kruševo - 79 Ložnice - 44 Primošten - 1 631 Primošten Burnji - 739 Široke - 154 Vadalj - 93 Vezac- 88 Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.