NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rijekas järnvägsstation

Rijekas järnvägsstation (kroatiska: Željeznički kolodvor Rijeka) är en järnvägsstation i Rijeka i Kroatien. Den är belägen i stadens centrala delar, vid Kung Tomislavs torg (Trg Kralja Tomislava)/Krešimirgatan (Krešimirova ulica) i närheten av hamnen. Från stationen utgår trafik österut mot Zagreb och norrut mot Pivka. Historia Sedan Rijeka i samband med den österrikisk-ungerska kompromissen 1867 knutits till den ungerska rikshalvan inom Österrike-Ungern påbörjade den ungerska administrationen utbyggnaden av järnvägen Rijeka-Karlovac. Järnvägsstreckningen öppnades för trafik den 23 oktober 1873. Det skulle dock dröja 15 år innan Rijeka fick en stationsbyggnad. Fram till dess skulle all persontrafik från staden utgå från en i trä uppförd barack. 1889 påbörjades byggnationen av den nya stationsbyggnaden enligt ritningar av den ungerska arkitekten Ferenc Pfaff. Pfaff var en välrenommerad arkitekt anställd av det statliga ungerska järnvägsbolaget och stod bakom flera stationshus i den ungerska rikshalvan, däribland Zagrebs centralstation. Den nya byggnaden invigdes den 2 januari 1891. Arkitektur Stationsbyggnaden är uppförd i nyklassicistisk stil och den paviljongliknande huvudbyggnaden har två flyglar, en på vardera sidan. Se även Zagrebs centralstation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rijekas järnvägsstation. Referenser Noter
Bistra

Bistra je opčina v Chorvatsku v Záhřebské župě, nacházející se pod pohořím Medvednica, severovýchodně od Záhřebu, asi 9 km od Zaprešiće. V roce 2011 zde žilo 6 632 obyvatel. Správním střediskem opčiny je vesnice Poljanica Bistranska, avšak největší vesnicí je Gornja Bistra. Součástí opčiny je celkem 6 vesnic. Bukovje Bistransko – 395 obyvatel Donja Bistra – 1 438 obyvatel Gornja Bistra – 1 836 obyvatel Novaki Bistranski – 763 obyvatel Oborovo Bistransko – 939 obyvatel Poljanica Bistranska – 1 261 obyvatel Opčinou procházejí silnice 2220, 3007 a 3036, blízko též prochází dálnice A2. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bistra (Hrvatska) na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bistra na Wikimedia Commons
Bistra, Croatia

Bistra is a municipality (općina) in Zagreb County, Croatia. The municipality was established in 1995 by separating from the former Municipality of Zaprešić, and its municipal seat is Donja Bistra. According to the 2011 Croatian census, there are 6,632 inhabitants, the absolute majority of whom are Croats. They live in six settlements (naselja): Bukovje Bistransko: 395 Donja Bistra: 1,438 Gornja Bistra: 1,836 Novaki Bistranski: 763 Oborovo Bistransko: 939 Poljanica Bistranska: 1,261 References External links Official website
Bistra

Bistra es un municipio de Croacia en el condado de Zagreb. Geografía Se encuentra a una altitud de 150 m s. n. m. a 22.4 km de la capital nacional, Zagreb. Demografía En el censo 2011, el total de población del municipio fue de 6 098 habitantes, distribuidos en las siguientes localidades:​ Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth.
Bistra (comitat de Zagreb)

Bistra est une municipalité composée de 6 villages et située en Croatie centrale, dans le comitat de Zagreb, en Croatie. Au recensement de 2001, la municipalité comptait 6 098 habitants, dont 97,18 % de Croates. Histoire Localités La municipalité de Bistra est composée de 6 localités : Notes et références Voir aussi Articles connexes Municipalité de Croatie Liens externes Portail officiel Portail de la Croatie
Bistra

Bistra je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Zagrebačkoj županiji. Zemljopis Bistra se nalazi sa sjeverne strane Sljemena, podno Medvednice. Udaljena je 22 km od Zagreba. Prostire se na 52,75 km2. Stanovništvo Općina Bistra ima 6444 stanovnika, a prosječna gustoća naseljenosti ove male općine je 130,24 stanovnika/km2 (podaci od 31. siječnja 2006. ) Po popisu stanovništva iz 2021. godine općina Bistra imala je 6444 stanovnika, raspoređenih u 6 naselja: Bukovje Bistransko – 370 Donja Bistra – 1455 Gornja Bistra – 1671 Novaki Bistranski – 812 Oborovo Bistransko – 882 Poljanica Bistranska – 1254 Nacionalni sastav, 2021. Hrvati – 6240 (96,83 %) Srbi – 14 (0,22 %) Slovenci – 3 (0,05 %) Nijemci – 3 (0,05 %) Česi – 4 Rusi – 2 Albanci – 2 Bošnjaci – 9 Crnogorci – 2 Mađari – 3 ostali – 17 (0,26 %) neopredijeljeni – 23 (0,36 %) nepoznato – 102 (1,58 %) Uprava Vijeće općine ima 13 članova. Općinski načelnik je Karlo Novosel. Mandat članova Općinskog vijeća Općine Bistra traje 4 godine. Zajedničke stručne službe Općine Bistra organizirane su u jedinstveni upravni odjel. Administrativno sjedište općine Bistra je Poljanica Bistranska. Dan Općine Bistra je 6. prosinca Dan Svetoga Nikole, zaštitnika župe Bistra. Povijest Gospodarstvo Poznate osobe Mihael Mikić, hrvatski nogometaš Spomenici i znamenitosti Najveća znamenitost je dvorac Oršić u Gornjoj Bistri. Sagradio ga je oko 1773. grof Krsto II Oršić. Dvorac je trokrilno, jednokatno zdanje s ovalnom dvoranom u središnjoj osi kata i kapelom u južnom krilu. Ovalna dvorana oslikana je zidnim slikama mitološkog sadržaja iz 1778. godine, s likovima Venere, Jupitera i Kronosa. U kapeli su također očuvane zidne slike te izvorni barokni inventar. Svojim izgledom i oblikovanjem, dvorac je jedan od najznačajnijih baroknih spomenika Hrvatske. Smješten je usred razrušenog baroknog perivoja. U drugoj polovini 20. stoljeća, dvorac je dobio namjenu; u njemu je smještena Specijalna bolnica za kronične dječje bolesti. Obrazovanje Na području općine Bistra postoje 3 osnovne škole. Kultura KUD Bistra, njegovatelj starih bistranskih običaja i tradicije. Šport U mjestu djeluju nogometni, hrvački i streljački klub. Izvrsne rezultate i kvalitetnu momčad imaju veterani nogometnog kluba Bistra. Osvajači su 2 prvenstva (2004. i 2005. god.), sudionici dvaju finalna razigravanja na razini Zagrebačke županije, te jednom sudionici završnog turnira prvenstva Hrvatske (Bizovačke toplice 2005.). Trenutno u momčadi veterana igra veliki broj poznatih igrača koji su godinama igrali u visokim razinama natjecanja u bivšoj i sadašnjoj državi. Izvori Vanjske poveznice Službene stranice Općine Bistra Specijalna bolnica za kronične dječje bolesti Gornja Bistra Arhivirana inačica izvorne stranice od 14. lipnja 2006. (Wayback Machine) Internet stranice KUD-a Bistra KUD BISTRA Arhivirana inačica izvorne stranice od 13. rujna 2017. (Wayback Machine) Skijaški klub Bistra Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. ožujka 2016. (Wayback Machine)
Bistra (Zágráb megye)

Bistra község Horvátországban Zágráb megyében. Közigazgatásilag Bukovje Bistransko, Donja Bistra, Gornja Bistra, Novaki Bistranski, Oborovo Bistransko és Poljanica Bistranska települések tartoznak hozzá. Központi települése Donja Bistra. Fekvése Zágrábtól 15 km-re északnyugatra, a Korpona folyó és a Medvednica-hegység közötti dombos vidéken fekszik. Története Bistra neve 1209-ben bukkan fel először írott forrásban II. András király oklevelében, melyben Bistrán kívül a Poljanica birtokot és a Szent Miklós plébániát is megemlíti. A mai plébániatemplomot 1631-ben építették. A gornja bistrai Orsich-kastélyt 1770 és 1775 között építette gróf Orsich II. Kristóf császári altábornagy Zágráb vármegye főispánja barokk stílusban. A gornja stubicai kastély a család téli, a gornja bistrai a nyári rezidenciájaként működött. A francia forradalmat követően a francia emigráns Carion gróf vásárolta meg. A család utolsó tagja 1939-ben a birtokkal együtt egy sunjai bőrgyárosnak a Kolar családnak adta el. 1946-ban államosították, majd 1959-ben gyermekkórháznak alakították át, melyet Zágráb városának költségvetéséből finanszíroztak. 1969-től a krónikus gyermekbetegségeket kezelő gyógyintézatként működik. Mintegy százötven egy és tizennyolc év közötti gyermeket gondoznak itt. A községnek 2011-ben 6621 lakosa volt. Nevezetességei Poljanica BistraSzent Miklós tiszteletére szentelt plébániatemploma 1631-ben épült barokk stílusban. A gornja bistrai Orsich-kastély 18. századi egyemeletes háromszárnyú barokk épület. Donja Bistra Szent Vendel tiszteletére szentelt kápolnája. Külső hivatkozások Bistra község hivatalos oldala A község információs portálja Az alapiskola honlapja Jegyzetek
Bistra (Croazia)

Bistra è un comune della Croazia di 6 870 abitanti della Regione di Zagabria. Il comune, ed in particolare la sua frazione Gornja Bistra (Bistra Alta) è gemellata con il comune italiano di Arnara. Il castello di Gornja Bistra Fu costruito nel 1773 dalla famiglia Oršić, e costituisce il monumento più importante di Bistra. Si caratterizza per lo stile barocco, un ampio parco e una cappella di architettura rococò. Fu acquistato dal conte francese Carion, in esilio per la Rivoluzione francese, che vi apportò modifiche importanti. Oggi è proprietà dello stato, ed ospita un ospedale pediatrico per malattie croniche. Nell'agosto 2002 l'ospedale venne visitato dal Presidente della Croazia Stjepan Mesić, incontrando nel contempo l'ambasciatore italiano, e un folto gruppo di volontari italiani. A partire dal 2002, i piccoli ospiti dell'ospedale possono contare anche sulla costante presenza di volontari italiani e (negli ultimi anni) croati, associati nella Fondazione internazionale "Il giardino delle rose blu", che ha sede in provincia di Frosinone. Amministrazione Gemellaggi Arnara Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bistra Collegamenti esterni Sito ufficiale, su bistra.hr. Sito dell'ospedale pediatrico di Gornja Bistra, su bolnica-bistra.hr. Sito della Fondazione internazionale "Il giardino delle rose blu" ONLUS, su ilgiardinodelleroseblu.com.
Comuna Bistra, Zagreb

Bistra este o comună în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de 6.632 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Bistra avea 6.632 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (97,18%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,08% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (94,32%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (1,31%). Pentru 2,61% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Note
Бистра (Хорватия)

Бистра (хорв. Bistra) — община в Хорватии, входит в Загребскую жупанию. Община включает 6 населённых пунктов. По данным 2001 года, в ней проживало 6870 человек. Общая площадь общины составляет 52,7 км². Примечания
Občina Bistra

Bistra je občina na Hrvaškem. Spada pod Zagrebško županijo, na jugu oz. jugozahodu meji na mesto Zaprešić (kraj Jablanovec; še južneje je naselje Ivanec Bistranski), na severu na občino Jakovlje z vasjo Kraljev vrh, preko katerega vodi cesta v Stubičke Toplice, občino v Krapinsko-zagorski županiji, s katero meji na severnih pobočjih Medvednice, tako kot z Mestom Zagreb na njenem slemenu oziroma in reko Krapino na zahodu, preko katere je naselje Pojatno in Kupljenovo na severozhodu, ki prav tako spadata pod mesto Zaprešić. Sedež občine je v naselju Poljanica Bistranska, v občini so še naselja (vasi) Gornja in Donja Bistra, Bukovje Bistransko, Novaki Bistranski, Oborovo Bistransko, ter vodotok (potok) Bistra, pritok Krapine, ki teče s severozahodnega pobočja Medvednice (Bistranska gora). Demografija Viri in opombe Glej tudi Seznam občin na Hrvaškem Bistra (razločitev) Predloga:Občina Bistra
Бистра (општина)

Бистра је општина у Загребачкој жупанији, Република Хрватска. Седиште општине је насеље Пољаница Бистранска. Историја До територијалне реорганизације у Хрватској налазила се у саставу бивше велике општине Запрешић. Становништво На попису становништва 2011. године, општина Бистра је имала 6.632 становника, од чега у седишту општине, насељу Пољаница Бистранска 1.261. Референце [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Референце Спољашње везе
Бистра (Хорватія)

Бистра (хорв. Bistra) – громада в Загребській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 6 632 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Населені пункти До громади Бистра входять: Буков'є-Бистрансько Доня Бистра Горня Бистра Новаки-Бистранські Оборово-Бистрансько Поляниця-Бистранська Клімат Середня річна температура становить 10,26°C, середня максимальна – 24,40°C, а середня мінімальна – -6,30°C. Середня річна кількість опадів – 947 мм. Примітки
Záhřebská mešita

Záhřebská mešita je největší chorvatskou mešitou. Islámská střední škola dr. Ahmeda Smajloviće a kulturní centrum se nachází přímo v jejím areálu. Stavba začala v roce 1981 a byla dokončena v roce 1987. Sultán bin Muhammad Al-Qasimi, emír emirátu Šardžá, přispěl na její stavbu částkou 2,5 milionu amerických dolarů. V roce 1983 také navštívil islámskou komunitu v Záhřebu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zagreb Mosque na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Záhřebská mešita na Wikimedia Commons
Zagrebačka džamija (1987.)

Islamski centar u Zagrebu (znan kao i Zagrebačka džamija), središnja je džamija Mešihata Islamske zajednice u Hrvatskoj. Izgrađena je u naselju Borovje u Gavellinog 40 1987. godine. Povijest i arhitektura Arhitektonski kompleks čine džamija i Islamski centar. Kompleks zauzima površinu oko 10.000 m². Projektirali su ga Džemal Čelić i Mirza Gološ, oboje iz Sarajeva. Radove je izvelo poduzeće GP Tehnika iz Zagreba. Funkcionalne cjeline u arhitektonskom kompleksu su bogomolje s minaretom (visokim oko 51 m), islamska vjerska srednja škola (medrese), knjižnica, zajedničke društvene prostorije, upravne zgrade, dio namijenjen za stanovanje te gospodarski dio. Džamija s minaretom se nalazi na južnom dijelu, dok su stambeni i društveni sadržaji na sjevernom dijelu kompleksa. Izgled kupole je spoj tri vertikalna isječka (120⁰) paraboloidnih ploha različitih visina. Takvom izvedbom kupole dobiveno je zenitalno osvjetljenje središnjeg dijela džamije. Galerija Povezani članci Islamska zajednica u Hrvatskoj Izvori Bibliografija Karihman, Ferid: Šehit hrvomuslimanski Ismet efendija Muftić - Povodom otvorenja druge zagrebačke džamije. Hrvatska revija, sv. 1., str. 107-109., 1988. Nadilo, Branko. 2013. Prva gradska džamija u Hrvatskoj (PDF). Građevinar. 65 (6): 591–594. Pristupljeno 21. studenoga 2014.
Загребская мечеть

Загребская мечеть (хорв. Zagrebačka džamija) — соборная мечеть города Загреб в Хорватии. История Строительство мечети в Загребе началось в 1981 году. В 1983 году эмир Шарджи, султан бин Мохаммед аль-Касими посетил исламскую общину в Загреба. Он пожертвовал 2,5 миллиона долларов США на строительство мечети. Мечеть была построена в 1987 году. Описание Загребская мечеть является самой большой мечетью в Хорватии. В мечете расположена исламская высшая школа Ахмеда Смайловича и исламский культурный центр. Проект мечети был создан боснийскими архитекторами Джамалом Селичем и Мирзой Голосе. Высота минарета достигает 51 метра. Примечания Литература Nadilo, Branko (2013). "Prva gradska džamija u Hrvatskoj" (PDF). Građevinar (in Croatian). 65 (6): 591–594. Retrieved 21 November 2014. Ссылки Сайт мечети Архивная копия от 23 сентября 2018 на Wayback Machine
Загребачка џамија

Исламски центар у Загребу, познат и као Загребачка џамија средишња је џамија Мешихата Исламске заједнице у Хрватској. Опште информације Џамија се налази у пределу Трстик у Фолнеговићевом насељу, а њен комплекс чине џамије и Исламски центар који је укупне површине око 10.000 м2. Богомољу су пројектовали Сарајлије Џемал Челић и Мирза Голош, а градња је завршена 1987. године. Почела је да се гради 1981. године, а завршена је 1987. Функционалне целине у архитектонском комплексу су богомоље са минаретом, медресе, књижаре, заједничке друштвене просторије, управне зграде, делови за становање и друге. Султан бин Мухамед Ал-Касими, Емир Шарџа емирата донирао је 2,5 милиона америчких долара за изградњу џамије, а цео комплекс посетио је 1983. године. Референце Литература Nadilo, Branko (2013). . „Prva gradska džamija u Hrvatskoj” (PDF). Građevinar (на језику: хрватски). 65 (6): 591—594. Приступљено 21. 11. 2014. Žunić, Alen (2011). . „Moderna i suvremena islamska arhitektura u Hrvatskoj” (PDF). Prostor (на језику: хрватски). 19 (1(41)): 92—112. Приступљено 14. 9. 2020.
Zagrebs moské

Ej att förväxla med Meštrovićs paviljong, i folkmun kallad "moskén" (džamija). Zagrebs moské (kroatiska: Zagrebačka džamija) är en moské i Zagreb i Kroatien. Den uppfördes 1981-1987 enligt ritningar av de bosniakiska arkitekterna Džemal Čelić och Mirza Gološ. Zagrebs moské är Kroatiens största moské och dess minaret når en höjd av 51 meter. Den är belägen i stadsdelsområdet Peščenica-Žitnjak och ägs av Zagrebs islamiska samfund. I moskén bedrivs flera verksamheter. Här finns bland annat läroverket Dr. Ahmed Smajlovićs islamska gymnasium (Islamska gimnazija dr. Ahmed Smajlović) som bedriver undervisning på bosniska samt ett bibliotek. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Zagrebs moské. Referenser Fotnoter
Zagrebtower

Zagrebtower is a building in Zagreb, Croatia, located in the neighborhood of Sigečica, on the Radnička Road. It was completed in late 2006. It is an elliptical, 22-story, 79-meter (259 ft) office tower with adjacent 8-story office building which includes an underground parking garage. The complex includes a total of 26,000 m2 (280,000 sq ft) of office space. See also List of tallest buildings in Croatia Sources Nadilo, Branko (2006). "Zagrebtower na uglu Radničke ceste i Ulice grada Vukovara u Zagrebu" (PDF). Građevinar (in Croatian). 58 (3). Retrieved 17 February 2021. References External links Official website
Zagrebtower

Zagrebtower je neboder na Sigečici u zagrebačkoj četvrti Trnju. Opis Nalazi se na križanju Radničke ceste i Ulice grada Vukovara, a dovršen je krajem 2006. godine. Eliptičnom neboderu od 22 kata pridružena je osmerokatnica s uredskim prostorom i podzemnom parkirnom garažom. Čitav kompleks sadrži 26 tisuća kvadratnih metara uredskog prostora. Potpisivanjem povelje i polaganjem kamena temeljca 20. siječnja 2005. godine službeno je započela gradnja Zagrebtowera na uglu Ulice grada Vukovara i Radničke ceste. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. svibnja 2013. (Wayback Machine)
Stolp Zagreb

Stolp Zagreb je stavba v Zagrebu na Hrvaškem, ki se nahaja v okolici Sigečice, na Radnički cesti. Dokončana je bila konec leta 2006. Je eliptični, 22-nadstropni, 84-metrski (276 ft) pisarniški stolp s sosednjo 8-nadstropno poslovno stavbo, ki vključuje podzemno garažo. Kompleks vključuje skupno 26.000 m2 (280.000 kvadratnih metrov) pisarniških prostorov. Viri Nadilo, Branko (2006). »Zagrebtower na uglu Radničke ceste i Ulice grada Vukovara u Zagrebu« (PDF). Građevinar (v hrvaščini). 58 (3). Pridobljeno 17. februarja 2021.
Загребтауер

Загребтауер (енгл. Zagrebtower) је облакодер на Сигечици у загребачкој четврти Трњу. Опис Налази се на укрштењу Радничке цесте и Улице града Вуковара, а довршен је крајем 2006. године. Елиптичном небодеру од 22 спрата придружена је 8-спратна зграда с уредским простором и подземном паркирном гаражом. Читав комплекс садржи 26 000 квадратних метара уредског простора. Потписивањем повеље и полагањем камена темељца 20. јануара 2005. године званично је започела градња Загребтауер, а завршена је 2006. године. Галерија Види још Јуротауер Скај офис тауер Референце Спољашње везе Званична страница Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (27. мај 2013)
Zagrebtower

Zagrebtower är en skyskrapa i Zagreb i Kroatien. Med en höjd på 79 m hör Eurotower till en av de högre byggnaderna i huvudstaden. Byggnaden invigdes 2006 och ligger i stadsdelen Trnje. Eurotower uppfördes 2005-2006 och ägs av företaget Europolis Zagrebtower d.o.o.. Den används primärt som kontorsbyggnad. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Zagrebtower. Referenser Fotnoter
Zagrebtower

Zagrebtower — будівля в Загребі (Хорватія), розташована у місцевості Сигечиця (хорв. Sigečica), на перехресті вулиць Раднічка (Radnička) і Вуковарська, у загребському районі Трнє. Була завершена в кінці 2006-го року. Опис Це еліптична, 22-поверхова, 84-метрова офісна вежа з прилеглою 8-поверховою адміністративною будівлею, яка включає в себе підземний гараж. Загалом комплекс включає в себе 26 000 м² службового простору. Світлини Zagrebtower Посилання Офіційна іменка [Архівовано 27 травня 2013 у Wayback Machine.] Вебкамера [Архівовано 15 квітня 2012 у Wayback Machine.] Примітки
Vodní elektrárna Zeleni Vir

Vodní elektrárna Zeleni Vir je malá vodní elektrárna v malebném údolí říčky Curak poblíž chorvatské obce Skrad, v oblasti Gorski Kotar. Popis VE Zeleni Vir je vysokotlaká převáděcí elektrárna, která využívá vodní sílu potoka Curak se spádem asi 50 m. Byla postavena v roce 1921. Provozuje ji společnost Hrvatska elektroprivreda. Související články Zeleni vir Skrad Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vodní elektrárna Zeleni vir na Wikimedia Commons Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zeleni Vir Hydroelectric Power Plant na anglické Wikipedii.
Zeleni Vir Hydroelectric Power Plant

Zeleni Vir Hydroelectric Power Plant is a hydroelectric power plant located near the town of Skrad, Gorski Kotar region in Croatia. The Zeleni Vir Hydroelectric Power Plant is a high-pressure diversion plant that harnesses the water power of the Curak Brook with head of about 50 m. It was built in 1921. It is operated by Hrvatska elektroprivreda. History At 19:00 on 11 September 1942, a group of around 1000 Partisans attacked a guard stationed at the power plant consisting of 20 Domobrans of the 25th company of the 3rd Regiment of the Second Division, capturing the plant and blowing it up with explosives, leaving Brod Moravice, Delnice and Skrad without electricity. The Kupa River catchment hydroelectric power plants Ozalj Hydroelectric Power Plant Gojak Hydroelectric Power Plant Lešće Hydroelectric Power Plant Zeleni Vir Hydroelectric Power Plant Zoomba Hydroelectric Power Plant See also Skrad References Bibliography Trgo, Fabijan, ed. (1964). Zbornik dokumenata i podataka o Narodno-oslobodilačkom ratu Jugoslovenskih naroda. Vol. V, 32.
Zrinjevac Sport Hall

Zrinjevac Sport Hall (Croatian: Športska dvorana Zrinjevac) is an indoor arena in Osijek, Croatia. Besides for sports events it is also used for concerts. It has capacity of 1,160 seats and it is one of bigger sport venues in Osijek (after Gradski vrt stadium and Gradski vrt Hall). The hall was built in 1973 and opened on 26 December that year. References