NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stretto (Croazia)

Stretto (in croato Tisno, o Tijesno) è un comune della regione di Sebenico e Tenin in Croazia, posto in parte sulla terraferma e in parte sull'isola di Morter. Nome La località deve il suo nome (tijesno in croato significa "stretto") alla propria posizione geografica lungo lo stretto che separa la costa dalmata dall'isola di Morter. Società La presenza autoctona di italiani È presente una piccola comunità di italiani autoctoni che rappresentano una minoranza residuale di quelle popolazioni italofone che abitarono per secoli la penisola dell'Istria e le coste e le isole del Quarnaro e della Dalmazia, territori che appartennero alla Repubblica di Venezia. La presenza degli italiani a Stretto è drasticamente diminuita in seguito agli esodi che hanno seguito la prima e la seconda guerra mondiale. Secondo lo storico Giotto Dainelli, nel borgo dalmata e nei paesi dell'isola di Mortero era presente fino alla fine del XIX secolo una minoranza italiana. Intorno al 1850 i registri parrocchiali, riportavano nella frazione Bettina, oltre a numerose famiglie con cognomi croati, anche cognomi italiani come Sladin, Giadresin, Magazin, Battin e Nenoda, mentre a Stretto vi erano, tra le altre, famiglie con cognomi italiani come Spadina, Mattesin, Olivari, Cervellin, Rajmondi e Orada. Oggi nel comune di Stretto, secondo il censimento croato del 2011, è presente una piccola comunità di italiani, pari allo 0,16% della popolazione complessiva. Lingue e dialetti Località Il comune di Stretto è suddiviso in 6 frazioni, di seguito elencati. Tra parentesi il nome in lingua italiana, spesso desueto. Betina (Bettina) Dazlina (Daslina o Valle dei Veranzio) Dubrava kod Tisna (Dubrava di Stretto o San Giovanni di Sebenico) Jezera (Gessera o Geserà) Prosika (Prossica o Porto Fengo) Tisno (Stretto), sede comunale Note Bibliografia Alberto Rizzi, Guida della Dalmazia, vol. II, 2010, Trieste, ed. Italo Svevo, ISBN 978-886-268-060-8. Dario Alberi, Dalmazia. Storia, arte, cultura, 2008, Trebaseleghe (PD), Lint Editoriale, ISBN 978-888-190-244-6. Voci correlate Dalmazia Regione di Sebenico e Tenin Toponimi italiani della Dalmazia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stretto Collegamenti esterni (HR) Sito ufficiale, su tisno.hr.
Comuna Tisno, Šibenik-Knin

Tisno este o comună în cantonul Šibenik-Knin, Croația, având o populație de 3.094 de locuitori (2011). Demografie Conform recensământului din 2011, comuna Tisno avea 3.094 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (96,67%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,16% din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (93,67%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (2,23%). Pentru 1,26% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională. Personalități născute aici Vjekoslav Kaleb (1905 - 1996), scriitor. Note
Тисно

Тисно (хорв. Tisno) — община и прибрежный населённый пункт в Хорватии, расположенный в Шибеникско-Книнской жупании. Этимология Название общины происходит от хорватского икавского слова tisno, обозначающего пролив и таким образом описывающего его расположение в узком проливе, отделяющем остров Муртер от материка. Территория общины охватывает как несколько других деревень на острове, так и несколько близлежащих селений на материковой части. Население По переписи 2011 года население общины Тисно составляет 3094 жителей, распределённых по следующим поселениям: Бетина — 697 человек Дазлина — 45 Дубрава-код-Тисна — 179 Езера — 886 Тисно — 1287 По состоянию на 2011 год 96,67 % населения составляют этнические хорваты. История Тисно впервые упоминается в 1474 году во время войн с османами и венецианцами, когда многочисленные беженцы прибывали в Тисно, спасаясь от врагов. В Тисно есть мемориал, посвященный нескольким сотням хорватских гражданских лиц, убитых и сброшенных в местную яму после Второй мировой войны югославскими коммунистическими властями. В переписи 1981 года община фигурирует как Тиесно (хорв. Tijesno). Достопримечательности Множество исторических памятников свидетельствуют о заселении территории общины с древних времён. Остатки римской виллы в Ивине датируются I веком нашей эры. В 2012 году этот археологический объект был объявлен культурным достоянием Хорватии и получил статус охраняемого памятника культуры.. Приходская церковь Святого Духа, известная с 1548 года, была реконструирована в барочном стиле в 1640 году и расширена в 1840 году. Церковная башня была построена в 1684 году с помощью местных архитекторов. Церковь Пресвятой Богородицы Караваджо — это вотивная церковь итальянской семьи Джелпис, возведённая в начале XVIII века. Каждый год 26 мая множество паломников приезжают сюда со всего мира. Культура В близлежащем к Тисно районе, известном как Сад, ежегодно проводится ряд фестивалей электронной музыки — таких как Love International, Electric Elephant, Stopmakingsense, Defected In The House Croatia, Soundwave и Dekmantel Selectors — с участием множества известных хаус- и техно-диджеев. Примечания Ссылки Официальный сайт общины Тисно
Tisno

Tisno je manjše mesto (okoli 1200 prebivalcev) in pristanišče severozahodno od Šibenika na Hrvaškem, ki je središče občine Tisno (2908 prebivalcev leta 2021) Šibeniško-kninske županije. Tisno, ki se je prej imenovalo Tijesno, leži ob Murterskem kanalu, ki je tu globok le 1,7 metra. En del naselja je na celinski obali na polotoku imenovanem Tišnjanski pol(u)otok, drugi del pa na jugovzhodni obali otoka Murter. Oba dela povezuje 38 m dolg premični most, ki je dvakrat dnevno odprt za pomorski promet. Ko je most zaprt je možena plovba le tistim plovilom, ki ne presežejo maksimalne višine 1,5 m. Tisno, v katerem stalno živi 1377, v občini pa 3229 prebivalcev (popis 2001), je slikovit kraj s številnimi manjšimi gosto poraščenimi zalivčki in lepimi peščenimi plažami, ter urejeno obalo. Prijetno mediteransko podnebje s povprečnima, januarsko temperaturo 6,9ºC in julijsko temperaturo 24,8 °C daje kraju tudi pomemben turistični pomen. Zgodovina Mestece je bilo zgrajeno v začetku 15. stoletja. V starih listinah se prvič omenja 1474. Župnijska cerkev je bila postavljena 1548 in 1640 prezidana v baročnem slogu in 1840 ponovno povečana. Zvonik so k prvotni cerkvi prizidali v letih 1680 do 1684. V zaselku Ivinj-e, 4 km vzhodno od Tisna stoji srednjeveška cerkvica sv. Martina. V bližini Jazin, tam kjer je danes avtokamp so ostanki ruševin srednjeveškega obrambnega stolpa, porušenega leta 1647. Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Zunanje povezave Tisno-uradna stran Tisno Arhivirano 2008-05-02 na Wayback Machine.
Тисно

Тисно (раније Тијесно) је место и средиште истоимене општине у саставу Шибенско-книнске жупаније, у северној Далмацији, Република Хрватска. Географија Смештено је делом на Тишњанском полуострву, а делом на острву Муртеру. Теснац (по којем је Тисно и добило име) између острва и копна широк је само 38 метара, а преко теснаца је 1832. изграђен (данас покретан) мост. Новији део Тисног изграђен је на копненом пределу Гомилица. Тисно се налази у непосредној близини главних далматинских градова Шибеника (28 km,) Задра (56 km) и Сплита (100 km) с којима је повезан главним магистралним путем. Историја Насеље се до територијалне реорганизације у Хрватској налазило у некадашњој великој општини Шибеник. Култура Многи историјски налази доказ су насељавања овог подручја још у римско доба. Римска вила у Ивињу датира из 1. столећа наше ере. Становништво Тишњани су, поред Бетињана, једино домицилно становништво на острву Муртеру. Према попису становништва из 2011. године, Тисно је имало 1.287 становника. Попис 2011. На попису становништва 2011. године, општина Тисно је имала 3.094 становника, следећег националног састава: Попис 1991. На попису становништва 1991. године, насељено место Тисно је имало 1.431 становника, следећег националног састава: Привреда Становништво се углавном бави бави пољопривредом, али без већег профита. Главна делатност је туризам, који општини доноси највеће приходе. У заливу Макирина налази се природно купалиште са лековитим блатом. У насељу Бетина развијена је и бродоградња (са историјом дугом већ 260 година). Ту су створени и данас познати типови чамаца: гајета, леут, коћа... На Муртеру се становништво, између осталог, бави виноградарством, маслинарством, риболовом и вађењем песка и камења. Занимљивости Један од претплатника на књигу Вука Стефановића Караџића Срби сви и свуда (1849) био је и жупник из Тисног, поп Јосип Рајмондић (стр. 134.). Галерија Референце Литература Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9. Спољашње везе Викимапија: Тисно
Tisno

Tisno är en ort i Kroatien. Den ligger i staden Grad Šibenik och länet Šibenik-Knins län, i den södra delen av landet, 220 km söder om huvudstaden Zagreb. Tisno ligger 56 meter över havet och antalet invånare är 1 384. Terrängen runt Tisno är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Havet är nära Tisno åt sydväst. Närmaste större samhälle är Vodice, 12,2 km öster om Tisno. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tisno.
Тисно

Тисно (хорв. Tisno) — населений пункт і громада в Шибеницько-Книнській жупанії Хорватії. Населення Населення громади за даними перепису 2011 року становило 3 094 осіб. Населення самого поселення становило 1 287 осіб. Динаміка чисельності населення громади: Динаміка чисельності населення центру громади: Населені пункти Крім поселення Тисно, до громади також входять: Бетина Дазлина Дубрава-код-Тисна Єзера Клімат Середня річна температура становить 15,44 °C, середня максимальна – 27,31 °C, а середня мінімальна – 4,26 °C. Середня річна кількість опадів – 735 мм. Примітки
Baretica

Baretica je otočić u Korčulanskom otočju, oko 400 metara južno od franjevačkog samostana na Badiji. Prekriven je alepskim borom. Okruglog je oblika, oko 50 metara u promjeru. Površina otoka je 2259 m2, a visina manja od 1 metra. Izvori Vanjske poveznice
Baretica

Baretica je majhen nenaseljen otok v Jadranskem morju v Korčulskem otočju. Leži med otokoma Badija in Planjak, približno 500 metrov vzhodno od Korčule. Pripada Hrvaški. Je okrogle oblike s premerom približno 50 metrov. Iz morja se dviga manj kot 1 meter in je poraščen z borovci. Glej tudi Seznam hrvaških otokov
Stadion Krimeja

Stadion Krimeja is a football stadium in the Croatian city of Rijeka. It is named after the Krimeja neighbourhood where it is located. The stadium has served as the home ground for HNK Orijent since 1923. The capacity of the stadium is 3,000 spectators. References External links https://nk-orijent.com/stadion-krimeja/ Stadion Krimeja] at HNK Orijent 1919 official website (in Croatian) Stadion Krimeja at RijekaSport.hr (in Croatian)
Stadion Krimeja

Stadion Krimeja je nogometni stadion u hrvatskom gradu Rijeci. Ime je dobio po naselju Krimeja u kojem se nalazi. Stadion služi kao domaći teren HNK Orijent od 1923. godine Kapacitet stadiona je 3500 mjesta. Stadion ima 2500 sjedećih i 1000 stajaćih mjesta Nogometno igralište Krimeja nalazi se na Krimeji i izgrađeno je 1923. godine. Površina objekta iznosi 12.475 m², a površina pratećih prostorija iznosi 579 m². Povremeno se koristi za koncerte i turnire. Sa središtem grada povezan je autobusnim linijama br. 2, 7 i 7a, a s Trsatom i Pećinama linijom 1B. Izvori
Stadio Crimea

Lo stadio Crimea (in croato: Stadion Krimeja) è un impianto sportivo della città croata di Fiume situato nel quartiere orientale di Sussak, all’epoca un comune jugoslavo. Ospita le partite interne dell'Orijent ed ha una capienza di 3.000 spettatori. Il nome "Crimea" è la versione italiana di Krimeja, il quartiere di Sussak dove sorge l'impianto. Non c'è nessun collegamento con la penisola sul Mar Nero, che in croato viene chiamata "Krim". Storia Lo stadio fu inaugurato il 20 maggio 1923 con un'amichevole tra l'Orijent ed HAŠK Zagabria. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stadio Krimeja Collegamenti esterni HNK Orijent Rijeka, su transfermarkt.it. Stadi in Croazia (pag. 76 e 77), su issuu.com.
Krimejastadion

Krimejastadion (kroatiska: Stadion Krimeja) eller Krimejas fotbollsplan (Nogometno igralište Krimeja) är en fotbollsanläggning i Rijeka i Kroatien. Den invigdes år 1923 och är hemmaarena för fotbollslaget HNK Orijent 1919. Fotbollsstadion är uppkallad efter stadsdelen Krimeja och används huvudsakligen för fotbollsaktiviteter men emellanåt även för konserter och turneringar. Historik Krimejasstadion invigdes den 20 maj 1923 i Sušak i Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike (från år 1929 kallat Jugoslavien). Sušak utgör sedan Rijekas administrativa förening år 1947 en stadsdel. Vid stadions uppförande var Sušak i administrativ bemärkelse dock en egen stad separerad av floden Rječina från vad som idag är Rijekas västra delar men då utgjorde Fristaten Fiume. Sušaks hemmalag i fotboll, nuvarande HNK Orijent 1919, saknade vid grundandet år 1919 en lämplig och permanent anläggning för träning och matcher. Fotbollslaget spelade och tränade initialt på Sušaks gymnasietorg, på Kantridastadion, på Martinšćica eller vid en plats på motsats sida av dagens fotbollsstadion. År 1920 intresserade sig bagaren Ivan Maračić för landområdet som fotbollsplanen idag ligger på. Marken upptogs då av odlingar och trädgårdar. En sammanslutning av 74 aktionärer beslutade sig för att köpa landområdet och med hjälp av klubbmedlemmar och frivilliga entusiaster utformades därefter en fotbollsplan. Den invigdes den 20 maj 1923 med en fotbollsmatch mellan dåvarande NK Orijent 1919 och fotbollslaget HAŠK (Kroatiska akademiska sportklubben) som då var regerande jugoslaviska mästare. NK Orijent 1919 förlorade matchen med minimala 0:1. Beskrivning Krimejastadions byggnadsyta uppgår till 12 475 kvadratmeter. Därtill upptar tillhörande byggnader 579 kvadratmeter. Fotbollsstadions kapacitet uppgår till 3 500 platser (2 000 sittplatser och 1 500 ståplatser). Anläggningen utgörs av den centrala fotbollsplanen, omklädningsrum, kontors- och klubbyggnaden. En restaurang ingår också i komplexet. Krimejastadion ligger på gatuadressen Kumičićeva bb och nås med Autotrolejs busslinjer 2, 7 och 7A från centrum eller linje 1B från Trsat och Pećine. Referenser
Крімея (стадіон)

Стадіон «Крімея» (хорв. Krimeja) — футбольний стадіон у місті Рієка, Хорватія, домашня арена Орієнт 1919. Історія Стадіон побудований у 1923 році. Загальна площа спортивної арени 12 475 м². Споруда використовується для проведення спортивних заходів, зокрема футбольних матчів, а також для концертів. Стадіон вміщує 3,500 глядачів. Примітки Посилання Стадіон Крімея [Архівовано 19 липня 2021 у Wayback Machine.] (хор.) Стадіон Крімея [Архівовано 11 серпня 2020 у Wayback Machine.] (хор.)
Stadion Žuknica

Het Stadion Žuknica is een multifunctioneel stadion in Kostrena, een plaats in Kroatië. In het stadion is plaats voor een ongeveer 3.000 toeschouwers. Het stadion werd geopend in 1995. Het werd gerenoveerd in 1993. Het stadion wordt vooral gebruikt voor voetbalwedstrijden, de voetbalclub NK Pomorac Kostrena maakt gebruik van dit stadion. In 2017 vonden er wedstrijden plaats op het Europees kampioenschap voetbal mannen onder 17 van 2017. Er waren zes groepswedstrijden.
Stadion Žuknica

Stadion Žuknica – stadion piłkarski w Kostrenie, w Chorwacji. Obiekt może pomieścić 3000 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu NK Pomorac Kostrena. Stadion był jedną z aren Mistrzostw Europy U-17 2017. Przypisy
Trstenik (Split)

Trstenik je jedan od kotareva i gradskih četvrti u gradu Splitu. Smješten je na jugoistočnom dijelu grada a omeđen je sa sjevera Poljičkom cestom, s istoka Velebitskom ulicom a sa zapada ulicom Bruna Bušića, zatim Zajčevom ulicom i zapadnom ogradom autokampa. Ime je dobio po istoimenom potoku i uvali u koju se potok ulijeva. U ovom kvartu se nalaze hotel Radisson blu (nekadašnji hotel Split) i bolnica Križine, kao i novoizgrađena zgrada Medicinskog fakulteta. Povijest četvrti i kotara Predjel Trstenika zvao se u srednjem vijeku Calamet, o čemu svjedoči darovnica braće Petra i Pavla iz 1096. godine samostanu sv. Petra u Selu kojom dotičnom samostanu daruju jedan vinograd in Calamito. U oporuci svećenika Crnote iz 1144. godine nalazi se potvrda da se Calamet nazivao "Trstenik" (Tirstenic) na hrvatskom jeziku. Današnje ime je hrvatskog podrijetla i nastalo je po trstikama koje i danas rastu uz potok, a nastalo je od latinske varijante imena koje također označava istu biljku. Godine 1576. zabilježen je hrvatski oblik imena Tarstenich i Terstenich u popisu kaptolskih imanja. Četvrt se spominje u obliku Trastenicum 1603. godine što je također zapisano u popisu imanja splitskog kaptola. Trstenik je u 19. st. nosio ime "Fontana". Javne ustanove Na području četvrti i kotara Trstenika nalazi se više javnih ustanova. Osnovna škola "Trstenik" osnovana je 1947. godine pod nazivom Osnovna mješovita škola "Naroda Lučca" s lokacijom na Poljičkoj cesti b.b. Osnivač škole je prosvjetni odjel Gradskog narodnog odbora Split. Nazive je mijenjala više puta tijekom 1950-ih. Od 1974. godine škola je nosila naziv "Vinko Paić-Ožić", koji je 1992. godine promijenjen u današnji Osnovna škola Trstenik. Bivša Vojna bolnica Križine nalazi se također na teritoriju kotara i danas čini jedinstvenu cjelinu s bolnicom na Firulama pod nazivom KBC Split. Odsjek Gradske knjižnice Marko Marulić nalazi se u Papandopulovoj ulici. Crkvena župa sv. Ivana Krstitelja je osnovana 1991. godine te je njome isprva upravljao župnik s Mertojaka. Današnja crkva sv. Ivana Krstitelja izgrađena je i blagoslovljena 1998. godine, ali su i kasnije bili nastavljeni radovi na njenom uređenju te je bila posvećena 2004. godine. Medicinski fakultet (MEFST) je osnovan 1997. godine kao samostalni fakultet u okviru Sveučilišta u Splitu, iako se studijski program medicine odvija od 1974. godine. Zgrada fakulteta nalazi se u neposrednoj blizini bolnice Križine. Nekadašnji Hotel Split otvoren je 2010. godine kao Radisson Blu Resort nakon rušenja, adaptacije i preuređenja zgrada prvobitnog hotelskog kompleksa. Bilješke Literatura Lasić, Josip, Splitska hodonimija, Grad – četvrt – ulica, Hrvatska sveučilišna naklada, Split, Zagreb, 2023. ISBN 978-953-169-523-7 Novak, Grga, Povijest Splita, knjiga prva, Škuna, Split, 2005. ISBN 953-97861-7-7 Vanjske poveznice Gradski kotar Trstenik Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. svibnja 2014. (Wayback Machine) (hrv.) Ana Kodrić-Ivelić - Toponimi romanskoga porijekla na splitskom poluotoku (hrv.)
Trstenik (Split)

Trstenik – dzielnica Splitu, drugiego co do wielkości miasta Chorwacji. Zlokalizowana jest w południowej części miasta, ma 7 016 mieszkańców i 0,67 km² powierzchni. Obszar dzielnicy Trstenik ograniczają: od północy – ulica Poljička cesta, od wschodu – ulica Velebitska, od południa – Morze Adriatyckie, od zachodu – ulice Brune Bušicia, Ivana plemenitog Zajca, Put Trstenika. Dzielnice sąsiadujące z Trstenikiem: od północy – Split 3, od wschodu – Mertojak, od zachodu – Bačvice. Bibliografia GIS miasta Split Portal miasta Split – spis dzielnic
Spinut

Spinut (koristi se i zastarjeli naziv „Špinut”) je kvart u Splitu, a ujedno i jedan od kotareva grada Splita. Na području Spinuta živi 7 i pol tisuća stanovnika. Dobio je ime po „spini” ili drači. Kotar se nalazi na sjeverozapadnom dijelu grada. Sa zapada je omeđen brdom Marjan, a sa sjeverozapada mu se pruža Kaštelanski zaljev, s brojnim lučicama, sportskim objektima i klubovima. Omeđen je gradskim kotarevima Lovret, Grad i Varoš. Marjanskim tunelom vezan je s gradskim kotarom Meje. Područje Gradski kotar „Spinut” omeđen je: sa sjevera: morskom obalom od zapadnog kraja ograde „Brodosplita” do Uvale Bene i dalje do šumskog puta koji je udaljen 2000 m od Spinutskih vrata; s istoka: Zrinsko-Frankopanskom ulicom od spajanja s Matoševom do ograde koja dijeli „Loru” i „Brodosplit” te dalje tom ogradom do mora; s juga: Matoševom ulicom od spajanja sa Zrinsko-Frankopanskom ulicom do Nazorovog prilaza, zatim Nazorovim prilazom do Mandalinskog puta. Mandalinskim putem do Šetališta Marina Tartaglie. Tim Šetalištem do Uvale Bene te šumskim putem do mora; sa zapada: šumskim putem udaljenim 2000 m od Spinutskih vrata koji od morske obale vodi do Šetališta Marina Tartaglie. Sastavni dio gradskog kotara Spinut su Lora, Poljud i Bene. Etimologija Ovaj predio Splita dobio je naziv po spini (drača), a to ime potječe vjerojatno još iz ranoga srednjega vijeka. Prvi put spominje se 1096. godine kao „a Spinuti agrum”, a dijelovi zemljišta samostana sv. Benedikta u Splitu locirani su na području „in Spinuti” u 12. stoljeću. To ime nalazimo i u gradskim kupoprodajnim ugovorima u 14. stoljeću i nadalje. Javne ustanove Na predjelu gradskog kotara Spinut nalaze se brojna športska društva. Poznati su športski klubovi VK Mornar, veslački klub Gusar, Jedriličarski klub Spinut, nogometni klub Dalmatinac, Ronilački klub Špinut koji djeluju u ovom dijelu grada. Osim toga, jer predio Poljud smješten sjeverno od Spinuta, pripada gradskom kotaru Spinut, unutar njegovih granica nalaze se i nogometni stadion na Poljudu, dom nogometnog kluba Hajduk Split, kao i gradski bazeni. Osim toga, i Lora, glavna luka Hrvatske ratne mornarice smještena je također unutar ovoga gradskoga kotara. Unutar gradske četvrti Spinut smješten je velik broj škola i fakulteta, te je svakako uz Split 3 učeničko i studentsko središte Splita. Jedini je gradski kotar Grada Splita na čijem području djeluju dvije osnovne škole: OŠ Spinut i OŠ Marjan. Spomenici i znamenitosti crkva Gospe od Spinuta iz 11. stoljeća koja pripada skupini tkz. marjanskih crkvica arheološko nalazište - antička luka Arheološko nalazište Lora, u Lori Izvori Literatura Novak, Grga: Povijest Splita, knjiga prva, Škuna, Split, 2005. ISBN 953-97861-7-7 Vanjske poveznice Grad Split - Gradski kotarevi (hrv.) Karta Spinuta (hrv.) Gradski kotar Spinut osnovne informacije Projekt Mapire: Spinuti -> Spinut
Špinut

Špinut – dzielnica Splitu, drugiego co do wielkości miasta Chorwacji. Zlokalizowana w północno-zachodniej części miasta, ma 8 788 mieszkańców i 1,21 km² powierzchni. Znajduje się tu stadion Poljud, na którym rozgrywa mecze Hajduk Split. Na terenie dzielnicy znajduje się kilka przystani jachtowych (sportska lučica): Spinut, Split, Marjan, Mornar, Poljud. Obszar dzielnicy Špinut ograniczają: od północnego zachodu – Morze Adriatyckie, od wschodu – ulica Zrinsko-Frankopanska, od południa – ulice Antuna Gustava Matoša, Nazorov prilaz, put sv. Mande, šetalište M. Tartaglie. Špinut sąsiaduje z dzielnicami: Lovret – od wschodu, Varoš – od południa. Przypisy Bibliografia GIS miasta Split Portal miasta Split – spis dzielnic
Klinča Sela

Klinča Sela je vesnice a správní středisko stejnojmenné opčiny v Chorvatsku v Záhřebské župě. Nachází se asi 6 km severovýchodně od Jastrebarska a asi 26 km jihozápadně od centra Záhřebu. V roce 2011 žilo v Klinči Sele 1 726 obyvatel, v celé opčině pak 5 231 obyvatel. Součástí opčiny je celkem 14 vesnic, z nichž největší je středisko opčiny, Klinča Sela. Dalšími většími vesnicemi jsou Donja Zdenčina, Kupinec a Repišće. Beter – 207 obyvatel Donja Purgarija – 123 obyvatel Donja Zdenčina – 1 009 obyvatel Goli Vrh – 278 obyvatel Gonjeva – 49 obyvatel Gornja Purgarija – 82 obyvatel Gornja Zdenčina – 161 obyvatel Klinča Sela – 1 726 obyvatel Kozlikovo – 127 obyvatel Kupinec – 881 obyvatel Novo Selo Okićko – 110 obyvatel Poljanica Okićka – 4 obyvatelé Repišće – 359 obyvatel Tržić – 115 obyvatel Blízko opčiny prochází dálnice A1 a nachází se zde křižovatka silnic D1;D3 a D543. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Klinča Sela na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Klinča Sela na Wikimedia Commons
Klinča Sela

Klinča Sela is a municipality in Zagreb County, Croatia. In the 2011 census, there were a total of 5,231 inhabitants, in the following settlements: Beter, population 207 Donja Purgarija, population 123 Donja Zdenčina, population 1,009 Goli Vrh, population 278 Gonjeva, population 49 Gornja Purgarija, population 82 Gornja Zdenčina, population 161 Klinča Sela, population 1,726 Kozlikovo, population 127 Kupinec, population 881 Novo Selo Okićko, population 110 Poljanica Okićka, population 4 Repišće, population 359 Tržić, population 115 References