NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Force Publique

Force Publique bylo četnictvo a žoldnéřské koloniální vojsko udržující pořádek ve Svobodném státě Kongo a později v Belgickém Kongu. Tyto jednotky o síle přibližně 20 000 mužů působily v letech 1886 až 1960. Po zisku samostatnosti Konga v roce 1960 byly přetvořeny v konžskou národní armádu. Force Publique se zapojily do bojů první i druhé světové války a prosluly značnou krutostí. Galerie Odkazy Literatura SEBAG MONTEFIORE, Simon; BEW, John; FRAMPTON, Martyn. Netvoři : příběhy nejďábelštějších žen a mužů historie. Praha: Fortuna Libri, 2009. 320 s. ISBN 978-80-7321-468-5. ZÁHOŘÍK, Jan. Dějiny Rwandy a Burundi. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2012. 246 s. ISBN 978-80-7422-175-0. HOMOLA, Bořek. Žoldnéřské války. Třebíč: Akcent, 2012. 117 s. ISBN 978-80-7268-907-1. Kapitola Prchání přes jezero, s. 27–49. Související články Belgické kolonie Dělení Afriky Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Force Publique na Wikimedia Commons
Force Publique

Force Publique (z fr. Siły Publiczne, niderl. Openbare Weermacht) – siły i środki wydzielone przez Wolne Państwo Kongo, a następnie Kongo Belgijskie do zabezpieczenia jego interesów, prowadzenia walki z zagrożeniem zewnętrznym oraz brutalnych, wewnętrznych pacyfikacji. Początkowo składały się one z czarnoskórych, askaryjskich żołnierzy dowodzonych przez kadrę oficerską złożoną z białych Europejczyków. W latach 1885–1908 służyło tak łącznie 648 Belgów, 112 Włochów, 53 Duńczyków, 47 Szwedów, 26 Norwegów i mniejsza ilość oficerów z innych krajów, takich jak Wielka Brytania i Stany Zjednoczone. Z czasem zostali oni zastąpieni przez nowopowstałą, czarnoskórą kadrę oficerską. Siły te brały udział w wojnie z afrykańskimi i arabskimi handlarzami niewolników pod przywództwem Tippu Tipa w trakcie wojny kongijsko-arabskiej (1892–1894) i walczyły na afrykańskich frontach pierwszej i drugiej wojny światowej. Zostały przekształcone do Kongijskiej Armii Narodowej po uzyskaniu niepodległości przez DRK w 1960 roku. Przypisy
Université officielle de Mbujimayi

L'université officielle de Mbujimayi (UOM) est une université publique de la République démocratique du Congo, située à Mbujimayi dans la province du Kasaï Oriental. C'est l'une des plus grandes universités de la République démocratique du Congo. Son campus principal est situé plus précisément dans la commune Diulu, à environ deux kilomètres du quartier Miba, au centre de la ville de Mbujimayi, du côté nord. En plus du campus de Diulu, elle possède un campus dans la commune de Kanshi, également dans la ville de Mbujimayi. Histoire La création d'un établissement d'enseignement supérieur à Mbujimayi est liée à l'un des événements historiques les plus dramatiques de l'histoire de la République démocratique du Congo: la seconde vague de nettoyage ethnique de la population baluba du Kasaï. Incité dès 1990 par Jean Nguza Karl-I-Bond et Gabriel Kyungu wa Kumwanza, cet acte criminel est devenu systématique à partir d'août 1992 et s'est poursuivi jusqu'en 1994. L'université était une tentative du gouvernement de Mobutu Sese Seko d'apporter une réponse institutionnelle et sociale aux populations touchées, afin d'apaiser la révolte populaire baluba en réaction à ce crime, et de doter la région du Kasaï d'une université publique axée sur la recherche scientifique et l'éducation des jeunes. Le Centre universitaire de Mbujimayi/Université Publique a ouvert ses portes durant l'année universitaire 1993. Sans campus propre, les étudiants menaient une vie nomade, se déplaçant d'un bâtiment à l'autre pour étudier. Le siège administratif de la Communauté presbytérienne du Congo à Mbujimayi, situé avenue Inga, a longtemps servi de centre d'enseignement. À partir de 1999, un plan d'expansion nationale des établissements d'enseignement supérieur a été lancé, s'appuyant sur les trois universités congolaises traditionnelles: l'Université de Lubumbashi, l'Université de Kinshasa et l'Université de Kisangani. C'est dans ce contexte que le Centre universitaire de Mbujimayi est devenu une extension de l'Université de Lubumbashi. En 2005, le professeur Kabongo Makanda et son comité administratif ont réussi à obtenir une autonomie complète pour le Centre universitaire de Mbujimayi/Extension de l'Université de Lubumbashi. Le Centre universitaire est officiellement devenu l'Université de Mbujimayi (UOM), avec le professeur Kabongo Makanda comme premier recteur. En juillet 2025, le président congolais Félix Tshisekedi a fait l'annonce officielle en posant la première pierre du nouveau campus universitaire. Références Portail des universités République démocratique du Congo
Universidade Oficial de Buchimaie

A Universidade Oficial de Buchimaie (UOM; em francês: Université officielle de Mbujimayi) é uma universidade pública da República Democrática do Congo, localizada em Buchimaie na província de Cassai Oriental. É uma das maiores universidades quinxassa-congolesas. Seu campus principal está localizado mais precisamente na comuna de Diulu, distando cerca de dois quilômetros do bairro de Miba, no centro da cidade de Buchimaie, no lado norte. Além do campus de Diulu, possui um campus na comuna de Kanshi, também na cidade de Buchimaie. Histórico A criação de uma instituição de ensino superior em Buchimaie está ligada à um dos fatos históricos mais dramáticos da história quinxassa-congolesa: a segunda onda de limpeza étnica da população luba de Cassai. Incitado a partir de 1990 por Karl-i-Bond e Gabriel Kyungu wa Kumwanza, este ato criminoso tornou-se sistemático a partir de agosto de 1992 e continuou até 1994. A universidade foi uma tentativa do governo Mobutu Sese Seko de dar uma resposta institucional e social às populações afetadas, como forma de aplacar a revolta popular luba em resposta ao crime, e fornecer à região de Cassai uma instituição universitária estatal voltada para pesquisa científica e educação da juventude. O Centro Universitário de Buchimaie/Universidade Estatal abriu suas portas durante o ano letivo de 1993. Sem campus próprio, os estudantes viviam em regime nômada, migrando de um edifício para outro para estudar. A sede administrativa da Comunidade Presbiteriana do Congo em Buchimaie, localizada na Avenida Inga, serviu por muito tempo como local de referência para a ministração das aulas. A partir de 1999, foi lançado um plano para a expansão nacional das instituições de ensino superior, com base nas três universidades tradicionais quinxassa-congolesas — Universidade de Lubumbashi, Universidade de Quinxassa e Universidade de Quissangane. Foi nesse contexto que o Centro Universitário de Buchimaie se tornou uma extensão da Universidade de Lubumbashi. Em 2005, o Professor Kabongo Makanda e sua comissão administrativa conseguiram obter plena autonomia para o Centro Universitário de Buchimaie/Extensão da Universidade de Lubumbashi. O Centro Universitário tornou-se oficialmente a Universidade de Buchimaie (UOM), tendo o Professor Kabongo Makanda como seu primeiro reitor. Referências
Ambasciata d'Italia a Kinshasa

L'ambasciata d'Italia a Kinshasa è la missione diplomatica della Repubblica Italiana nella Repubblica Democratica del Congo. La sede è a Kinshasa, al numero 8 di Avenue de la Mongala, nella zona di Gombe. Altre sedi diplomatiche d'Italia nella Repubblica Democratica del Congo Esiste inoltre una rete consolare italiana, dipendente dalla Cancelleria consolare dell'ambasciata: Note Voci correlate Relazioni internazionali dell'Italia Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ambkinshasa.esteri.it.
Lisala Airport

Lisala Airport (IATA: LIQ, ICAO: FZGA) is an airport serving the Congo River city of Lisala, the capital of Mongala Province of the Democratic Republic of the Congo. The runway is on the northwestern side of the city. Facilities The airport is at an elevation of 1,509 feet (460 m) above mean sea level. It has one runway designated 05/23 with a gravel surface measuring 2,195 by 50 metres (7,201 ft × 164 ft). The Lisala non-directional beacon (Ident: LIS) is located 0.4 nautical miles (0.7 km) south-southeast of the airport. Airlines and destinations References External links Accident history for Lisala Airport at Aviation Safety Network FallingRain - Lisala Airport
Aéroport de Lisala

L'aéroport de Lisala (code IATA : LIQ • code OACI : FZGA) est un aéroport de la ville de Lisala chef lieu de la province de Mongala en République démocratique du Congo. La piste de l'aéroport de Lisala est situé au Nord-ouest de ville, et l'aéroport est situé de 19 kilomètres du centre ville Histoire Situation Compagnies et destinations Notes et références Portail de l’aéronautique République démocratique du Congo
Aeroportul Lisala

Aeroportul Lisala (IATA: LIQ, ICAO: FZGA) este un aeroport din Lisala, Provincia Mongala, Provincia Équateur, Republica Democratică Congo. Situat la o altitudine de 460 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista are orientarea 23/5. Terminale Note Vezi și
Лисала (аэропорт)

Международный аэропорт Лисала (фр. Aéroport de Lisala) (ИАТА: LIQ, ИКАО: FZGA) — небольшой аэропорт, расположенный в 19 км к северо-западу от одноименного города Лисала, провинция Монгала, на севере Демократической Республики Конго. Самая высокая точка в этом районе имеет высоту 472 метра и находится в 1,0 км к северо-западу от аэропорта Лисала. Ненаправленный маяк Лисала (идентификатор: LIS) расположен в 0,4 морских мили (0,7 км) к юго-юго-востоку от аэропорта. Авиакомпании и направления Ссылки Информация об аэропорте для FZGA Информация об аэропорте для LIQ См. также Н’джили (аэропорт) Список аэропортов Демократической Республики Конго Примечания
Lisala flygplats

Lisala flygplats är en flygplats vid staden Lisala i Kongo-Kinshasa. Den ligger i provinsen Mongala, i den norra delen av landet, 1 000 km nordost om huvudstaden Kinshasa. Lisala flygplats ligger 460 meter över havet. IATA-koden är LIQ och ICAO-koden FZGA. Lisala flygplats hade 304 starter och landningar, samtliga inrikes, med totalt 3 055 passagerare, 33 ton inkommande frakt och 14 ton utgående frakt 2015. Källor
Piana–Mwanga Hydroelectric Power Station

Piana–Mwanga Hydroelectric Power Station, also Mpiana–Mwanga Hydroelectric Power Station, is a 54 megawatts (72,000 hp) hydroelectric power station in the Democratic Republic of the Congo. The power plant was originally commissioned in 1933 to service a nearby tin mine. The tin mine was mothballed in 1982 and so was the power station. In 2020, the mining conglomerate AVZ Minerals Limited, reached an agreement to rehabilitate the power station to power its mining operations in Manono Territory, including the Manono–Kitotolo Mine, one of the largest lithium mines in the DRC, whose reserves are estimated at 120,000,000 tonnes (132,277,357 tons) of ore. Location The power station is located across the Luvua River (a tributary of the Congo River), in the town of Piana Mwanga, in Manono Territory, in the Tanganyika Province of DR Congo. This location is approximately 81.5 kilometres (51 mi), by road, southeast of the town of Manono, the territorial capital. Piana Mwanga is located about 394 kilometres (245 mi), by road, southwest of the city of Kalemie, the capital of Tanganyika Province. The geographical coordinates of Piana–Mwanga Hydroelectric Power Station are 07°38'55.0"S, 28°05'36.0"E (Latitude:-7.648611; Longitude:28.093333). Overview AVZ Minerals Limited, based in Australia is in the process of developing the lithium and tin Manono–Kitotolo Mine, in the town of Manono, DRC. As part of the infrastructure to develop that development, AVZ, through its subsidiary AVZ Power Limited has agreed with the Congolese authorities to explore the possibility of acquiring the abandoned Piana-Mwanga HPP, rehabilitating it and using the 54 megawatts generated there to support its mining activities in Manono Territory. A feasibility study has been authorized, the outcome of which, will inform those decisions. Other considerations When the refurbishment starts, AVZ Power Limited hopes to start with two turbines with capacity of 9 megawatts each, for a total of 18 megawatts. Later, all six turbines will be replaced, for a total of 54 megawatts of output. The transmission grid and distribution network within the town of Manono and in Manono Territory will also require refurbishment. See also List of power stations in the Democratic Republic of the Congo Katende Hydroelectric Power Station References External links AVZ Minerals' Manono Lithium and Tin Project on cusp of reaching bankable status As of 18 August 2021.
Jardin zoologique de Kinshasa

Jardin zoologique de Kinshasa ou encore zoo de Kinshasa est un parc animalier situé dans la commune de la Gombe, à côté du marché central et l'hôpital général de Kinshasa en République démocratique du Congo. Histoire Il est créé vers l’époque coloniale dans les années 1938, confié depuis sa création sous la responsabilité de l'Institut congolais pour la conservation de la nature ( ICCN ), le jardin zoologique de Kinshasa abrite plus de 500 espèces, composées des mammifères, des reptiles, des oiseaux et des poissons, etc. qui représentaient jusqu'alors plus de 5000 animaux. Dégradation L’image et la valeur attractives du zoo de Kinshasa se dégradent des années après notamment à cause de la mauvaise mentalité de certains individus, la diminution de l’espace des animaux provoquée par la spoliation de l’environnement, ainsi que le manque des traitements appropriés accordés aux animaux. Jusqu'en 2020 il comprend en son sein que plus de 129 animaux dont une trentaine d'espèces selon le docteur Kazadi Fernand de l'ICCN, et face à cette situation le conservateur de la nature fait réagir le gouvernement. Travaux de réhabilitation Le jeudi 29 juillet 2021, le ministre national du tourisme, Modero Nsimba lance les travaux de réhabilitation du jardin zoologique de Kinshasa. Cette réhabilitation permet de renouer à nouveau avec la fréquentation des visiteurs. Dans une ville d'environ douze millions d'habitants la fréquence de visites est estimée à environ 500 visiteurs par semaine selon le directeur du jardin : Dinganga tra Ndeto. Galerie Notes et références Portail de Kinshasa Portail des parcs de loisirs Portail de la zoologie
Yembe-Moke Airport

Yembe-Moke Airport (ICAO: FZEM) was an airstrip serving Bikoro, a town at the western coast of Lake Tumba in Équateur Province, Democratic Republic of the Congo. The runway was 11 kilometres (6.8 mi) north-east of Bikoro. As of 2022, the area around former runway is part of newly created farmland. The airport is 192 km (119 mi) north-east of N'djili International Airport in Kinshasa. There are currently no scheduled airline services operating from Yembe-Moke. See also Democratic Republic of the Congo portal Aviation portal Transport in the Democratic Republic of the Congo List of airports in the Democratic Republic of the Congo References
Deziwa mine

The Deziwa mine is a large open-pit copper and cobalt mine located about 35 km east of Kolwezi in Lualaba Province in the Democratic Republic of the Congo. The mine is estimated to hold 4.6 million tonnes of copper and 420,000 tonnes of cobalt. The mine sits directly adjacent to the Mutanda Mine. History Copperbelt minerals An initial agreement was struck in 2005 between Gécamines and Platmin Congo (a subsidiary of Copperbelt Minerals) to explore Deziwa. The joint venture, Societe Minere de Deziwa et Ecaille C Sprl (Somidec) was owned 68% by Copperbelt minerals, and 32% by Gecamines. In 2010, Zijin Mining made a $284 million bid to purchase the Deziwa and Ecaille C mines from Platmin Congo. The bid was rejected by the Congolese government, who said the deal violated regulations. Gécamines In 2013, Gécamines purchased Copperbelt Minerals' 68% stake in Deziwa and Ecaille C. The purchase was financed by a $196 million loan from Dan Gertler's Fleurette Group. CNMC In 2015, CNMC announced their intention to develop the site in the wake of China's Made in China 2025 policy. Negotiations to develop the mine at Deziwa were taking place in 2016. Construction started in May 2018, and the mine officially opened in January 2020. The mine is currently run by Société Miniere De Deziwa (Somidez), a joint venture between the China Nonferrous Metal Mining Group (51%) and Gécamines (49%). After a certain number of years, ownership of the mine is set to revert to Gécamines. The $800 million deal to set up the mine has been criticized as opaque by the UK-based NGO Global Witness. A 2021 report from the UK-based NGO RAID claimed regular violations of workers' rights at the mine. References
Nseke Hydroelectric Power Station

Nseke Hydroelectric Power Station (French: Centrale hydroélectrique de Nseke) is an operational hydropower plant in the Democratic Republic of the Congo, with installed capacity of 260 megawatts (350,000 hp). It is operated by the Congolese electricity utility company, Société Nationale d'Électricité (SNEL). Location The power station is located on the Lualaba River, in Lualaba Province, in southeastern DR Congo, close to the border with Zambia. Its location is approximately 69 kilometres (43 mi), north of the city of Kolwezi, the provincial capital. This is approximately 371 kilometres (231 mi), northwest of Lubumbashi, the nearest large city. The geographical coordinates of Nseke Hydroelectric Power Station are: 10°18'15.0"S, 25°24'24.0"E (Latitude:-10.304167; Longitude:25.406667). Overview This power station was constructed in the 1950s and commercially commissioned in 1956. The power plant comprises four General Electric turbines, each with generating capacity of 65 megawatts. The power produced is integrated into the national electric grid, by the national electricity utility, SNEL. Due to the age of the hardware, there have been efforts to refurbish and modernize hardware and operations at the power station, in order to maintain functional efficiency. Ownership Nseke Power Station was constructed in the 1950s and commercially commissioned in 1956 to supply power to Générale des carrières et des mines (Gécamines) a DR Congo mining conglomerate, which owns mines in Lualaba Province and in the adjacent Haut-Katanga Province. In 1974, SNEL, the electricity generation, transmission and distribution monopoly took over ownership of the power station, following a presidential decree. See also References External links Democratic Republic of Congo and GE sign energy infrastructure agreement As of 13 February 2020.
ГЕС Нсеке

ГЕС Нсеке — гідроелектростанція на південному сході Демократичної Республіки Конго за 45 км на північ від центру гірничорудної промисловості Колвезі. Розташована після ГЕС Нзіло, становить нижній ступінь каскаду на Луалабі (верхня течія однієї з найбільших річок світу Конго). Спорудження станції відбувалось в період бельгійського колоніального панування, а сама вона носила назву Le Marinel. В межах проекту річку перекрили кам'яно-накидною греблею з глиняним ядром висотою 70 метрів та довжиною 210 метрів, на спорудження якої пішло 0,8 млн м3 матеріалу. Вона утворила доволі невелике водосховище з площею поверхні 3,3 км2 та об'ємом 65 млн м3 (можливо відзначити, що накопичення ресурсу для регулювання коливань стоку та забезпечення стабільної роботи всього каскаду здійснюється сховищем згаданої вище ГЕС Нзіло). Від сховища проклали дериваційний тунель довжиною 2,5 км та площею перетину 42 м2, що прямує через лівобережний масив, котрий відділяє долину Луалаби від невеличкої річки Секе (впадає справа у Луфупу, що в свою чергу є лівою притокою Луалаби). Тунель переходить спершу у дві напірні галереї, а потім у чотири водоводи, які подають ресурс до машинного залу. Основне обладнання станції становлять чотири турбіни типу Френсіс потужністю по 65 МВт, які при напорі 185 метрів повинні забезпечувати виробництво 1430 млн кВт-год електроенергії на рік. Відпрацьована вода відводиться у Секе, причому русло річки поглибили протягом 1,5 км, що дало приріст напору на два десятки метрів. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 220 кВ. Примітки
ГЕС Зонго I

ГЕС Зонго I — гідроелектростанція на заході Демократичної Республіки Конго. Розташована вище від ГЕС Зонго II, становить верхній ступінь каскаду на річці Інкісі (ліва притока Конго). В межах проекту Інкісі перекрили греблею висотою 17 метрів, яка складається із земляної та бетонної частин довжиною 80 та 120 метрів відповідно. Гребля не створю є значного водосховища — лише 1 млн м3 — та спрямовує воду до прокладеного через лівобережжя дериваційного тунелю довжиною 725 метрів та діаметром 5,4 метра (можливо відзначити, що в цьому районі Інкісі описує дугу, так що відстань між греблю та машинним залом по руслу становить 1,5 кілометра). Після балансувальної камери, спорудженої як бетонна башта висотою 27 метрів та діаметром 16 метрів, починаються три водоводи до машинного залу довжиною по 172 метри. Два з них мають діаметр по 4 метри та на завершальному етапі роздвоюються, а один виконаний в діаметрі 2,8 метра. Машинний зал у 1955-му обладнали трьома турбінами типу Френсіс потужністю по 13 МВт, а за десять років до них додали ще дві по 18 МВт. Це обладнання працює при напорі у 63,5 метра. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 70 кВ. Примітки
Bukena Airport

Bukena Airport (ICAO: FZRE) is a rural airstrip serving the hamlet of Bukena in Haut-Lomami Province, Democratic Republic of the Congo. The runway is 9 kilometres (5.6 mi) south of Bukena, near the village of Mukwende. It is at the northern edge of the Upemba Depression, 18 kilometres (11 mi) northeast of Lake Kabamba. See also Democratic Republic of the Congo portal Aviation portal Transport in the Democratic Republic of the Congo List of airports in the Democratic Republic of the Congo Talk:Bukena Airport References External links OurAirports - Bukena Airport FallingRain - Bukena Airport
Doruma Airport

Doruma Airport (ICAO: FZJD) is an airstrip serving the town of Doruma, Haut-Uélé Province, Democratic Republic of the Congo. The runway is on the east side of Doruma, and 9 kilometres (5.6 mi) from the border with South Sudan. See also Democratic Republic of the Congo portal Aviation portal Transport in the Democratic Republic of the Congo List of airports in the Democratic Republic of the Congo References External links OurAirports - Doruma FallingRain - Doruma Airport Accident history for Doruma Airport at Aviation Safety Network
Aérodrome de Doruma

L'aérodrome de Doruma, code OACI : FZJD, est une piste d'atterrissage du nord-est de la République démocratique du Congo desservant la ville de Doruma, dans la province du Haut-Uele. La piste se trouve à l'est de Doruma, et à 9 kilomètres de la frontière avec le Soudan du Sud. Situation en RDC Compagnies aériennes et destinations Références Voir aussi Liste des aéroports de la République démocratique du Congo Doruma Liens externes OpenStreetMap - Doruma Airport OurAirports - Doruma FallingRain - Doruma Airport HERE Maps - Doruma (en) Historique des accidents pour Doruma Airport sur Aviation Safety Network Portail de l’aéronautique République démocratique du Congo
Kasongo Airport

Kasongo Airport (ICAO: FZOK) is an airport serving the town of Kasongo in Maniema Province, Democratic Republic of the Congo. The runway is 2 kilometres (1.2 mi) southwest of Kasongo. There is also Kasongo Lunda Airport 1,110 kilometres (690 mi) west of Kasongo Airport, near the border with Angola. Some sources have the two airports conflated. See also Democratic Republic of the Congo portal Aviation portal Transport in the Democratic Republic of the Congo List of airports in the Democratic Republic of the Congo References External links OurAirports - Kasongo FallingRain - Kasongo