NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mohéli

Mohéli (komorisch Mwali) ist die kleinste der drei Hauptinseln der Komoren. Geographie Mohéli liegt rund 50 km südlich von Grande Comore. Die Insel ist 290 km² groß. Sie ist wie die anderen Komoren vulkanischen Ursprungs. In west-östlicher Richtung durchzieht ein vulkanischer Bergrücken die Insel; die höchste Erhebung ist mit 790 m der Mzé Koukoulé. Der küstennahe Kratersee Dziani Boundouni im Südosten der Insel führt Brackwasser. Der fruchtbare vulkanische Boden und zahlreiche Süßwasserquellen bringen eine üppige Vegetation hervor. Vor allem in höheren Lagen dominiert noch tropischer Regenwald, die Ebenen werden landwirtschaftlich genutzt. Hauptanbaupflanzen sind Kaffee, Kakao, Kokospalmen sowie der Ylang-Ylang-Baum, aus dem ätherische Öle gewonnen werden. Im Süden der Insel bilden drei vorgelagerte Inseln einen natürlichen Schutzhafen; die kleine Insel Shisiwa Unefu stellte in der Vergangenheit eine Leprakolonie dar. Bevölkerung Die rund 40.000 Einwohner sind Nachkommen afrikanischer, arabischer und madagassischer Einwanderer und sprechen shimwali, einen Dialekt des Komorischen. Weiterhin werden Arabisch und Französisch als Amtssprachen gebraucht. An der Nordküste liegt, von einem vorgelagerten Korallenriff geschützt, Fomboni, der Hauptort der Insel. Geschichte Bis zur Mitte des 19. Jahrhunderts gehörte Mohéli zum Sultanat Anjouan, entwickelte sich aber allmählich zu einer selbständigen politischen Einheit. Das neu entstandene Sultanat wurde 1832–1885 von der Madagaskar-stämmigen Ramanetaka-Dynastie regiert. Die Sultanin Djumbe Fatima, genannt Raketaka, rief 1842 Frankreich zum Schutz gegen das expandierende Sansibar zu Hilfe. In den darauffolgenden Jahrzehnten geriet Mohéli zunehmend unter französischen Einfluss. 1861 und 1871 intervenierte Frankreich militärisch in internen Konflikten der Insel. 1886 wurde Mohéli offiziell zu einem französischen Protektorat, das dem Gouverneur von Mayotte unterstellt war. Das Sultanat blieb jedoch formal bis 1912 bestehen; nach der Ermordung des Sultans regierte ab 1885 die arabischstämmige Shekhe-Mukhtar-Dynastie. Ab 1897 war der Thron vakant, 1912 wurden alle Komoreninseln zu einer französischen Kolonie zusammengefasst. 1975 wurde Mohéli Teil der nunmehr unabhängigen Komoren. Am 11. August 1997 erklärte die Insel, wie auch Anjouan, ihre Unabhängigkeit, die jedoch von keinem anderen Staat anerkannt wurde. Seit einem Referendum im Dezember 2001 stellt Mohéli einen der drei Teilstaaten der neu gegründeten Union der Komoren dar. Sehenswürdigkeiten Parc marin de Mohéli Weblinks
Mohéli

Mohéli (poznat i kao Mwali) je jedan od tri otoka u Komorskom otočju. Nalazi se u Indijskom oceanu uz obalu Afrike i najmanji je otok u Komorima. Prema popisu iz 2006. ima 38.000 stanovnika. Glavni grad otoka je Fomboni. Etničke grupe su slične kao na Grande Comoreu i Anjouanu. Najbrojniji su Bantuidi, Arapi, Malajci i Malagaske kulture, a glavna religija je sunitski islam. Povijest Otok 11. kolovoza 1997. proglašava neovisnost od Komora, 8 dana nakon što je isto učinio i otok Anjouan. Otok se vratio u okrilje Komora 1998., a 2002. je ratificirao novi ustav Komora (izglasan 2001.), koji daje široku autonomiju pojedinim otocima, uključujući i pravo na biranje vlastitog predsjednika. Izvori
Mohéli

Mohéli (Arabisch: Moûhîlî of Mūhīlī; Comorees: Mwali) is een eiland in de Indische Oceaan en is een deelstaat van de Comoren. Het eiland ligt vijftig kilometer ten zuiden van Grande Comore en telt ongeveer 38.000 inwoners (2006). De hoofdstad is Fomboni. Andere plaatsen zijn Kangani en Wanani. Het hoogste punt ligt op 790 m. In 1866 kwam het eiland onder Frans bewind. In 1975 vormde het eiland samen met de omliggende eilanden de natie Comoren. In 1997 verklaarden Anjouan en Mohéli zich onafhankelijk van de Comoren, maar zij gingen in 2001 toch deel uitmaken van een meer federale staat. Rond het eiland is een beschermd natuurgebied van 400 km² met koraalriffen dat populair is bij duikers.
Mohéli

Mohéli (Mwali) – wyspa położona w archipelagu Komorów, część składowa Związku Komorów jest jednocześnie najmniejszą wyspą w archipelagu. Liczba ludności wynosi 24000. Stolicą jest Fomboni. Historia Do 1830 część sułtanatu Ndzuwenie. Od 1830 niezależny sułtanat, od 1886 pod protektoratem Francji, która zaanektowała kraj w 1909. Od 1975 w składzie Komorów. 11 sierpnia 1997 Mohéli ogłosiło secesję. W 1998 zawarto porozumienie, na mocy którego Mohéli powróciło w skład Komorów, zachowując szeroką autonomię wewnętrzną. Prezydenci Mwali Said Mohamed Soefu (1997–2002) Mohamed Said Fazul (2002–2007) Youssouf El-Farouk (tymczasowo) (2007) Mohamed Ali Said (2007–)
Moéli

Moéli (Mohéli; em língua comorana) é uma das três ilhas principais do arquipélago das Comores, localizado na parte norte do Canal de Moçambique. A ilha tem autonomia administrativa, como subdivisão da União Comoriana e, de acordo com a constituição de 2002, tem um presidente eleito. A sua população em 1991 era de cerca de 40 000 habitantes. A sua capital é Fomboni. História Até 1830 Moéli era parte do sultanato Ndzuwenie que controlava igualmente a ilha vizinha de Anjuã. Nesse ano, imigrantes de Madagascar conduzidos por Ramanetaka, que depois mudou o nome para Abderemane, ocuparam a ilha e estabeleceram o sultanato de Muáli. Em 1886 a França tornou a ilha num protectorado. Até 1889, Mwali tinha o seu próprio governador residente, quando passou a ser subjugada pelo governador residente em Anjouan. O sultanato foi abolido em 1909, quando a França anexou a ilha. Em 1975, Moéli uniu-se com a Grande Comore e Anjuã e declararam unilateralmente a independência de França. Em 1997 a federação comoriana desmembrou-se mas, em 2002 foi votada uma nova constituição que restabeleceu a federação, mas com cada ilha mantendo um grande grau de autonomia.
Мвали

Мва́ли, также — Мохе́ли (ком. Mwali, фр. Mohéli) — остров в Индийском океане в архипелаге Коморские острова. Общая площадь острова около 290 км². Население составляет около 38 000 человек (на 2006 г). Климат тропический, влажный и жаркий. Остров Мвали (Мохели) образует одноимённый автономный регион Союза Коморских Островов. Его административный центр и крупнейший город — Фомбони. История До 1830 года Мохели входил в состав султаната Ндзуани, который также контролировал одноимённый соседний остров, также известный Анжуан. В 1830 году мигранты с Мадагаскара во главе с Раманетакой, который позже сменил имя на Абдеремане, захватили остров и основали султанат Мвали. Его правительницей в середине XIX века была Джумбе Фатима. В 1886 году Франция объявила остров своим протекторатом, а после ряда кровопролитных восстаний между 1899 и 1902 годами аннексировала его; последняя султанша, Салима Мачамба, отреклась от престола в 1909 году.В 1975 году, после победы лагеря сторонников независимости на референдуме по самоопределению, организованного французскими колониальными властями, избранные представители четырёх островов Комор объявили о создании независимой республики. Сепаратизм 11 августа 1997 года остров Мвали вышел из состава Федеративной Исламской Республики Коморские Острова, вслед за островом Ндзуани, на котором было провозглашено государство Анжуан. Была провозглашена Демократическая республика Мвали (фр. République démocratique de Mwali) Лидерами сепаратизма Мвали были Саид Мохамед Софе, ставший её президентом, и Содрири Ахмед, ставший премьер-министром. Однако в 1998 году в результате переговоров с федеральным правительством произошло мирное воссоединение острова с федерацией. Административное деление Автономный регион делится на 3 префектуры: Фомбони (préfecture de Fomboni) Ньюмашува (préfecture de Nioumachoi) Джандо (préfecture de Djando) Примечания Ссылки Официальный сайт Правительства Союза Коморских Островов . Архивировано из оригинала 10 декабря 2010 года.
Мохели

Мохели (фр. Mohéli), познат и под именом Мвали, су једно од три аутономна острва, која чине државу Комори. На острву живи око 38.000 становника, а главни град је Фомбони. Острво је прогласило независност 1997. године, али се потом 1998. поново прикључило држави Комори. Види још Фомбони Комори Индијски океан Африка Спољашње везе
Mohéli

Mohéli är den minsta av de tre öar, i Indiska oceanen utanför Afrikas östkust, som utgör ögruppen och nationen Komorerna. Mohéli hade ca. 24 000 invånare 1991. Öns största stad och administrativa huvudort heter Fomboni. Majoriteten av befolkningen är sunnimuslimer. Historia Mohéli och grannön Anjouan var tidigare en del av sultanatet Ndzuwenie. 1830 erövrades ön av emigranter från Madagaskar, ledda av Ramanetaka som senare tog sig namnet Abderemane och grundade sultanatet Mwali (ett annat namn på Mohéli). 1886 blev Mohéli ett franskt protektorat som från 1889 administrerades från Anjouan. 1909 annekterade Frankrike ön och krossade sultanatet. 1975 blev ögruppen Komorerna en självständig nation. 1997 den 11 augusti förklarade Mohéli att ön inte längre var en del av Komorerna, endast en vecka efter att Anjouan hade gjort samma sak. Upprorsledaren Said Mohamed Soefu utsågs till president och Soidri Ahmed blev statsminister. Efter en överenskommelse om omfattande autonomi anslöt sig Mohéli åter till Komorerna året därpå. 2002 ratificerade Mohéli den nye komoriska grundlagen, som innebar en federal statsbildning med svagare centralstyre och mer makt till de tre öarnas egna regeringar. 2002 valdes Mohamed Said Fazul till Mohélis president. 2004 erövrade hans anhängare majoriteten av öns platser i Komorernas parlament. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mohéli.
Мохелі

Мохелі, також відомий як Мвалі (фр. Mohéli) — автономний острів в Індійському океані, який є складовою частиною Союзу Коморських Островів. Він є найменшим, найдикішим та найменш заселеним островом у складі Союзу Коморських Островів. Столиця — місто Фомбоні. Станом на 2025 рік, його населення становить приблизно 55—60 тис чоловік. Маючи площу всього 211 км² цей острів зміг уникнути масштабної урбанізації та демографічного тиску, які притаманні його сусідам — Гранд-Комору та Анжуану. Завдяки цьому Мохелі перетворився на справжній екологічний заповідник та міжнародний центр сталого розвитку в Індійському океані. Природа Мохелі входить до складу Коморських островів, що лежать у Мозамбіцькій протоці Індійського океану. Є найменшим із трьох островів Союзу Коморських Островів. Рельєф острова гористий, з найвищою точкою на горі Мледжеле (790 м). Схили гір вкриті густими дощовими тропічними лісами. У цих хащах мешкають рідкісні ендеміки: лемур макі коморський, сплюшка мохелійська (Otus moheliensis) та гігантські кажани — крилани Лівінгстона (Pteropus livingstonii). На півдні острова розташоване унікальне прісноводне кратерне озеро Дзіані-Бундуні, внесене до списку водно-болотних угідь міжнародного значення (Рамсарська конвенція), яке є важливим місцем проживання для десятків видів птахів. Узбережжя Мохелі славиться своїми безлюдними білосніжними пляжами, густими мангровими лісами та розгалуженими кораловими рифами, що оточують вісім незаселених мальовничих скелястих острівців у затоці Нюмашуа. Води навколо острова є біологічно найбагатшими в регіоні. Пляжі в районі села Іцамія визнані одним із найважливіших у світі місць гніздування зелених морських черепах (Chelonia mydas) та черепах бісса (Eretmochelys imbricata). Щороку сюди припливають тисячі самок, щоб відкласти яйця. У тутешніх водах проходять шляхи міграції горбатих китів (Megaptera novaeangliae), часто зустрічаються зграї дельфінів, а також мешкає вкрай рідкісний та зникаючий ссавець — дюгонь (Dugong dugon). Головним багатством острова, безумовно, є його первісна, майже недоторкана природа. У 2001 році тут було створено перший на Коморах морський парк, який згодом розширили. Сьогодні національний парк Мохелі охоплює майже 80 % території острова, включаючи як наземні високогірні ліси, так і великі морські акваторії. У 2020 році ЮНЕСКО офіційно включила весь острів та його прибережні води до всесвітньої мережі біосферних резерватів. Економіка Адміністративним центром острова є затишне прибережне містечко Фомбоні. Місцева економіка базується на традиційному рибальстві та вирощуванні ванілі й кави. На відміну від багатьох інших тропічних курортів, на Мохелі немає великих готельних мереж «все включено». Натомість острів зробив ставку на громадський екотуризм. Кілька наявних еко-лоджів (наприклад, відомий Laka Lodge) тісно співпрацюють із місцевими громадами, а кошти від туризму спрямовуються безпосередньо на фінансування роботи екопатрулів, які захищають морські рифи та борються з браконьєрським виловом черепах. Це робить Мохелі унікальним прикладом того, як бідний африканський регіон може успішно захищати свій природний спадок. Прапор Література Посилання
Djoumoichongo

Djoumouachongo, Djoumoichongo ou Djoumoichongo-Nyoumbadjou est un village de l'union des Comores, situé au sud-ouest de l'île de Grande Comore. Il fait partie de la commune de Tsinimoipangua, dans la préfecture de Hambou. En 2012, sa population est estimée à 2 478 habitants. On peut y trouver le complexe éco-touristique de Nyoumbadjou. Notes et références Portail des Comores
Stade International Saïd Mohamed Cheikh

Das Stade International Saïd Mohamed Cheikh ist ein Fußballstadion in der komorischen Stadt Mitsamiouli. Der Ort liegt auf der Insel Grande Comore etwa 40 Kilometer nördlich der Bundeshauptstadt Moroni. Die Anlage wurde ab 2005 auf dem Gelände des alten Stadions von Mitsamiouli errichtet und 2007 eröffnet. Auf dem Kunstrasenplatz werden die meisten Begegnungen der komorischen Fußballnationalmannschaft sowie die Partien der Vereine Apache Club und Coin Nord ausgetragen. Weblinks Bilder auf Soccerway und Worldstadia (dort fälschlicherweise dem Stade de Beaumer zugeordnet.) Daten auf FootballFans, Soccerway und World Stadiums
Stade Said Mohamed Cheikh

Stade Said Mohamed Cheikh is a multi-use stadium in Mitsamiouli, Comoros. It is currently used mostly for staging football matches. History It was opened in 2007 as part of FIFA's Win in Africa with Africa program. It is named after former Comoros head, Said Mohamed Cheikh. It replaced Stade de Beaumer as the home of the Comoros national football team. It was the first stadium in the Comoros to host a CAF Champions League match. References External links Stadium information (PDF; archived)
Estadio Said Mohamed Cheikh

El Estadio Said Mohamed Cheikh​ (en francés: Stade international Saïd Mohamed Cheikh; en árabe: ملعب سيد محمد شيخ) es un estadio de usos múltiples situado en Mitsamiouli (Comoras). Actualmente se utiliza sobre todo para los partidos de fútbol. Fue inaugurado en 2007 como parte de un programa de la FIFA en África. Lleva el nombre del expresidente de Comoras, Saïd Mohamed Cheikh. Sustituyó al estadio de Beaumer como sede de la Selección de fútbol de Comoras. Fue el primer estadio en las Comoras en acoger un partido de Liga de Campeones africana. Véase también Stade Omnisports de Malouzini Estadios de fútbol en África Referencias
Stade international Saïd Mohamed Cheikh

Le stade international Saïd Mohamed Cheikh (en arabe : ملعب سعيد محمد الشيخ الدولي) est un stade de football situé à Mitsamiouli, aux Comores. Histoire Le stade inauguré en 2007 possède une pelouse synthétique. Le stade accueille les matchs à domicile du club le plus titré de toute l'histoire de football comorien : Coin Nord de Mitsamiouli. Liens externes Ressources relatives au sport : Mondefootball Soccerway Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail des Comores
Stade Said Mohamed Cheikh

Stade Said Mohamed Cheikh je višenamjenski stadion u glavnom komorskom gradu Mitsamiouli. Većinom se koristi za nogometne utakmice. Počeo se graditi 2005. a otvoren je 2007. Stadion je dobio ime po bivšem komorskom premijeru i političaru Saidu Mohamedu Cheikhu. Nakon što je izgrađen, postao je novi dom reprezentacije Komora, zamijenivši stariji Stade de Beaumer. Također, Stade Said Mohamed Cheikh je prvi stadion s Komora koji je ugostio utakmicu afričke Lige prvaka. Izvori Vanjske poveznice Informacije o stadionu Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. studenoga 2012. (Wayback Machine)
Said Mohamed Cheikhstadion

Het Said Mohamed Cheikhstadion is een multifunctioneel stadion in de plaats Mitsamiouli op het eiland Grande Comore, op de Comoren. Het stadion wordt op dit moment vooral gebruikt voor voetbalwedstrijden. Geschiedenis Het werd geopend in 2007 en maakte deel uit van de FIFA's "Win in Africa with Africa-programma". Het stadion is vernoemd naar Saïd Mohamed Cheikh (1904–1970), een politicus. Dit stadion verving het oude Stade de Beaumer als thuisbasis voor het nationale voetbalelftal. In 2008 werd er in dit stadion voor het eerst een CAF Champions League-wedstrijd gehouden. In die wedstrijd speelde Coin Nord tegen een Mauritiaanse voetbalclub, Curepipe Starlight SC.
Stade Mohamed Said Cheikh

Stade Mohamed Said Cheikh – wielofunkcyjny stadion w Mitsamiouli na Komorach. Jest używany głównie dla meczów piłki nożnej. Wybudowany na miejscu starego Stade Mitsamiouli. Został otwarty w 2007 roku w ramach programu FIFA "Wygraj w Afryce z Afryką". Jego nazwa pochodzi od byłego przywódcy Komorów, Saida Mohameda Cheikha. Zastąpił Stade de Beaumer jako macierzysta arena narodowej piłkarskiej reprezentacji. Był to pierwszy stadion na Komorach goszczący mecze Afrykańskiej Ligi Mistrzów. Bibliografia Informacje o stadionie na World Stadiums. worldstadiums.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2018-06-21)]. (ang.) Stade International Saïd Mohamed Cheikh de Mitsamiouli, [w:] baza Soccerway (stadiony) [dostęp 2021-01-02] . Informacje o stadionie na wikimapia
Stade international Saïd Mohamed Cheikh

Stade international Saïd Mohamed Cheikh (en араб. ملعب سعيد محمد الشيخ الدولي‎) — футбольный стадион, расположенный на острове Нгазиджав Мицамиули, Коморы. История Строительство стадиона началось в 2005 году в рамках программы FIFA's Win in Africa with Africa. Открыт в 2007 году. Своё название получил в честь бывшего главы Коморских островов Саида Мохамеда Шейка. В ноябре 2007 года состоялся первый международный матч, когда сборная Комор дебютировали в отборочном турнире чемпионата мира по футболу 2010 года против сборной Мадагаскара. В феврале 2008 года впервые принял матч Лиги чемпионов КАФ. Местный Куэн Норд встречался с маврикийским Кьюрпайп Старлайт в предварительном раунде сезона 2008 года. На стадионе также проходили финалы мужского и женского Кубка Комор по футболу. Является домашним стадионом самого успешного клуба в истории коморского футбола Куэн Норд. С 2007 по 2019 год на нём также проводила свои матчи сборная Комор по футболу, ранее игравшая на Stade de Beaumer, а затем переехавшая на новый Stade Omnisports de Malouzini. Примечания Ссылки Stadium information Hombo Stadium in Mutsamudu (англ.). virtualglobetrotting.com. Comoros (англ.). transfermarkt.com.
Dzialandzé

f Der Dzialandzé (französisch lac Dzialandzé, auch: Dzialandee) ist ein See auf der Insel Anjouan im Inselstaat Komoren im Indopazifik. Der Kratersee liegt auf einer Höhe von 910 m in der Südwest-Flanke des Mont Ntringui, dem höchsten Berg der Insel. Der See liegt im Parc du Mont Ntringui, einem Schutzgebiet der Ramsar-Konvention, welches 2006 geschaffen wurde. Geographie Der Kratersee liegt in der Südwestflanke des Ntringui und hat eine grob dreieckige Grundfläche mit der Grundseite im Norden und der Spitze im Süden. Er misst ca. 280 m in der Länge und 150 m in der Breite. Mit der Fläche von ca. 3 ha stellt er das Hauptwasser-Reservoir von Anjouan, aber er hat deutlich an Volumen und Fläche verloren, aufgrund von Wasserableitungen für den Gartenbau in der Umgebung. Die Entwaldung im Einzugsgebiet, an den Hängen des Massivs des Ntringui und an Dongojou und Béléa, führte darüber hinaus zu Erosion und Verlandung in den Regenzeiten. Im See leben Süßwasserfische, die kaum erforscht sind und er wird häufig von zahlreichen Vögeln aufgesucht, aber Pestizide, die in der Landwirtschaft eingesetzt wurden, bilden eine Gefahr für die Artenvielfalt. Vom See aus werden, je nach Jahreszeit, mehrere Flüsse gespeist, die nach Süden zum Lingoni hin entwässern. Aufgrund seiner Bedeutung wurde der See, zusammen mit dem Umgebenden Bergmassiv auf einer Fläche von 3000 ha 2006 unter Schutz gestellt. Tourismus Der See mit den umgebenden Berghängen des Massivs des Mont Ntringui ist ein außergewöhnliches Naturwunder. Er ist zu Fuß erreichbar von der Straße zwischen Koni Djodjo und Dindi (Dindri). Ein Wanderweg führt auf einer Länge von einem Kilometer zum See. Er wird von der Bevölkerung als Heiliger Ort verehrt, weshalb es nicht empfehlenswert ist in dem See zu baden. Einzelnachweise
Lac Dzialandzé

Le lac Dzialandzé est un lac de l'île d'Anjouan, aux Comores. C'est un lac de cratère situé à 910 m d'altitude, sur le flanc sud-est du mont Ntringui, point culminant de l'île. Le lac est englobé dans le parc du Mont Ntringui. Un site RAMSAR d'importance internationale de 3 000 hectares a été créé en 2006 pour protéger cette zone humide. Géographie Le lac mesure environ 280 m dans sa plus grande longueur pour 150 m de largeur. D'une superficie d'environ 3 ha, le lac Dzialandzé est la principale réserve d'eau d'Anjouan, mais il a nettement régressé tant en volume qu'en surface en raison des prélèvements d'eau opérés par les paysans des environs pour leurs cultures maraîchères. Le déboisement du bassin versant, formé par les pentes du massif du mont Ntingui, favorise l'érosion et l'envasement du lac durant les périodes de pluie. Le lac abrite des poissons d'eau douce mal connus et il est fréquenté par de nombreux oiseaux, mais les pesticides employés par les paysans des alentours constituent une menace pour la faune. Plusieurs rivières sont alimentées par le lac Dzialandzé ; leur nombre est en diminution ainsi que leur débit et elles connaissent des tarissements saisonniers. Tourisme Dominé par les pentes boisées du massif du mont Ntingui, le lac Dzialandzé est un site naturel exceptionnel. Il est accessible à pied depuis la route Koni-Djodjo — Dindi (ou Dindri) par un sentier d'un kilomètre de longueur. Le lac est considéré comme un lieu sacré par la population locale et il est en conséquence très fortement déconseillé de s'y baigner. Voir aussi Références liens externes Fiche descriptive sur les zones humides Ramsar : mont Ntringui — Consulté le 19 janvier 2010. Portail des lacs et cours d'eau Portail du volcanisme Portail des Comores