Tó

A tó szárazfölddel körülvett állóvíz. A tavak többsége édesvizet tartalmaz. Természetes tavak a Föld szinte bármely részén kialakulhatnak, de a legtöbb tó az északi félteke magasabb szélességi körein található. Területük 2,5 millió km2, a Föld felszínének 0,5%-a, a szárazföldek jégmentes felszínének 2%-a. Meghatározásuk A tó azon stagnáló víztömeg, mely a felszínnek a tengerrel közvetlen kapcsolatban nem álló, minden oldalról zárt mélyedését tölti ki. (F. A. Forel). A tengertől való elkülönítésének legfontosabb szempontja, hogy az állóvíz és a tenger között nincs kétirányú kapcsolat. A folyótól való megkülönböztetés kritériuma, hogy az átfolyó víz sebessége nem elegendő a víztömeg teljes átkeveréséhez. A szárazföldek állóvizei közé tartozik a fertő, a mocsár és a láp. A tavak fajtái eredetük alapján Medencéjük kialakulása alapján elkülöníthető: Kimélyítéses medencéjű Elgátolásos medencéjű A tómedencék leggyakoribb típusai a kialakító folyamatok szerint: Endogén eredetű tavak Exogén eredetű tavak Kozmikus hatásra kialakult tavak Antropogén tómedencék Endogén eredetű tavak Az endogén eredetű tavak medencéjét belső erők – tektonikus mozgások, vulkáni erők – alakítják ki. Tektonikus eredetű tavak A tektonikus eredetű tavak medencéjét tektonikus mozgások alakítják ki. Árkos tavak (árkos vetődések medencéiben): Bajkál-tó Kelet-afrikai árokrendszer tavai (Nyasza-tó, Tanganyika-tó, Turkana-tó, Kiwu, Edward, Albert) Távolodó lemezszegélyeket jelző árokrendszer tavai: például Holt-tenger Sekély vizű ároktavak: Balaton, Velencei-tó Epirogenetikus süllyedékben elhelyezkedő állóvíz: például Viktória-tó Szerkezeti süllyedékeket kitöltő egykori tengermaradvány: Kaszpi-tenger Vulkanikus eredetű tavak krátertavak, kalderatavak: Japán, Indonézia, Kamcsatka-félsziget. Róma-környéki nagy tavak Szent Anna-tó Exogén eredetű tavak Az exogén eredetű tavak külső erők – jég, termokarsztos folyamatok, szél, folyó, tenger, élővilág, kozmikus becsapódás, karsztosodás, földcsuszamlás – által létrehozott tavak. Jég által kialakított tavak Az exogén erők közül a jég felszínformáló erejének következtében kialakuló tavak a glaciális tavak. A sziklamedencés tavak jégtakaró által kimélyített tavak. A jég szelektíven pusztítja a felszínt, a puhább kőzeteket jobban kimélyíti a befagyott törmelékekkel, mint a keményebbeket. A jég elolvadásával a mélyedésekben felhalmozódik a víz. Ilyen eredetú tavak: Kanadában: Winnipeg-tó Nagy-Medve-tó Nagy-Rabszolga-tó Nagy-tavak Európában: Ladoga-tó Onyega-tó Finn-tóvidék Lengyel-tóvidék Mazuri-tóhátság Pomorzei-hátság A tengerszemek (kártavak) a sík területre érő gleccserek által a puhább kőzetbe vájt kárfülkékben kialakult tavak. Magas-Tátra Poprádi-tó A gleccsertavak a gleccserek völgyében kialakuló tavak (U alakú teknőben felhalmozódó vizek). A végmorénatavak a gleccserek által szállított és lerakott törmelékből (moréna) a gleccser végződésénél felhalmozódó sáncok mögött felgyülemlő vizek. Az Alpok tavai: Boden-tó Genfi-tó Zürichi-tó Luganói-tó Lago Maggiore Jack London-tó Folyók által kialakított tavak A morotvatavak (holtágak) kanyargó folyók mentén alakulnak ki a folyókanyarulat levágásával. Jellegzetes kifli formájuk van, sekélyek. Például: Mártélyi-tó (Tiszán), Szelidi-tó (Dunán) A karsztos tavak karsztos területek mélyedéseiben (például víznyelő, polje, dolina, uvala) keletkező tavak, melyek akkor jönnek létre, ha a karsztos formát vízzáró anyag béleli ki. Ilyen karsztos tavak például Vörös-tó (dolinából, É-borsodi karszt) Aggteleki-tó (víznyelőből, É-borsodi karszt) Albániában/Macedóniában ilyen a Preszpa-tó (poljéből) Ohridi-tó Szél által kialakított tavak A szélvájta (deflációs) tavak a szél mélyítő ereje révén keletkeztek. Ilyenek az Alföld tavai szegedi Fehér-tó, Nyírségi-sóstó Lagúnatavak Turzás gátolta tavak. Például IJssel-tó. Elgátolással keletkezett tavak Hegyomlás által elgátolt tavak: Gyilkos-tó Földcsuszamlás által elgátolt tavak: Arlói-tó (Arló) Alleghe-tó (Lago di Alleghe, Dolomitok) Kozmikus hatásra kialakult tavak Meteorit-becsapódások során kialakult medencéik vannak. Kanadában jellemző. Antropogén eredetű tavak Mesterséges tavak. Például Víztározók (Tisza-tó) Hűtőtavak (erőművek mellett) Halastavak Ohati-tavak (Hortobágy) Bányatavak Tavak csoportosítása vízháztartás alapján Lefolyásos tavak Lefolyástalan tavak: csak párolgással veszítenek vizet, ezért felgyülemlenek a folyók által szállított sófélék. Aral-tó Lop nor-tó Csád-tó Nagy-sóstó Tavak pusztulása Rövid életű, átmeneti képződmények. Megszűnésük oka: vizük eltűnik a medencéből, vagy a medence semmisül meg (feltöltődéssel vagy lecsapolódással). A tavak vízvesztése leggyakrabban éghajlatváltozás következménye. Tavak pusztulásának típusai: A szárazság növekvő mértéke miatt a vízháztartás tartósan veszteségessé válik Például Szahara-menti tavak Tavak lecsapolódása leggyakrabban úgy történik, hogy a tó vizét levezető folyó völgymélyítő tevékenysége eléri a tó peremét és annak vize a bemélyedő völgyön át lefolyik Tavak feltöltődése: a tóba érkező folyó lerakja a hordalékát, vagy a szél hordalékszállítása révén, vagy organikus üledékképződés révén (eutrofizáció). Az eutrofizáció a vízbe jutó növényi tápanyagok hatására a tavak tápanyagtartalma egyre nagyobb ⇒ túlburjánzik a vízinövényzet. A vízinövények természetes elhalása révén egyre nagyobb mértékben halmozódik fel a tó aljzatán ⇒ halpusztulás. Tavak pusztulásának szakaszai: 1. Fertő állapot: az elsekélyedő vízben az egész tófenéken megtelepedik a növényzet 2. Mocsári állapot: a növényzet a nyílt vízfelülethez képest túlsúlyba kerül. 3. Lápi állapot: alig marad nyílt vízfelület A legjelentősebb tavak listája Afrika: Csád-tó Malawi (Nyasza)-tó Tanganyika-tó Turkana-tó (Rudolf-tó) Viktória-tó Észak-Amerika: Atabaszk-tó Erie-tó Felső-tó Huron-tó Michigan-tó Nagy-Medve-tó Nagy-Rabszolga-tó Ontario-tó Rénszarvas-tó Winnipeg-tó Közép-Amerika: Nicaragua-tó Dél-Amerika: Titicaca-tó Ausztrália: Eyre-tó Torrens-tó Ázsia: Aral-tó Bajkál-tó Balkas-tó Iszik-köl Kaszpi-tenger Csinghaj-tó (Kuku-nór) Urmia-tó Európa: Ladoga-tó Onyega-tó Vänern-tó Balaton A Föld legnagyobb tavai, sóstavai A Föld legmélyebb tavai Kapcsolódó szócikkek Tavak víztérfogat szerinti listája Jegyzetek Források ↑ Szabó J. 2010.: : A hidroszféra (vízburok). In: Tóth József (főszerk.): Világföldrajz. Akadémiai Kiadó, Budapest. ISBN 9789630589482