NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Estadio Nemesio Camacho El Campín

Az Estadio Nemesio Camacho El Campín (röviden Estadio Nemesio Camacho vagy Estadio El Campín) a kolumbiai főváros, Bogotá legnagyobb labdarúgó-stadionja. A Millonarios FC és az Independiente Santa Fe otthona. Sporteseményeken kívül koncerteket is rendeznek benne. Története A stadiont Bogotá alapításának 400. évfordulója (1938) és az itt megrendezendő Bolívar játékok alkalmából építették fel Jorge Eliécer Gaitán polgármester 1934-ben történt kezdeményezésére egy olyan, akkor még városszéli területen, amelyet a Camacho család, köztük a későbbi névadó, Nemesio Camacho adományozott erre a célra. A terveket a német származású Federico Leder Müller készítette, a kivitelezés Rafael Arciniegas mérnökre volt bízva. Az új épület nagyban elősegítette a főváros északnyugati szélén található szavannás terület városiasodását és fejlődését. Kezdetben a lelátót mindössze 10 000 férőhelyesre tervezték (ekkor a pálya körül még csak egy lelátó volt, a többi részen fenyőfák álltak), de amikor 1948-ban elindult a kolumbiai professzionális bajnokság, már 23 500 férőhelyes volt. Hamarosan egyfajta aranykor köszöntött be az ország labdarúgásában: számos nemzetközileg is elismert játékos érkezett Argentínából, Uruguayból, Peruból, Costa Ricából, Nagy-Britanniából és Magyarországról is. Nekik is köszönhetően a mérkőzések nézőszáma nagy mértékben emelkedett, így ez a stadion is újabb bővítésre szorult: befogadóképességét Fernando Mazuera polgármester a déli és az északi lelátó bővítésével 1951-ben már 45 000-re növeltette, 1963-ban pedig egy újabb lelátó megépítésével 62 500-ra nőtt a hivatalos befogadóképesség. Négy év múlva a világítást is korszerűsítették. A stadionhoz felépítettek egy másik pályát is, az úgynevezett El Champincitót, 1973-ban pedig fedett sportcsarnokot is hozzácsatoltak a komplexumhoz. 2000-ben egy nagyobb felújítás alkalmával 48 300 főre csökkent a befogadóképesség, a következő évben pedig 46 018-ra. 2008-ban bejelentették, hogy a stadion a 2011-es U20-as labdarúgó-világbajnokság egyik rendező helyszíne lesz, emiatt teljesen átépítették a nyugati lelátót, fejlesztették a technológiát és a FIFA-követelményeknek megfelelően bővítették az elérhető szolgáltatások körét, a befogadóképesség viszont összességében 41 000 főre csökkent. Az épület A stadion Bogotá történelmi központjától északra, a város keleti részén, Teusaquillo kerületben található. Bár befogadóképessége régebben több mint 60 000 fő volt, ez mára 36 343-ra csökkent. Az épülethez egy ingyenesen látogatható múzeum is tartozik a nyugati lelátó első emeletén, ahol számos régi fénykép és relikvia, köztük mezek tekinthetők meg. A stadionban egy sport témájú könyvtár is helyet kapott: itt mintegy 2800-féle tétel érhető el. Képek Jegyzetek
Estadio El Campín

Het Estadio El Campín, officieel Estadio Nemesio Camacho, is een multifunctioneel stadion in de Colombiaanse stad Bogotá. Het is de thuishaven van voetbalclubs Independiente Santa Fe en Millonarios, en ook de nationale ploeg van Colombia speelt hier geregeld interlandwedstrijden. De maximumcapaciteit van het stadion bedroeg in 1968 62.500 toeschouwers. De naam "El Campín" komt van het Engelse woord "camping", en verwijst naar het feit dat de omgeving van het stadion in vroeger jaren een gebied was waar werd gekampeerd. Vanaf 1946 deed het stadion dienst als onderkomen voor voetbalwedstrijden. Het stadion was gastheer van de finale van de strijd om de Copa América 2001, waarin gastland Colombia met 1–0 won van Mexico dankzij een doelpunt van verdediger Iván Córdoba, en voor de eerste maal kampioen van Zuid-Amerika werd. In 2011 was het Estadio El Campín een van de acht stadions tijdens het WK voetbal onder 20. Concerten 1973: James Brown 1988: Quiet Riot 1992: Guns N’ Roses 1994: Pet Shop Boys 1995: Bon Jovi, UB40 1996: Elton John, Sheryl Crow 1997: Def Leppard, Fito Páez, Charly García, Mercedes Sosa, Celia Cruz 2003: Alanis Morissette 2004: The Offspring, Sean Paul, Don Omar 2005: The Black Eyed Peas, RBD 2012: Paul McCartney (On The Run Tour). 2012: Lady Gaga 2013: Justin Bieber 2014: One Direction 2015: Foo Fighters 2015: KISS 2016: The Rolling Stones Zie ook Lijst van stadions
Estadio El Campín

Stadion Nemesio Camacho, znany również jako El Campin – stadion piłkarski w Bogocie, stolicy Kolumbii. Został zbudowany w 1938. Mieści 48 600 osób. Na nim rozgrywają swoje mecze domowe kluby Independiente Santa Fe i Millonarios. Koncerty Na płycie stadionu organizowano również koncerty: 1973 – James Brown 1988 – Concierto de Conciertos, Quiet Riot 1991 – Information Society 1992 – Guns N’ Roses 1994 – Pet Shop Boys 1995 – Bon Jovi, Luciano Pavarotti 1995 – UB40, Elton John, Sheryl Crow 1996 – Plácido Domingo 1997 – Fito Páez, Charly García, Mercedes Sosa, Celia Cruz 1998 – Fania All-Stars 2000 – Shakira 2004 – The Offspring 2012 – Paul McCartney 2012 -– Lady Gaga 2013, 2017– Justin Bieber 2014 – One Direction 2015 – Foo Fighters 2015 – KISS 2016 – The Rolling Stones 2024 – Iron Maiden Bibliografia Informacje o stadionie. worldstadiums.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2010-01-31)].
Estádio El Campín

O Estádio Nemesio Camacho, conhecido como El Campín, é o principal estádio de Bogotá, Colômbia. É a casa do Independiente Santa Fé e do Millonarios. O estádio recebeu o nome de Nemesio Camacho, ex-gerente do sistema de bondes então existente de Bogotá e também o pai de Luis Camacho, a pessoa que ofereceu o terreno onde o estádio seria construído. O apelido El Campín, vem de uma modificação da palavra "camping", porque a área onde o estádio está atualmente antigamente era uma zona de camping. Foi inaugurado em 10 de Agosto de 1938, com capacidade de 65.000 lugares, em um amistoso entre a Seleção Equatoriana de Futebol e a Seleção Colombiana de Futebol, vencido pelos visitantes por 2 a 1. O local foi sede dos Jogos Bolivarianos daquele ano. Atualmente tem capacidade para 36.343 torcedores. No estádio, já jogaram os argentinos Alfredo Di Stéfano, Adolfo Pedernera e Julio Cozzi, que em meados do século XX fizeram parte do time Millonarios, uma equipe que até então foi apelidada de "Balé Azul" pela sua excelente qualidade quando venceu o Real Madrid em seu próprio estádio. Também sediou os Jogos Bolivarianos de 1938; os Jogos Pan-americanos de 1971; as finais da Copa América de 1964, 1975 e 2001; as Eliminatórias das Copas do Mundo de 1958, 1962, 1970, 1974, 1978, 1982, 1986, 2002 e 2010; a final da Copa Libertadores da América de 1989; a final da Copa Conmebol de 1996; as finais da Copa Merconorte de 1999, 2000 e 2001. Sediou o Campeonato Mundial de Futebol Sub-20 de 2011 e foi palco da partida final do torneio, que o Brasil ganhou da Selecção Portuguesa de Futebol sub-20 por 3 a 2. E também sediou a final da Copa Sul-Americana de 2015, onde o Santa Fe foi campeão. Localização O Estádio está localizado na área de Teusaquillo, mais especificamente no Avenida Norte-Quito-Sur com estrada 57. Em seus arredores, encontram-se as estações de TransMilenio de 'El Campín' e 'Coliseo'. Dados Dimensões do campo de futebol: 105m por 68m. Foi reconstruído em 1951 e foi remodelado em 1968 pela primeira vez. Houve outra remodelação para o Campeonato Mundial de Futebol Sub-20 de 2011. Tem 42 entradas e 48 saídas. Tem 5 vestiários (1 vestiário para os árbitros). Shows Depois de ser remodelado, um decreto proibiu todos os shows no palco para proteger a grama do campo. Mas, depois de uma polêmica sobre a falta de cenários apropriados para shows, foi novamente permitido a realização de alguns desses eventos. Alguns dos mais importantes eventos musicais no estádio são: 1973 - James Brown 1988 - Concierto de Conciertos e Quiet Riot 1991 - Information Society 1992 - Guns N' Roses 1994 - Pet Shop Boys 1995 - Bon Jovi e Luciano Pavarotti 1995 - UB40, Elton John e Sheryl Crow 1996 - Plácido Domingo 1997 - Fito Páez, Charly García, Mercedes Sosa e Celia Cruz 1998 - Fania All-Stars 2000 - Shakira 2004 - The Offspring 2005 - RBD 2012 - Paul McCartney 2012 - Lady Gaga 2013- Justin Bieber 2014 - One Direction 2015- Foo Fighters 2015- KISS 2016- The Rolling Stones Referências Ligações externas Google Maps - Foto por Satélite
Стадион Ел Кампин

Стадион Ел Кампин (шп. Estadio Nemesio Camacho El Campín) је вишенаменски стадион који се налази у Боготи, Колумбија. Највише се користи за фудбал и атлетику. Стадион има капацитет за 36,343 гледалаца . и служи као домаћин фудбалским клубовима Миљонаресу и Индепендиентеу Историјат стадиона Стадион је угошћавао тимове као што су ФК Депортиво ла Еквидад,ФК Форталеза, ФК Тигрес(Expreso Rojo), ФК Богота, ФК Академија, ФК Депортиво ел Кондор, ФК Атлетико Хуила и ФК Депортиво Пасто.. Стадион је добио име по Немесио Камачу, бившем менаџеру тада постојећег система трамваја у Боготи, а такође и оцу Луиса Камача Матиза, особе која је понудила земљиште на којем ће стадион бити изграђен. Назив Кампин потиче од модификације речи „камповање” јер је простор на коме се тренутно налази стадион раније био зона камповања. Као фудбалски стадион је почео да се користи око 1946. године, када је био домаћин првог националног клупског турнира. Коришћен је за финале Копа Америка 2001., где је колумбијски тим крунисан као шампиони америчког континента победивши Мексико са 1:0 . Овај стадион је био један од осам стадиона за Светско првенство у фудбалу до 20 година 2011. који се одржао у Колумбија и који је био домаћин свечаности затварања. Стадион је био седиште репрезентације Колумбије за јужноамеричке квалификације (КОНМЕБОЛ) за светска првенстава у фудбалу, последњи пут за квалификације за Светско првенство 2010. у Јужној Африци . Референце Спољашње везе Изглед стадиона Ел Кампин у Боготи Колумбијски стадиони на fussballtempel.net Колумбијски стадиони на worldstadiums.com Ел Кампин на гугл мапи
Estadio El Campín

Estadio Nemesio Camacho, mer känd under namnet Estadio El Campín, är en fotbollsarena i Bogotá i Colombia, med en totalkapacitet på 36 343 åskådare. Arenan invigdes den 10 augusti 1938. Colombias fotbollslandslag använder ofta arenan under sina landskamper. Millonarios Fútbol Club och Independiente Santa Fe använder arenan för sina matcher i fotboll. Konserter 1973: James Brown 1988: Quiet Riot 1992: Guns N’ Roses 1994: Pet Shop Boys 1995: Bon Jovi, UB40 1996: Elton John, Sheryl Crow 1997: Def Leppard, Fito Páez, Charly García, Mercedes Sosa, Celia Cruz 2003: Alanis Morissette 2004: The Offspring, Sean Paul, Don Omar 2005: The Black Eyed Peas, RBD 2012: Paul McCartney 2012: Lady Gaga 2013: Justin Bieber 2014: One Direction 2015: Foo Fighters 2015: KISS 2016: The Rolling Stones Källor El Campín på StadiumGuide.com
Резерват

Резерватът е защитена територия, където различни видове от флората и фауната могат да бъдат защитени и предпазени от изчезване. В резерватите се отглеждат много животни и растения, които са записани в червената книга. Посещението на резерватите става със специално разрешение извън маркираните пътеки. В тях се извършват научни изследвания, на чиято основа се предприемат ефективни мерки за защита на биосферата от антропогенното влияние. Биосферните резервати се създават в световен обхват под егидата на ЮНЕСКО и според първоначалната концепция са строго охранявани територии. Биосферните резервати са центрове за разпространяване на знания за биосферата и за нейното опазване, а според съвременните разбирания следва да се превърнат в пример за хармонично съжителство между човека и природата, демонстрирайки добри практики и политики, както в областта на опазването на биологичното разнообразие и естествените екосистеми, така и в областта на устойчивото развитие на местните общности. Резерватът също може да бъде място, където дадена група хора живеят насилствено или доброволно, като например индианските резервати в САЩ. Над 160 биосферни резервата имат статут от ЮНЕСКО на биосферни еталони. Към тях се включват и 17 резервата в България. Законът за защита на природата (1967 г.) регламентира неприкосновеността на тези територии, като забранява провеждането на всякакви действия, нарушаващи самобитният им характер. В резерватите не се разрешава никаква стопанска дейност. По българското законодателство за резервати (отговарят на категория Ia на IUCN) се обявяват образци от естествени екосистеми, включващи характерни и/или забележителни диви растителни и животински видове и местообитанията им. Резерватите се управляват с цел запазване на естествения им характер, научна и образователна дейност и/или екологичен мониторинг, опазване на генетичните ресурси, запазване на естествени местообитания и на популациите на защитени редки, ендемитни и реликтни видове, развитие на мрежа от представителни за България и Европа екосистеми и застрашени местообитания. В резерватите са забранени всякакви човешки дейности освен тяхната охрана, посещения с научна цел, преминаването на хора извън маркирани пътеки, потушаване на пожари и санитарни мероприятия в горите, увредени вследствие на природни бедствия и каламитети. Освен строгите резервати в България се обявяват и поддържат резервати (отговарят на категория IV на IUCN). Те са екосистеми, включващи редки и/или застрашени диви растителни и животински видове и местообитанията им. Поддържаните резервати се управляват с цел поддържане на природния им характер, научни и образователни цели и/или екологичен мониторинг, възстановяване на популации на растителни и животински видове и/или условия на местообитанията им и опазване на генетичните ресурси. В поддържаните резервати се забраняват всякакви дейности, с изключение на тяхната охрана, посещения с научна цел, преминаването на хора по маркирани пътеки, провеждане на поддържащи, направляващи, регулиращи или възстановителни мерки. Източници Вижте също Биоразнообразие Биосферен резерват Индиански резерват Национален парк Резервати в България
Reserva natural

Una reserva natural és un espai natural, normalment d'extensió reduïda, i de considerable interès científic creada per a preservar íntegrament el conjunt d'ecosistemes naturals que conté o alguna de les seves parts. A Catalunya és una de les categories que preveu la llei d'espais naturals de 1985 (capítol IV) per a classificar els Espais Naturals de Protecció Especial (ENPE). No s'hi permeten activitats que directament o indirectament puguin perjudicar els valors naturals que van justificar la seva protecció. La mateixa llei distingeix entre reserves integrals o parcials. la seva declaració s'atorga per llei o per decret, respectivament. Les reserves integrals són una de les figures de màxima protecció, l'accés al seu interior està rigorosament controlat i no són objecte de programes d'ús públic. Normalment estan dins d'espais naturals protegits més grans (parcs nacionals, parcs naturals...) i la seva gestió es desenvolupa dins dels plans d'ús i gestió d'aquests espais. Les reserves naturals parcials són una categoria de protecció menor: Alguns dels espais d'interès natural del PEIN que s'ha cregut que havien de gaudir d'una categoria d'espai natural de protecció especial (ENPE) s'han declarat amb aquesta categoria (com els espais naturals del Delta del Llobregat. A aquestes dues categories de reserva natural creades per la Llei d'espais naturals caldria afegir la Reserva Natural de Fauna Salvatge, que apareix a l'article 31 de la Llei de Protecció dels Animals. Referències Vegeu també Reserva de la biosfera Reserva Nacional de Caça Parc Natural Enllaços externs Anuari estadístic de Catalunya
Přírodní rezervace

Přírodní rezervace je chráněné území, které je obdobou národní přírodní rezervace, avšak pouze s regionálním významem. Má obvykle menší rozlohu než národní park nebo chráněná krajinná oblast. Přírodní rezervace podle zemí Přírodní rezervace v Česku Přírodní rezervace na Slovensku Kategorie s názvem přírodní rezervace existuje v řadě států světa, ne všude se tím ovšem míní podobná kategorie ochrany jako v ČR. Např. v některých středoafrických státech odpovídá tato kategorie spíše našim národním parkům, v Nizozemsku jsou zase přírodní rezervace vyhlašovány na rozdíl od jiných kategorií na soukromé půdě aj. Literatura Ivan Balák a kolektiv: Přírodní památky, rezervace a parky, Olympia, Praha 2004, ISBN 80-7033-826-1 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu přírodní rezervace na Wikimedia Commons Přírodní rezervace na OpenStreetMap
Naturreservat

Et Naturreservat er ligesom et vildtreservat, et beskyttet naturområde, hvor dyrene sikres rolige levesteder til at yngle, raste og søge føde. Der er i Danmark over hundrede natur- og vildtreservater på i alt ca. 330.000 hektar, men mere end 90% heraf er vådområder. Et reservat kan være beskyttet på flere niveauer, f.eks. sådan at kerneområder helt friholdes for jagt og andre væsentlige forstyrrende aktiviteter, mens bufferzoner har færre restriktioner. Naturreservater bliver i Danmark oprettet i henhold til naturbeskyttelsesloven, på statsejede arealer og i danske farvande, for at beskytte bestande af vilde dyr og planter og deres levesteder. Formålet kan også være at beskytte særlige naturtyper, fortidsminder og kulturspor. Eksterne henvisninger Oversigt over danske naturreservater på naturstyrelsen.dk Se også Naturfredning Nationalparker
Naturschutzgebiet

Naturschutzgebiet steht für: allgemein Areale zum Schutz von Natur oder Landschaft, siehe Schutzgebiete im Natur- und Landschaftsschutz – dort auch Fremdsprachliches National: Naturschutzgebiet (Deutschland), Schutzkategorie nach dem Bundesnaturschutzgesetz Naturschutzgebiet (Österreich), Schutzkategorien des Landesrechts Naturschutzgebiet (Schweiz), Schutzkategorie nach Bundesrecht, siehe Schutzgebiete im Natur- und Landschaftsschutz#Schweiz Naturschutzgebitt / Réserve naturelle, Schutzkategorie in Luxemburg, siehe Liste der Naturschutzgebiete in Luxemburg Siehe auch: Naturreservat
Prirodni rezervat

Prirodni rezervat (ili rezervat prirode) je područje koje je zaštićeno zbog svog značaja za floru i faunu, te geološkog ili nekog drugog posebnog interesa. Prema Upisniku zaštićenih područja Ministarstva zaštite okoliša i prirode (stanje 07. siječnja 2013.) u Republici Hrvatskoj ukupno je 82 Prirodnih rezervata. Podjela Prirodni rezervati mogu biti: strogi prirodni rezervati posebni prirodni rezervati Izvori Vanjske poveznice
Natuurreservaat

Een natuurreservaat is een gebied dat zo belangrijk wordt geacht voor flora, fauna of landschap dat het onder bescherming is gesteld. In een aantal gevallen vormen natuurreservaten de enige leefgebieden van bepaalde planten- of diersoorten. Een wildreservaat is een natuurreservaat dat speciaal is bestemd voor de bescherming van bepaalde wilde dieren. Het gebruik van reservaten is vrijwel altijd aan beperkingen onderhevig. Zo is mijnbouw, landbouw, jacht, houtkap en het meenemen van planten of dieren meestal geheel of gedeeltelijk verboden, maar per reservaat lopen de regels nogal uiteen. Soms wordt het gebied gebruikt voor ecologisch onderzoek. Het beheer van natuurreservaten gebeurt doorgaans door medewerkers van speciale natuurbeherende organisaties, soms door particuliere eigenaars, soms door de lokale bevolking. Natuurreservaten vallen onder verschillende IUCN-categorieën die worden bepaald door het beschermingsniveau dat de nationale wetgeving biedt. Geschiedenis In de moderne tijd wordt het Pruisische Drachenfels in 1836 gezien als het eerste door een instantie beschermde natuurreservaat, in ieder geval in Europa. Het Yosemite-gebied in de Verenigde Staten (1864) was het eerste grote natuurreservaat, Yellowstone het eerste nationale park, gevolgd door het Royal National Park vlak bij Sydney in Australië. Het eerste Afrikaans nationaal park was het Nationaal Albert Park in Congo. Het eerste natuurreservaat van enige omvang in Nederland dateert van 1906. De Vereniging tot behoud van Natuurmonumenten in Nederland werd speciaal opgericht om de aankoop van het Naardermeer mogelijk te maken. Aanvankelijk maakte men een onderscheid tussen een staatsnatuurreservaat, in bezit van de staat en beheerd door SBB, en een natuurreservaat in bezit van en beheerd door particuliere natuurorganisaties. In Vlaanderen wordt een onderscheid gemaakt tussen een Vlaams natuurreservaat (in beheer en eigendom van de Vlaamse overheid) of een erkend natuurreservaat (in beheer bij organisaties als Natuurpunt). Zie ook Natuurgebied Vlaams natuurreservaat National Nature Reserve Réserve naturelle nationale
Rezervație naturală

Rezervația naturală este o arie în care întregul cadru natural sau anumite exemplare floristice, faunistice sau geologice sunt ocrotite de lege. Sunt protejate, pentru conservarea lor, ecosisteme, specii de plante sau de animale, elemente geologice etc. de interes științific sau peisagistic. Tipuri de rezervații naturale Rezervațiile naturale se pot împărți în următoarele categorii: Rezervații botanice (floristice) Rezervații zoologice (faunistice), inclusiv refugiile ornitologice Rezervații geologice - geomorfice, paleontologice (puncte sau locuri fosilifere) Rezervații speologice Rezervații peisagistice Rezervații mixte Rezervații de zonă umedă Rezervații de resurse genetice Cele mai multe rezervații au un caracter complex. Rezervații naturale în lume Australia În Australia, rezervația naturală este tipul de arie protejată utilizat în jurisdicțiile Australian Capital Territory, Noul Wales de Sud, Tasmania și Australia de Vest. Termenul de „rezervație naturală” este definit în statutele relevante utilizate de fiecare juristicție în parte, nu există norme reglementate de un singur statut național Brazilia În Brazilia rezervațiile naturale se clasifică în stații ecologice și rezervații biologice și sunt sub controlul Sistemului național de unități de conservare. Obiectivele lor principale sunt conservarea faunei și florei și a altor atribute naturale, excluzând interferența directă cu omul. Egipt Există 30 de rezervații naturale în Egipt, care acoperă 12% din suprafața totală a țării. Vezi și Listă de rezervații naturale din România Arboretum Grădină botanică Grădină zoologică Parc dendrologic Parc național Note Surse bibliografice Mic dicționar enciclopedic (ed. a II-a, revăzută și adăugită). București: Editura științifică și enciclopedică, 1978. Dicționar enciclopedic, vol. VI, R-Ș. București: Editura științifică și enciclopedică, 2006. Ioan Mărculeț (coord.). Dicționarul ariilor naturale protejate din România. București: Colegiul Național „I.L. Caragiale”, 2012. ISBN 978-973-0-13590-9