Palmovo olje

Palmovo olje je užitno rastlinsko olje, pridobljeno iz kaše plodov oljnih palm, predvsem afriške oljne palme (Elaeis guineensis) in v manjši meri iz ameriške oljne palme (Elaeis oleifera) ter palm maripa (Attalea maripa). Natančneje gre za olje iz mezokarpa osemenja, ki obdaja seme palme. Iz semen pridobivamo olje palmovih semen, ki ima drugačne lastnosti. Drugačno je tudi od kokosovega olja iz osemenja kokosovih orehov. Olje se uporablja v proizvodnji hrane, v lepotnih izdelkih in kot biogorivo. Palmovo olje je leta 2017 predstavljalo približno 36 % svetovne proizvodnje olj iz oljnic. Palmovo olje je lažje stabilizirati in ohranjati kakovost okusa in konsistenco v ultra predelani hrani, zato mu proizvajalci hrane pogosto dajejo prednost. Ljudje so leta 2015 po vsem svetu porabili povprečno 7,7 kg palmovega olja na osebo. Povečalo se je tudi povpraševanje po drugih uporabah, kot so kozmetika in biogoriva, kar spodbuja rast nasadov oljnih palm v tropskih državah. Množična proizvodnja palmovega olja v tropih je tema, ki vzbuja veliko zaskrbljenost okoljskih in zagovornikov človekovih pravic. Industrija palmovega olja pomembno prispeva k krčenju gozdov v tropih, kjer gojijo palme, in je bila navedena kot dejavnik družbenih problemov zaradi obtožb o kršitvah človekovih pravic med pridelovalci. Poročilo Mednarodne zveze za varstvo narave iz leta 2018 je potrdilo, da je palmovo olje veliko učinkovitejše od drugih olj v smislu porabe zemljišč in vode; vendar krčenje gozdov povzroča večjo izgubo biotske raznovrstnosti kot prehod na druga olja. Največji svetovni proizvajalci palmovega olja so Indonezija, ki ga je leta 2022 proizvedla 60 %, sledijo ji Malezija, Tajska in Nigerija. Indonezija proizvaja biodizel predvsem iz palmovega olja. Zgodovina Ljudje so oljne palme uporabljali že pred 5000 leti. Konec 19. stoletja so arheologi v grobnici v Abidosu, ki datira v leto 3000 pr. n. št., odkrili snov, za katero so sklepali, da je bila prvotno palmovo olje. Palmovo olje iz vrste Elaeis guineensis je že dolgo prepoznano v državah Zahodne in Srednje Afrike kot olje za kuhanje. Evropski trgovci, ki so trgovali z Zahodno Afriko, so občasno kupovali palmovo olje za uporabo kot olje za kuhanje v Evropi. Palmovo olje je postalo zelo iskano blago med britanskimi trgovci za uporabo kot industrijsko mazivo za stroje med britansko industrijsko revolucijo. Palmovo olje je bilo osnova za milne izdelke, kot sta milo Sunlight podjetja Lever Brothers (zdaj Unilever) in ameriška blagovna znamka Palmolive. Okoli leta 1870 je palmovo olje predstavljalo glavni izvozni artikel nekaterih zahodnoafriških držav, ki je pogosto spremljal zatiralske delovne prakse, kot je poudarjeno v poročilu o življenju Abine Mansah (in kot trdijo skupine za človekove pravice, še vedno).ref>Getz, Trevor and Liz Clarke (2011). Abina and the Important Men: A Graphic History. Oxford University Press.</ref> Vendar pa je to v 1880-ih prehitel kakav z uvedbo kolonialnih evropskih plantaž kakava. Uporaba V prehrani Zaradi visoke nasičenosti palmovega olja se v zmernih območjih pri sobni temperaturi strdi, zaradi česar je poceni nadomestek za maslo ali hidrogenirana rastlinska olja v primerih, ko je zaželena trdna maščoba, na primer za pripravo testa za pecivo in pekovskih izdelkov. Palmovo olje se uporablja v zahodnoafriški kuhinji, kot sta juha egusi in juha okra. Palmovo olje se včasih uporablja kot manjša sestavina v nadomestkih za telečje mleko. Neživilski potrošniški izdelki Palmovo olje se pogosto uporablja v izdelkih za osebno nego in čiščenje ter zagotavlja penilo v skoraj vsakem milu, šamponu ali detergentu. Približno 70 % izdelkov za osebno nego, vključno z milom, šamponom, ličili in losjonom, vsebuje sestavine, pridobljene iz palmovega olja. Vendar pa obstaja več kot 200 različnih imen za te sestavine palmovega olja in le 10 % jih vsebuje besedo "palmovo". Biomasa in biogoriva Palmovo olje se uporablja za proizvodnjo metilnega estra in hidrodeoksigeniranega biodizla. Metilni ester palmovega olja nastane s postopkom, imenovanim transesterifikacija. Biodizel iz palmovega olja se pogosto meša z drugimi gorivi, da se ustvarijo mešanice biodizla. Biodizel iz palmovega olja izpolnjuje evropski standard EN 14214 za biodizle. Hidrodeoksigenirani biodizel se proizvaja z neposredno hidrogenolizo maščobe v alkane in propan. Največja svetovna tovarna biodizla iz palmovega olja je finska tovarna biodizla Neste Oil v Singapurju, vredna 550 milijonov evrov, ki se je odprla leta 2011 z zmogljivostjo 800.000 ton na leto in proizvaja hidrodeoksigenirani biodizel NEXBTL iz palmovega olja, uvoženega iz Malezije in Indonezije. Precejšnje količine izvoza palmovega olja v Evropo se pretvorijo v biodizel (od začetka leta 2018: Indonezija: 40 %, Malezija 30 %). Leta 2014 je bila skoraj polovica vsega palmovega olja v Evropi porabljena kot gorivo za avtomobile in tovornjake. Leta 2018 je bila polovica evropskega uvoza palmovega olja porabljena za biodizel. Uporaba palmovega olja kot biodizla ustvari trikrat več emisij ogljika kot uporaba fosilnih goriv, in na primer »biodizel, izdelan iz indonezijskega palmovega olja, svetovni problem ogljika še poslabša, ne izboljša«. Obstajajo pritiski za povečanje proizvodnje oljnih palm zaradi indonezijskih programov biodizla na osnovi palm. Biodizel trenutno na bencinskih črpalkah vsebuje razmerje palmovega olja in konvencionalnega dizla 30:70 (znano kot B30). Indonezijska vlada si prizadeva za proizvodnjo 100-odstotnega biodizla iz palmovega olja (ali B100), da bi opustila uporabo konvencionalnega dizla. Indonezijska vlada je ocenila, da bi morala za zadostitev tem prihodnjim potrebam vzpostaviti približno 15 milijonov hektarjev nasadov oljnih palm.ref>Jong, Hans Nicholas (28. december 2020). »Top Indonesian Palm Oil Developments in 2020«. Mongabay. Pridobljeno 12. maja 2021.</ref> Organski odpadki, ki nastanejo pri predelavi oljne palme, vključno z lupinami in grozdi plodov oljne palme, se lahko uporabijo tudi za proizvodnjo energije. Ta odpadni material se lahko pretvori v pelete, ki se lahko uporabljajo kot biogorivo. Poleg tega se palmovo olje, ki se uporablja za cvrtje hrane, lahko pretvori v metilne estre za biodizel. Rabljeno jedilno olje se kemično obdela, da se ustvari biodizel, podoben naftnemu dizlu. Pri oskrbi ran Čeprav se palmovo olje nanaša na rane zaradi domnevnih protimikrobnih učinkov, raziskave ne potrjujejo njegove učinkovitosti. Družbeni in okoljski vpliv V delih Indonezije in Malezije so bili gozdovi izkrčeni, da bi naredili prostor za monokulturo oljnih palm. To ima pomemben vpliv na lokalne ekosisteme, kar vodi v krčenje gozdov in izgubo biotske raznovrstnosti. Ti procesi so na primer povzročili znatne izgube površin v naravnem habitatu treh preživelih vrst orangutanov. Ena vrsta, zlasti sumatranski orangutan, je bila zaradi izgube habitata zaradi gojenja palm za pridobivanje olja uvrščena na seznam kritično ogroženih. Poleg okoljskih skrbi je razvoj palmovega olja v določenih regijah, ki ga proizvajajo, povzročil tudi znatne družbene konflikte. Novinarji in raziskovalci nevladnih organizacij so ugotovili, da so regije s hitro rastočo proizvodnjo palmovega olja doživele znatne kršitve pravic do zemljišč avtohtonih plemen, trgovino z ljudmi, spolne zlorabe in druge s tem povezane kršitve človekovih pravic. Industrija palmovega olja je imela tako pozitivne kot negativne vplive na delavce, avtohtona ljudstva in prebivalce skupnosti, ki proizvajajo palmovo olje. Proizvodnja palmovega olja zagotavlja zaposlitvene možnosti in dokazano izboljšuje infrastrukturo, socialne storitve ter pomaga tudi pri zmanjševanju revščine. Vendar pa so v nekaterih primerih plantaže oljnih palm razvile zemljišča brez posvetovanja ali nadomestila z avtohtonimi ljudmi, ki naseljujejo zemljišča, kar je povzročilo družbene konflikte. Uporaba nezakonitih priseljencev v Maleziji je prav tako sprožila zaskrbljenost glede delovnih pogojev v industriji palmovega olja. Nekatere družbene pobude uporabljajo gojenje palmovega olja kot del strategij za zmanjševanje revščine. Primeri vključujejo projekt hibridne oljne palme Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v zahodni Keniji, ki izboljšuje dohodke in prehrano lokalnega prebivalstva, ter malezijski Zvezni organ za razvoj zemljišč in Zvezni organ za konsolidacijo in rehabilitacijo zemljišč, ki oba podpirata razvoj podeželja. Kršitve človekovih pravic Eno poročilo je navedlo številne obtožbe o kršitvah človekovih pravic pri proizvodnji palmovega olja v Indoneziji in Maleziji, vključno z izpostavljenostjo nevarnim pesticidom, otroškim delom, posilstvom in spolno zlorabo ter nevarnim prenašanjem bremen, med drugimi kršitvami človekovih pravic. Na te incidente se podjetje, policija ali druge skupine za preprečevanje kriminala morda ne odzovejo ali pa o njih ne poročajo, ker se žrtve bojijo povračilnih ukrepov s strani storilca. Med pesticidi, ki jih uporabljajo na plantažah palmovega olja, sta parakvat, ki je v Evropi prepovedan zaradi povezav s Parkinsonovo boleznijo, in glifosat, ki je bil vpleten v skupinsko tožbo v ZDA glede raka (Evropska agencija za kemikalije (ECHA) je glifosat uvrstila med povzročitelje resnih poškodb oči, vendar ni našla dokazov, ki bi ga kazali na rakotvorno snov). Poročila o avtohtonih ljudstvih in skupnostih v Indoneziji kažejo na izgubo kmetijskih zemljišč in tradicionalno pomembnih zemljišč zaradi širitve industrije palmovega olja. Leta 2017 je bilo več kot 650 različnih zemljiških sporov med plantažami palmovega olja in avtohtonimi lastniki zemljišč. Avtohtone skupnosti so izrazile tudi zaskrbljenost zaradi izgube naravnih virov, kot so gozdovi divjega kavčukovca, trstike in adatov (skupni gozdovi). Avtohtone skupnosti so dosegle nekaj uspeha pri reševanju zemljiških sporov, bodisi s protesti bodisi s pravnimi sredstvi. Drugi pomisleki glede vpliva na avtohtone skupnosti vključujejo pomanjkanje vladnega nadzora nad plantažami palmovega olja, politično korupcijo ali pomanjkanje izvrševanja zakonov, namenjenih zaščiti avtohtonih zemljišč. V državah, kot je Gvatemala, imajo plantaže palmovega olja pomemben vpliv v lokalnem pravosodnem sistemu, zaradi česar lokalna policija ignorira zemljiške zahtevke, celo uporablja silo za razbijanje protestov in celo umori lokalnih voditeljev. Predelava Palmovo olje je naravno rdečkaste barve zaradi visoke vsebnosti beta karotena. Ne smemo ga zamenjevati z oljem palmovih koščic, pridobljenim iz koščice istega sadeža, ali kokosovim oljem, pridobljenim iz jedrca kokosove palme (Cocos nucifera). Razlike so v barvi (surovo olje palmovih koščic ne vsebuje karotenoidov in ni rdeče) in v vsebnosti nasičenih maščob: olje palmove pulpe je 49 % nasičenih, medtem ko olje palmovih koščic in kokosovo olje vsebujeta 81 % oziroma 86 % nasičenih maščob. Vendar pa surovo rdeče palmovo olje, ki je bilo rafinirano, nevtralizirano, beljeno in dezodorirano, pogosto uporabljeno blago, imenovano RBD (rafinirano, beljeno in dezodorirano) palmovo olje, ne vsebuje karotenoidov. Številne industrijske prehrambene aplikacije palmovega olja uporabljajo frakcionirane komponente palmovega olja (pogosto navedene kot modificirano palmovo olje), katerih stopnja nasičenosti lahko doseže 90 %; ta modificirana palmova olja lahko postanejo zelo nasičena, vendar niso nujno hidrogenirana. Oljna palma daje grozde, ki vsebujejo veliko plodov z mesnatim mezokarpom, ki obdaja jedro, prekrito z zelo trdo lupino. FAO šteje palmovo olje (pridobljeno iz pulpe) in palmove koščice za primarna proizvoda. Stopnja ekstrakcije olja iz grozda se giblje od 17 do 27 % za palmovo pulpo in od 4 do 10 % za palmovo koščice. Poleg kokosovega olja je palmovo olje ena redkih visoko nasičenih rastlinskih maščob in je pri sobni temperaturi poltrdno. Palmovo olje je pogosta sestavina za kuhanje v tropskem pasu Afrike, jugovzhodne Azije in delov Brazilije. Njegova uporaba v komercialni živilski industriji v drugih delih sveta je razširjena zaradi nižjih stroškov in visoke oksidativne stabilnosti (nasičenosti) rafiniranega izdelka pri uporabi za cvrtje. En vir je poročal, da so ljudje leta 2015 v povprečju zaužili 7,7 kg palmovega olja na osebo. Pridobivanje Palmovo olje se tradicionalno in še vedno industrijsko proizvaja z mletjem plodov oljne palme. Poleg mletja se palmovo olje od 1990-ih proizvaja s hladnim stiskanjem plodov oljne palme. Ta vrsta obrtniškega palmovega olja običajno ni dodatno rafinirana, zato ohrani naravno rdečo barvo. Polni se v steklenice za uporabo kot jedilno olje, poleg tega pa se uporablja tudi za druge namene, kot je mešanje z majonezo in rastlinskim oljem. Rezultat mletja ali hladnega stiskanja je mešanica vode, surovega palmovega olja in vlaken iz palmovih plodov. Za pridobitev olja je potrebna minimalna stopnja predelave. Mešanica se najprej filtrira, da se odstranijo trdne snovi, nato pa se loči po gostoti, da se odstrani voda. Obdelava zgoščevanja lahko deluje tudi kot osnovna oblika odstranjevanja gumija, pod pogojem, da se sadje pred mletjem pari, da se gumi hidrolizira, pri čemer se zaradi hidrolize izgubi tudi nekaj trigliceridov. Rezultat osnovne obdelave se imenuje surovo palmovo olje ali rdeče palmovo olje, kar se nanaša na njegovo intenzivno barvo zaradi visoke vsebnosti karotenoidov. Rdeče palmovo olje je tradicionalno jedilno olje v Zahodni Afriki. Proste maščobne kisline v njem dajejo 'pikanten' okus. Trigliceridni del je približno 50 % nasičenih maščob – precej manj kot palmovo koščično olje – in 40 % mononenasičenih maščob ter 10 % polinenasičenih maščob. Je vir vitamina A in vitamina E. Rafiniranje Surovo PO je mogoče rafinirati, da se odstranijo njegove netrigliceridne komponente. Beljenje odstrani barvo iz olja. To dosežemo z dodajanjem glinenega absorbenta, imenovanega belilna zemlja, v vakuumskem mešalniku. Filtri odstranijo glino iz olja. Olje vstopi v dezodorator, ki je odgovoren za odstranjevanje prostih maščobnih kislin (FFA), ki nastanejo pri hidrolizi. Ena vrsta dezodoratorja deluje tako, da FFA destilira z uporabo različnih temperatur. FFA se zbira kot "destilat palmovih maščobnih kislin" (PFAD).[131] PFAD je sam po sebi dragocen proizvod, ki se uporablja pri izdelavi mil, pralnega praška in drugih izdelkov. Končno, rafinirano olje se imenuje rafinirano, beljeno in dezodorirano palmovo olje (RBD PO). RBD PO je osnovno palmovo olje, ki se prodaja na svetovnih blagovnih borzah. RBD PO je znano tudi kot belo palmovo olje. Nadalje ga je mogoče frakcionirati z uporabo različnih tališč njegovih komponent. Del z višjim tališčem, ki prej kristalizira v trdno snov, se imenuje palmov stearin. Sestavljen je večinoma iz nasičenih maščob. Preostali tekoči del se imenuje palmov olein. Frakcioniranje je možno tudi na drugi točki predelave, celo s surovim palmovim oljem. RBD PO ali »palmova skrajšava« se pogosto uporablja v proizvodnji hrane. Cenjen je zaradi nizke vsebnosti polinenasičenih maščob, kar zagotavlja visoko stabilnost proti žarkosti in omogoča, da nadomesti hidrogenirane maščobe v različnih pečenih in ocvrtih izdelkih. Sklici Viri Ta članek vsebuje besedilo iz brezplačnega dela. Licencirano pod CC BY-SA IGO 3.0 World Food and Agriculture – Statistical Yearbook 2023, FAO, FAO. Zunanje povezave Posnetek na YouTubu – Film von Kurt Langbein, planet e.-Doku, ZDF, 11. Oktober 2015. Analyse von Palmöl (USDA) (englisch). Nachhaltiger Palmöl-Anbau in Kolumbien. Reportage der Deutschen Welle. Posnetek na YouTubu – Film von Florian Schneider und Ines Rainer, WDR-Reihe: Die Story, 2016 (44 min.).