NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ГЕС Порсе 3

ГЕС Порсе 3 — гідроелектростанція у центральній частині Колумбії. Знаходячись після ГЕС Порсе 2 та ГЕС Гуадалупе 4, наразі становить нижній ступінь гідровузла у сточищі річки Нечі (права притока Кауки, яка в свою чергу є лівою притокою Магдалени, котра впадає до Карибського моря в місті Барранкілья). У межах проєкту праву притоку Нечі річку Порсе перекрили нижче від станції Порсе 2 та впадіння лівої притоки Гуадалупе (через пов’язану з останньою гілку гідровузла здійснюється деривація ресурсу із верхньої течії Нечі). Тут звели кам'яно-накидну споруду з бетонним облицюванням висотою 151 метр, довжиною 400 метрів та товщиною 8 метрів, яка потребувала 4,16 млн м3 матеріалу. На час будівництва воду відвели за допомогою тунелю довжиною 0,65 км з діаметром 10,5 метра. Споруда утримує витягнуте по долині річки на 14 км водосховище з площею поверхні 4,6 км2 та об'ємом 169 млн м3 (корисний об’єм 127 млн м3). Зі сховища під правобережним масивом прокладено дериваційний тунель довжиною 12,3 км з діаметром 10,2 метра. Він сполучений із напірною шахтою висотою 149 метрів та діаметром 10,3 метра, після якої є ще одна ділянка тунелю довжиною 0,3 км. У підсумку ресурс надходить до спорудженого в підземному виконанні машинного залу. Останній має розміри 122х18 метрів при висоті 41 метр, а доступ до нього персоналу здійснюється через тунель довжиною 0,5 км. Крім того, існує підземне приміщення для трансформаторного обладнання. У машинному залі змонтовані чотири турбіни типу Френсіс потужністю по 172 МВт, які при напорі у 322 метри повинні забезпечувати виробництво 3416 млн кВт·год електроенергії на рік. Відпрацьований ресурс транспортується назад до Порсе по відвідному тунелю довжиною 0,9 км. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 500 кВ. Під час будівництва комплексу провели земляні роботи в об’ємі 5,7 млн м3 та здійснили виїмку 1,7 млн м3 підземних порід. Примітки
Подстанция

Електрическата подстанция e електрическо съоръжение, предназначено за преобразуване и разпределение на електрическата енергия. Подстанцията може да се захранва от електрически генератор в близка електроцентрала, а също и от друга подстанция. Повечето подстанции са базисен възел и обикновено разпределят електроенергия на средно напрежение с големи мощности за голям регион. Системата съдържа трансформатори или други преобразуватели на електрическа енергия, релейна защита, разпределителни уредби, силови прекъсвачи и помощни устройства. Устройство Основни елементи: силови трансформатори, автотрансформатори въвеждащи конструкции за електрическите далекопроводи открити и закрити разпределителни шини система за собствено захранване система за релейна защита и автоматика (плюс телемеханично управление, отчитане на електроенергия и пр.) система за заземяване мълниезащита подпомагащи и аварийни системи (вентилации, пожарни аларми и други) битови помещения и складове Видове Делят се на няколко вида: функционални трансформаторни преобразувателни според значението в системата на електроснабдяване понижаващи подстанции повишаващи тягови подстанции по място и начин на присъединяване последни ответни проходни възлови по начин на монтаж открити закрити Вижте също Електрическа централа Електрически далекопровод Трафопост Източници
Subestació elèctrica

La subestació elèctrica és una instal·lació industrial emprada per a la transformació del voltatge del corrent elèctric. Aquestes s'ubiquen en els encontorns de les centrals elèctriques per pujar el voltatge a la sortida dels generadors i als afores de les poblacions i consumidors, per tornar-la a baixar. La raó per fer aquesta elevada de tensió i després baixada, és el transport de la elèctricitat a llarga distància, si es puja el voltatge es redueixen les pèrdues de resistència que depenen de la intensitat de la elèctricitat.
Elektrická stanice

Elektrická stanice je součástí elektrizační soustavy, která zajišťuje výrobu a přenos elektrické energie z místa výroby (elektrárny) do místa spotřeby (domácnosti, firmy). Obvykle jsou propojeny nadzemním elektrickým vedením a plní různé úkoly nutné pro zajištění chodu elektrické sítě, například pomocí transformátorů a dalších prvků zajišťují propojení elektrických sítí s různým elektrickým napětím. Elektrické stanice jsou v majetku přenosových nebo distribučních společností, případně větších odběratelů elektrické energie. Elektrická stanice může být typu (případně kombinací): transformovna – pro transformaci elektrické energie na jiné napětí rozvodna – propojení různých elektrických sítí, hlavní část elektrických stanic spínací stanice – pro připojování jednotlivých rozvodných kabelů a vedení – vn a nn kompenzační stanice – pro kompenzaci elektrické energie měnírna – pro přeměnu střídavého proudu na proud jiného kmitočtu nebo na stejnosměrný proud rozváděč – stanice malého rozsahu s napětím do 1000 V Podle způsobu obsluhy můžeme rozlišovat: s obsluhou – obslužný personál je přítomen na stanici po celou dobu provozu s dohledem – stanici je pravidelná denní obsluha, jinak obsluha se dostaví jen v případě potřeby bez obsluhy – na stanici se dostaví obsluha jen v případě potřeby dálkově řízená – stanice bez obsluhy řízená prostředky dálkového řízení Odkazy Reference Související články elektrická distribuční soustava přenosová soustava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu elektrická stanice na Wikimedia Commons
Transformatorstation

En transformatorstation, ofte kaldet transformerstation, er et anlæg (node) i elnettet, som muliggør at elektricitetens vej fra indgående ledninger kan dirigeres til udgående ledninger på en sikker måde. Det er ofte en bygning opført af sten eller metal, der giver læ og afdækning til en transformator, der transformerer den elektriske spænding ned fra f.eks. 10...36kV - til 230V og 400V som er elforsyningsnettets forsyningsspænding, så den kan anvendes af forbrugere og det private erhvervsliv. Et andet eksempel på en transformatorstation er et transformatortårn, som hovedsageligt er designet til at sende elforsyningsnettet ud via luftledninger. Fordeling af elektricitet i luftledninger Når elektricitet skal transporteres over større afstande, er det nødvendigt at sætte den elektriske spænding op. Men når strømmen via ledningsnettet skal ud til slutbrugerne, skal spændingen igen sættes ned. Inden det blev almindeligt at lægge el-kablerne i jorden, skete denne transformering typisk i et transformatortårn, hvor transformatoren var monteret i ledningshøjde, øverst i tårnet. Funktioner Ved behov omtransformeres spændingen. Overvåge at spændinger og strømme holdes indenfor specificerede niveauer. Både ved overbelastninger og for eksempel lynnedslag. Det kan delvist sammenlignes med en sikringsfunktion. Modvirke reaktive belastninger ved lange overførsler med seriekondensatorer og reaktorer. Bryde eller slutte en ind- eller udgående ledning indenfor brøkdele af et sekund. Det kan delvist sammenlignes med en omskiftersfunktion, men for meget større spændinger og strømme. Afbryde en ledning eller udstyr for at man med dobbelt sikkerhed kan vedligeholde. Dette svarer til at "trække stikket ud af stikkontakten". Jorde og kortslutte en afbrudt ledning eller udstyr for yderligere at øge sikkerheden ved vedligeholdelse. Jorde linjer ved lynnedslag med overspændingsbeskyttelse. Billeder Eksterne henvisninger
Stacja elektroenergetyczna

Stacja elektroenergetyczna – zespół urządzeń służących do: przetwarzania i rozdziału (stacja transformatorowo-rozdzielcza) albo tylko do rozdziału energii elektrycznej (rozdzielnia, czyli stacja rozdzielcza) tylko do transformacji energii elektrycznej (stacja transformatorowa), tworząc węzeł w sieci elektroenergetycznej. Zespół tych urządzeń znajduje się na ogrodzonym terenie lub we wspólnym pomieszczeniu (obudowie, obiekcie). Elementy stacji W skład stacji elektroenergetycznej wchodzą następujące elementy: szyny zbiorcze (oszynowanie) pola rozdzielni stanowiska transformatorów lub autotransformatorów stanowiska przekształtników (stacje prądu stałego) pomieszczenia urządzeń pomocniczych nastawnie (sterownie). Szyny zbiorcze (także obejściowe) to miejsce połączenia linii i transformatorów. W zależności od rodzaju stacji i jej znaczenia mogą być szyny pojedyncze, podwójne, potrójne i dodatkowo podzielone na sekcje. Pola rozdzielni składają się z toru prądowego i jego wyposażenia w urządzenia główne i pomocnicze wraz z konstrukcjami wsporczymi. Rozróżnia się na stacjach rozdzielnie: liniowe napowietrzne i kablowe transformatorowe łącznika szyn – sekcyjne i systemowe. Poza tymi polami występują też pola poza głównym torem prądowym: potrzeb własnych pomiarowe (pomiar prądu i napięcia) odgromowe uziemiające szyn. Stanowiska transformatorów to miejsca usytuowania transformatora na stacji wraz z urządzeniami pomocniczymi np. instalacja do zraszania transformatora. Pomieszczenia urządzeń pomocniczych to zazwyczaj tzw. akumulatornie i rozdzielnie potrzeb własnych prądu stałego i pomocniczego napięcia przemiennego do zasilania sprężarek, zbiorników z gazowym czynnikiem izolacyjnym (powietrze, sześciofluorek siarki itp.). W nastawni są zazwyczaj zlokalizowane układy sterowania i nadzoru przy urządzeniach związanych z danym polem i są to układy: sterowania urządzeń elektroenergetycznej automatyki zabezpieczeniowej (EAZ) synchronizacji regulacji napięcia lokalizacji uszkodzeń linii pomiarów lokalnych (prąd elektryczny, napięcie elektryczne, moc czynna i bierna) telemechaniki rezerwacji lokalnej wyłączników. Stacje elektroenergetyczne dzielą się ze względu na sposób wykonania na: wnętrzowe nadziemne podziemne napowietrzne. Stacje wnętrzowe to zazwyczaj stacje zawierające urządzenia w izolacji gazowej z SF6 i zajmujące dużo mniej terenu niż stacje napowietrzne. W przypadku obu typów stacji (wnętrzowe i napowietrzne) dąży się do zajmowania jak najmniejszej powierzchni terenu, stąd powstała idea stacji kompaktowej, gdzie część urządzeń jest „zagnieżdżona” na mniejszym obszarze, a niektóre zestawy urządzeń znajdują się na specjalnych wysuwanych konstrukcjach. Oprócz tego stosuje się jeszcze podział z uwagi na funkcje stacji: GPZ – główny punkt zasilania RPZ – rozdzielczy punkt zasilania. Zobacz też podstacja elektryczna sieć wysokiego napięcia Przypisy
Subestação

Uma subestação é uma instalação elétrica de alta potência, contendo equipamentos para transmissão e distribuição de energia elétrica, além de equipamentos de proteção e controle. Funciona como ponto de controle e transferência em um sistema de transmissão de energia elétrica, direcionando e controlando o fluxo energético, transformando os níveis de tensão e funcionando como pontos de entrega para consumidores industriais. Durante o percurso entre as usinas e as cidades, a eletricidade passa por diversas subestações, onde aparelhos chamados transformadores aumentam ou diminuem a sua tensão. Ao elevar a tensão elétrica no início da transmissão, os transformadores evitam a perda excessiva de energia ao longo do percurso. Ao rebaixarem a tensão elétrica perto dos centros urbanos, permitem a distribuição da energia por toda a cidade. Apesar de mais baixa, a tensão utilizada nas redes de distribuição ainda não está adequada para o consumo residencial imediato. Por isso, se faz necessária a instalação de transformadores menores, instalados nos postes das ruas, para reduzir ainda mais a tensão que vai para as residências, estabelecimentos comerciais e outros locais de consumo. No Brasil É importante lembrar que o fornecimento de energia elétrica no Brasil é feito por meio de um grande e complexo sistema de subestações e linhas de transmissão, interligadas às várias usinas de diversas empresas. Assim, uma cidade não recebe energia gerada por uma única usina, mas por diversas usinas - hidrelétricas, termelétricas ou nucleares - que constituem o chamado Sistema Interligado Nacional (SIN). A origem histórica do nome se perdeu e hoje ninguém sabe informar porque se usa o termo subestação para estas instalações. Tipos de subestações Há alguns tipos de subestações: externa, abrigada e blindada. Sua funções são: emissora e receptora de transmissão, de distribuição e consumidora. A importância da manutenção de subestações A manutenção preventiva em subestações é de suma importância para garantir a confiabilidade, segurança e eficiência do sistema elétrico. Dentre os benefícios destacam-se na importância da manutenção preventiva em subestações: Confiabilidade Operacional: A manutenção preventiva ajuda a identificar e corrigir problemas potenciais antes que se tornem falhas significativas. Prolongamento da Vida Útil dos Equipamentos: A realização de manutenções regulares ajuda a evitar o desgaste prematuro dos equipamentos da subestação. Segurança: A manutenção preventiva contribui para identificar e corrigir condições de operação que podem representar riscos de segurança. Eficiência Energética: Equipamentos elétricos que estão em bom estado de funcionamento tendem a operar de maneira mais eficiente. Economia Financeira: A manutenção preventiva é geralmente mais econômica do que a manutenção corretiva, que é realizada após a ocorrência de falhas. Conformidade com Normas e Regulamentações: Muitas normas e regulamentações exigem a realização de manutenção regular em subestações para garantir a conformidade com padrões de segurança e desempenho. Ver também Eletricidade Transformador Referências
Stație electrică

O stație de energie electrică este o parte a unei rețele electrice, situată în același loc, fiind constituită în principal din capetele unei linii electroenergetice de transport sau de distribuție, echipamente electrice, clădiri, și eventual transformatoare electrice. Prin urmare, o stație electrică este un element de rețea, care servește la transportul și distribuția energiei electrice. Ea face posibilă ridicarea tensiunii electrice pentru transmisie, iar apoi la celălalt capăt al liniei electrice coborârea acesteia pentru consumul energiei electrice de către utilizatori (persoane fizice sau industriale). Stațiile elecroenergetice se găsesc astfel la capetele liniilor de distribuției și de transmisie. Utilizarea stațiilor de înaltă tensiune Stațiile de î.t. au trei funcții principale: Conectarea unei a treia rețele electrice Interconectare între diferite linii electrice (asigură distribuția energiei electrice între diferite linii conectate la stației) Transformarea energiei electrice în energie de diferite nivele de tensiune Note Legături externe Vezi și Transformator Rețea electrică
Transformatorska postaja

Transformatorska postaja je element električnega omrežja, ki omogoča pretvorbo električne energije iz visoke napetosti v nizko ter obratno. Delitev Glede na način gradnje oz. zasnove delimo transformatorske postaje na: prostozračne, ki se nahajajo na prostem in so sestavljena iz energetskih transformatorjev, tokovnih in napetostnih merilnih transformatorjev, ločilnikov in odklopnikov. Preko njih se prenaša električna energija visoke in najvišje napetosti. v zaprtih prostorih, ki so del srednjenapetostnih omrežij in so lahko v več oblikah: transformatorske postaje na stebrih betonske transformatorske postaje Obstajajo tudi razdelilne transformatorske postaje (RTP), ki so del razdelilnega omrežja in skrbijo za oskrbovanje končnih prejemnikov. Glej tudi elektrarna električna energija gospodinjska naprava Viri in literatura
Разводно постројење

Разводно постројење или трафостаница је део система за производњу, пренос и дистрибуцију електричне енергије. Разводна постројења трансформише напон са високих вредности на ниске, или обрнуто, или врше било коју од неколико других важних функција. Од електрана до потрошача, електрична енергија може тећи кроз неколико разводних постројења на различитим напонским нивоима. Разводна постројења могу бити у власништву и под управом електроенергетског предузећа, или могу бити у власништву великих индустријских или комерцијалних купаца. Разводна постројења су углавном без надзора, и ослањају се на SCADA системе за даљински надзор и управљање. Елементи разводних постројења Разводна постројење могу поседовати трансформаторе за промену напонских нивоима између високих напона у преносним мрежама и нижих напона у дистрибутивним мрежама или за повезивање два различита преносна напона. Уз трансформаторе, разводна постројења углавном имају опреме за прекидање, заштиту и контролу. У великим разводним постројењима користе се прекидачи да прекину струје кратких спојева или струје преоптерећења које се могу појавити на мрежи. Мање дистрибутивне трафостанице могу користити риклозере или осигураче за заштиту дистрибутивних мрежа. Сама разводна постројења обично немају генераторе, иако електрана може бити уз разводно постројење. Други уређаји, као што су кондензаторске батерије и регулатори напона такође могу да се налазе у разводном постројењу. Разводна постројења се могу налазити бити на површини у ограђеним површинама, под земљом, или се налазе у објектима посебне намене. Високе зграде могу имати неколико сакривених разводних постројења. Затворена разводна постројења се обично налазе у урбаним срединама да би се смањила бука из трансформатора, из естетских разлога, као и да се заштити постројење од екстремних климатских услова или загађења. На местима где разводно постројење поседује металну ограду, она мора бити прописно уземљена да заштити људе од високог напона који се могу јавити у току квара на мрежи. Струје квара у разводним постројењима могу изазвати пораст потенцијала Земље. Струје које теку кроз површину Земље током квара могу да изазову да метални предмети имају знатно различит потенцијал него тло под ногама неког лица. Овај напон додира представља опасност од струјног удара.
Station (elkraft)

En station är en anläggning inom elkraft som producerar eller omvandlar elektrisk effekt. I elkraftnäten är stationerna noderna och de förbinds av ledningar och kablar. Funktioner Stationerna utför en eller flera av följande funktioner: Vid behov transformera om spänningen. Omvandla från likspänning till växelspänning eller tvärtom. Övervaka att spänningar och strömmar hålls inom specificerade nivåer, både vid överbelastningar och till exempel åsknedslag. Motsvarar en säkringspropp. Motverka reaktiv belastning vid långa överföringar med seriekopplade kondensatorer och reaktorer. Bryta eller sluta en in- eller utgående ledning inom bråkdelar av en sekund. Motsvarar en strömbrytare, men för mycket stora spänningar och strömmar. Frånskilja en ledning eller utrustning för att med dubbel säkerhet kunna göra underhåll. Motsvarar att "dra ur sladden". Jorda och kortsluta en frånskild ledning eller utrustning för att ytterligare öka säkerheten vid underhåll. Jorda linjer vid åsknedslag med överspänningsskydd (ventilavledare). Övergå från luftledning till markkabel. Uppbyggnad Det finns oftast ett eller flera ställverk, som fördelar strömmarna med hjälp av brytare, frånskiljare och skyddsutrustning. Varje ställverk arbetar på en viss spänning. Mellan två ställverk finns det transformatorer, som ändrar spänningen. Kondensatorer och reaktorer är vanliga komponenter för justera så att spänning och ström är i fas. För högre spänningar är ställverken oftast placerade utomhus. De är ofta fjärrmanövrerade från en driftcentral där man kan få kraften att gå alternativa vägar. Typer Baserat på funktion Kraftstation, som producerar elektrisk effekt Transformatorstation, som omvandlar växelström till en annan spänning Kopplingsstation, som föregående men utan transformatorer, det vill säga, för bara en spänning Omriktarstation, som omvandlar mellan växelström och likström Likriktarstation, som omvandlar växelspänning till likspänning för att mata tunnelbanor och spårvägar Terminalstation, där en luftledning övergår i markkabel och det kan finnas behov av reaktorer där för reaktiv effektkompensering Baserat på placering Stamstation, del av stamnätet (220 kV och 400 kV) Regionstation, del av regionnäten (40 kV - 70 kV och 130 kV) Fördelningsstation (ibland primär distributionsstation), som levererar 10, 20 och 30 kV (i vissa fall 3 och 6) till fördelningsnäten Nätstation (ibland sekundär distributionsstation), som gör den sista transformeringen till 230/400 V för hushållen, oftast placerade i skåp inom- eller utomhus, ibland direkt på en kraftledningsstolpe kallad stolpstation Mottagningsstation, som tar emot effekt från ett överliggande nät, med andra ord, den första stationen ägd av ett distributionsföretag, ofta kopplad till regionnätets 130 kV Intagsstation, som tar emot effekten i en större förbrukare som en industri Källor
ГЕС Alto Anchicaya

ГЕС Alto Anchicaya — гідроелектростанція у південно-західній частині Колумбії. Знаходячись перед ГЕС Bajo Anchicaya, становить верхній ступінь в каскаді на річці Anchicayá, яка стікає із розташованого на захід від Калі гірського району Farallones de Cali та впадає в затоку Буенавентура (Тихий океан). В межах проекту річку перекрили кам’яно-накидною греблею із бетонним облицюванням висотою 140 метрів та довжиною 300 метрів. Вона утримує витягнуте по долині річки на 5,4 км водосховище з площею поверхні 1,7 км2 та об’ємом 45 млн м3 (корисний об’єм 30 млн м3). Зі сховища через лівобережний гірський масив проклали дериваційний тунель довжиною 8,3 км з діаметром 4,5 метра. До тунелю також подається додатковий ресурс, захоплений за допомогою невеликої греблі на потоці Муррапал. Споруджений у підземному виконанні машинний зал має розміри 75х20 метрів при висоті 20 метрів, а доступ персоналу до нього здійснюється через тунель довжиною 0,23 км. Крім того, існує окреме підземне приміщення для трансформаторного обладнання. Основне обладнання станції становлять три турбіни типу Френсіс – дві потужністю по 120 МВт та одна з показником 115 МВт, які при напорі у 440 метрів повинні забезпечувати виробництво 1590 млн кВт-год електроенергії на рік. Примітки
Estadi Nemesio Camacho El Campín

L'Estadi Nemesio Camacho El Campín és un estadi de futbol de la ciutat de Bogotà, Colòmbia. Té una capacitat per a 39.512 espectadors. És la seu dels clubs Millonarios i Independiente Santa Fe. El nom de l'estadi fa referència al polític i empresari Nemesio Camacho, pare de Luis Camacho Matiz, que fou la persona que oferí els terrenys on es construí l'estadi. Va ser inaugurat el 10 d'agost de 1938 amb el partit entre Equador i Colòmbia, amb victòria equatoriana per 2 a 1. El club Millonarios començà a jugar a l'estadi des del mateix any, mentre que Santa Fe hi jugà des de 1951. També ha estat seu de la selecció de Colòmbia, essent seu de la Copa Amèrica de futbol de 2001. Referències