NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jinping-II Dam

The Jinping-II Dam (simplified Chinese: 锦屏二级水电站; traditional Chinese: 錦屏二級水電站; pinyin: Jǐnpíng Èrjí Shuǐdiàn Zhàn), also known as the Jinping-II Hydropower Station, is a gravity dam on the Jinping Bend of the Yalong River (Yalong Jiang) in Sichuan, China. Construction on the project began in 2007 and it was complete in 2014. Its hydroelectric power station has a 4,800 MW installed capacity. While Jinping-I relies on a conventional tall dam and large reservoir to supply water, Jinping-II uses a much smaller dam, located 7.5 km downstream of Jinping-I, to divert water into four 16.6 km long headrace tunnels. These tunnels connect to a downstream point on the same river at a much lower elevation, providing a 310 m (1,020 ft) head of water without flooding a large area of land. History Harnessing hydropower on the Jinping Bend of the Yalong River has been in planning for decades. The river makes a hairpin bend 150 km long around the Jinping Mountains, but the downstream part of the river on the opposite side of the mountain is separated by only 16 km. In that distance, there is an elevation drop of 310 m, creating an excellent situation for hydroelectricity production. Two projects were planned for the bend, the Jinping I and Jinping II with a combined capacity of 8,400 MW. Planning for the projects began in the 1960s under the former Sichuan and Shanghai design institutes along with the Ministry of Water Resources and Electric Power. They produced the "Reinvestigation Report on The Yalong River bend (Jinping)". In July 1965, the Jinping Hydropower Engineering Headquarters was set up and designs for the Jinping 1 and Jinping 2 would progress with the East China Investigation and Design Institute . Construction on the Jinping-II started on January 30, 2007. The dam's first generator was commissioned in December 2012, the second in January 2013. The fifth generator went online in May 2014 and the seventh in October 2014. Jinping-I was fully commissioned by July 2014 and the eighth and final generator for Jinping-II was commissioned on 26 November 2014. Characteristics A 37 m tall, 162 m long sluice dam on the west-side of the Jinping bend diverts water into four 16.6 km long headrace tunnels towards the power station. At the power station, the water turns eight 600 MW Francis turbines with a total capacity of 4800 MW before being discharged back into the river. About 30% of the power from the Jinping dams is used locally, and 70% will be sent to eastern China via ±800 kV bipolar HVDC transmission lines. In addition to the four headrace tunnels, two roadway tunnels (A and B) were constructed with a diameter of 6 m (20 ft), and a drainage tunnel 7.2 m (24 ft) in diameter. These were all constructed by drilling and blasting, as were headrace tunnels #2 and #4, with a diameter of 13 m (43 ft). Headrace tunnels #1 and #3, with a diameter of 12.4 m (41 ft), were excavated by tunnel boring machine. See also Jinping-I Dam China Jinping Underground Laboratory, located at the midpoint of the tunnels References
Barrage de Jinping II

Le barrage de Jinping II est un barrage situé sur le Yalong dans la province du Sichuan en Chine. Il est associé à une centrale hydroélectrique de 4 800 MW, la seizième la plus puissante du monde en 2020. Caractéristiques Le barrage de Jinping I est un barrage hydroélectrique de retenue classique, le plus haut du monde. Le barrage de Jinping II, situé 7 km en aval de Jinping I, est au contraire une centrale au fil de l'eau sans retenue. Il doit sa particularité à 4 tunnels de 16 kilomètres de long, qui permettent d'obtenir un dénivelé de 310 mètres, en court-circuitant le Yalong. Le Yalong effectue à partir du barrage de Jinping II un détour de 150 kilomètres de long sous la forme d'un important "coude". La production électrique de la centrale est assurée par huit turbines d'une puissance unitaire de 600 MW, fournies par General Electric. Sa production annuelle est estimée à 24,23 TWh Chronologie La construction du barrage a débuté en 2007 et s'est achevée en 2014. Notes et références Articles connexes Yalong Barrage de Jinping I Liste des barrages hydroélectriques les plus puissants Hydroélectricité en Chine Portail des énergies renouvelables Portail du bâtiment et des travaux publics Portail de la Chine Portail des lacs et cours d'eau Portail des barrages
ГЕС Цзіньпін II

ГЕС Цзіньпін II — гідроелектростанція у центральній частині Китаю в провінції Сичуань. Знаходячись між ГЕС Цзіньпін I (вище по течії) та ГЕС Гуанді, входить до складу каскаду на річці Ялунцзян, великому лівому допливу Янцзи. Після станції Цзіньпін I річка описує вигнуту на північ велику петлю довжиною біля 150 км, проходячи на зворотньому шляху менш ніж за два десятки кілометрів від верхньої ділянки течії. Таку конфігурацію вирішили використати для створення потужньої дериваційної схеми Цзіньпін II. Забір води для неї відбувається за допомогою бетонної гравітаційної греблі висотою 39 метрів та довжиною 165 метрів, котра утримує витягнуте на 7,5 км водосховище з об'ємом 14 млн м3 (корисний об'єм 5 млн м3) та припустимим коливанням рівня поверхні у операційному режимі між позначками 1640 та 1646 метрів НРМ. Зі сховища ресурс подається через чотири прокладені у правобережному гірському масиві дериваційні тунелі довжиною по 16,6 км, два з яких виконано в діаметрі 13 метрів, а ще два в діаметрі 12,4 метра. Тунелі проходять на глибині до 2525 метрів та у підсумку подають воду до підземного машинного залу розмірами 352х28 метрів при висоті 69 метрів. Основне обладнання станції становлять вісім турбін типу Френсіс потужністю по 610 МВт, які використовують напір у 288 метрів (згідно даних виробника, в інших джерелах вказують показник у 310 метрів) та забезпечують виробництво 24,2 млрд кВт-год електроенергії на рік. Окрім зазначених вище чотирьох головних тунелів у складі комплексу також наявні два тунелі для пересування персоналу (середньою довжиною 17,5 км з перетинами 5,5х5,7 метра і 6х6,3 метра) та дренажний тунель довжиною 17,7 км з діаметром 7,2 метра. Примітки
Chengdu Fenghuangshan Airport

Chengdu Fenghuangshan Airport (Chinese: 成都凤凰山机场) is a People's Liberation Army Air Force airbase in Chengdu, Sichuan province, China. During World War II it was a United States Army Air Forces airfield. It is located approximately 10 miles south of Chengdu. History Fenghuangshan Airport, also known as Chungsing Chang, Fenghwangshan and Makiashipen was built under the directives of Sichuan warlord Liu Xiang in 1931 for his fledgling air force operations, and was integrated into the centralized operations of the Chinese Nationalist Air Force as the War of Resistance-World War II was starting with the invasion and occupation by the Empire of Japan; Fenghuangshan served as an operations base for Chinese fighter squadrons during the terror bombings of Chengdu and Chongqing, and was regularly under bombing attack by Japanese. Fenghuangshan was also the base where Captain Xu Huansheng and his B-10 bomber crews initially trained for the planned transoceanic strategic bombing mission against the Empire of Japan in 1938. Years later, after the United States became involved in World War II, it was a major command and control base for Tenth Air Force, being the home of the 312th Fighter Wing from July 1944 until August 1945. The wing commanded three fighter groups (33rd, 81st and 311th) in central China as well as provided support to Twentieth Air Force B-29 Superfortress groups which staged strategic bombardment missions over Japan though bases in the Chengdu area from their home bases in India (see: Operation Matterhorn). Also, the 426th Night Fighter Squadron operated P-61 Black Widow night interceptor aircraft from the airfield, providing a night defense against Japanese fighter and bomber raids at night in the area, along with the B-29 bases before their move to the Marianas. At 2:00 p.m. on December 10, 1949, Chiang Kai-shek and his son Chiang Ching-kuo took off from Chengdu Fenghuangshan Airport on an airplane and arrived at Taipei Songshan Airport in Taiwan at 6:30 a.m. They never returned to mainland China again. During the 2013 Lushan earthquake in Sichuan, the airport was used as a major air hub for the relief effort and medical evacuation. References This article incorporates public domain material from the Air Force Historical Research Agency Further reading Maurer, Maurer. Air Force Combat Units Of World War II. Maxwell Air Force Base, Alabama: Office of Air Force History, 1983. ISBN 0-89201-092-4 Airfields & Seaplane Anchorages China USAFHRA search Chengtu pacific wrecks.com External links
Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding

Chengdu Research Base Giant Panda Breeding (Kinesisk :成都大熊猫繁育研究基地), som også kaldes Chengdu Panda Base, der ligger i udkanten af storbyen Chengdu i Kina, er et center for forskning og avl af pandaer og andre sjældne dyr. Chengdu Panda Base blev grundlagt i 1987. Det startede med seks pandaer, der blev reddet i naturen. I 2007, havde der været 110 fødsler af pandaer, og der var da 62 pandaer i centeret. Centeret er på 106 hektar, men udvides til 200 hektar; Deres mål er at være en forskningsfacilitet, et bevarelses-uddannelsescenter og en internationalt turistdestination i verdensklasse, hvor folk fra hele verden kommer til Chengdu for at se på pandaer. Centeret samarbejder med en lang række universiteter og zoologiske haver i både Japan, USA og Europa. Se også Wolong Panda Reserve Chengdu Eksterne henvisninger HjemmesideArkiveret 24. november 2010 hos Wayback Machine
Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding

Die Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding (chinesisch 成都大熊貓繁育研究基地 / 成都大熊猫繁育研究基地, Pinyin Chéngdū Dàxióngmāo Fányù Yánjiū Jīdì – „Chengdu Forschungsstation zur Aufzucht des Großen Pandas“) ist eine gemeinnützige Aufzucht- und Forschungseinrichtung für Große Pandas und andere gefährdete Tierarten. Die Einrichtung befindet sich in Chengdu in der Provinz Sichuan in der Volksrepublik China. Die Einrichtung wurde im Jahr 1987 mit sechs Großen Pandas gegründet, welche in der Wildnis gerettet wurden. Die Aufzuchtstation hat die größte Population an künstlich gezüchteten Großen Pandas. Sie lag im Jahr 2015 bei 115 Tieren. Internationale Kooperationen Kooperationspartner sind: Adventure World in Shirahama, Wakayama, Japan Zoo Atlanta und das Georgia Institute of Technology, USA Madrid Zoo, Spanien ZooParc de Beauval, Frankreich Eine wissenschaftliche Kooperation gibt es mit dem WWF, der Global Cause Foundation, der International Union for Conservation of Nature (IUCN), dem National Institutes of Health (NIH) sowie National Cancer Institute (NCI) (USA), der East Bay Zoological Society (USA), die University of Maryland, die Drexel University, die Oakland China Wildlife Preservation Foundation, das Conservation & Research Center des Smithsonian National Zoo, der University of Glasgow, dem Chester Zoo, der Nihon University und der Keio University sowie der Obuchi Foundation aus Japan. Galerie Weblinks Website der Chengdu Panda Base (englisch) Einzelnachweise
Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding

The Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding (or simply Chengdu Panda Base) is a government-funded non-profit breeding and research institute for giant pandas, red pandas, and other rare animals, located in Chengdu, Sichuan, China. Chengdu Panda Base was founded in 1987 by the Chengdu Municipal People's Government. It started with six giant pandas that were rescued from the wild. By 2008, the research base had 124 panda births, and the captive panda population has grown to 83. It aimed to "be a world-class research facility, conservation education center, and international educational tourism destination." History In February 2024, the institute made international headlines after it banned a 53-year-old male visitor for life for throwing unspecified objects into a giant panda enclosure. Partnerships Chengdu Panda Base has partnered with many organizations in improving ways to conserve giant pandas. For example, its partnership with Zoo Atlanta helped the zoo secure the loan of two giant pandas. To date, these two giant pandas, Yang Yang and Lun Lun, have produced five cubs: Mei Lan in 2006, Xi Lan in 2008, Po on November 3, 2010, twins Mei Lun and Mei Huan on July 15, 2013, and twins Ya Lun and Xi Lun on September 3, 2016. Other research partners include: Adventure World in Shirahama, Wakayama, Japan East Bay Zoological Society, Oakland, California, United States University of Liverpool, England, United Kingdom National Institute of Health/National Cancer Institution, United States National Zoological Park, Washington, D.C., United States Nihon University, Tokyo, Japan North of England Zoological Society, England, UK The Oakland China Wildlife Preservation Foundation, California, United States San Diego Zoo, California, United States University of Japan Edinburgh Zoo, Scotland, United Kingdom Calgary Zoo, Calgary, Alberta, Canada Zoo/Tierpark Berlin, Germany On April 11, 2013, Chengdu Research Base of Giant Panda Breeding and CNTV reached an agreement on the establishment of iPanda.com after an official signing ceremony, and they immediately started preparing for the test launch, which was estimated that same year in June. See also Captive breeding Wolong National Nature Reserve Giant pandas around the world References External links Official website
Centro de investigación y cría del panda gigante de Chengdu

La Centro de investigación y cría del panda gigante de Chengdu (o simplemente Base de pandas de Chengdu ) es un instituto de investigación y cría de pandas gigantes, pandas rojos y otros animales raros, sin fines de lucro y financiado por el gobierno, se encuentra ubicado en Chengdu, provincia de Sichuan, China. ​ La Base de Pandas de Chengdu fue fundada en 1987 por el Gobierno Municipal Popular de Chengdu. Comenzó con 6 pandas gigantes rescatados de la naturaleza, desde 1993 se encuentra abierta al público.​ Para 2008, había registrado 124 nacimientos de pandas, y la población de pandas en cautiverio había aumentado a 83. ​ ​ Su objetivo declarado es "ser un centro de investigación de primer nivel, un centro de educación para la conservación y un destino turístico educativo internacional". ​ En febrero de 2024, el instituto fue noticia internacional después de prohibirle la entrada de por vida a un hombre de 53 años por arrojar objetos no especificados al recinto de un panda gigante. ​ Asociaciones La Base Panda de Chengdu se ha asociado con numerosas organizaciones para mejorar la conservación de los pandas gigantes. Por ejemplo, su colaboración con el Zoológico de Atlanta permitió al zoológico obtener el préstamo de dos pandas gigantes. ​ Hasta la fecha, estos dos pandas gigantes, Yang Yang y Lun Lun, han tenido cinco crías: Mei Lan en 2006, Xi Lan en 2008, Po el 3 de noviembre de 2010, las gemelas Mei Lun y Mei Huan el 15 de julio de 2013, ​ ​ ​ ​ y las gemelas Ya Lun y Xi Lun el 3 de septiembre de 2016. Otros socios de investigación incluyen: ​ Adventure World en Shirahama, Wakayama, Japón Sociedad Zoológica de East Bay, Oakland, California, Estados Unidos Universidad de Liverpool, Inglaterra, Reino Unido Instituto Nacional de Salud /Institución Nacional del Cáncer, Estados Unidos Parque Zoológico Nacional, Washington D. C., Estados Unidos Universidad Nihon, Tokio, Japón Sociedad Zoológica del Norte de Inglaterra, Inglaterra, Reino Unido Fundación para la Preservación de la Vida Silvestre China de Oakland, California, Estados Unidos Zoológico de San Diego, California, Estados Unidos Universidad de Japón Zoológico de Edimburgo, Escocia, Reino Unido Zoológico de Calgary, Calgary, Alberta, Canadá Zoológico / Tierpark Berlín, Alemania ​ ​ El 11 de abril de 2013, la Centro de investigación y cría del panda gigante de Chengdu y CNTV llegaron a un acuerdo sobre la creación de iPanda.com después de una ceremonia de firma oficial, e inmediatamente comenzaron los preparativos para el lanzamiento de prueba (cuya fecha se estimó para junio de 2013). ​ Véase también Reserva Natural Nacional de Wolong Referencias Enlaces externos Sitio web oficial (en chino, japonés e inglés) Sitio web ipanda.com/ (en chino)
Centre de recherche sur le Panda géant de Chengdu

Le Centre de recherche sur le Panda géant de Chengdu est un organisme à but non lucratif consacré à l'étude et la reproduction en captivité du panda géant. Il est situé à Chengdu, dans la province du Sichuan, en Chine. Le centre a été fondé en 1987. Il démarra avec six pandas. En 2008, 124 jeunes étaient nés au centre et la population en captivité s'élevait à 83 individus. Partenaires Le centre de recherche sur le Panda géant de Chengdu est partenaire de nombreuses organisations liées à l'étude et la protection du panda géant : Adventure World de Shirahama, Wakayama (Japon) East Bay Zoological Society, Oakland, Californie (États-Unis) Université de Liverpool (Royaume-Uni) National Institutes of Health/National Cancer Institution (États-Unis) Parc zoologique national de Washington, Washington, D.C. (États-Unis) North of England Zoological Society, UK The Oakland China Wildlife Preservation Foundation, Californie (États-Unis) Zoo de San Diego, Californie (États-Unis) Université du Japon Zoo d’Édimbourg (Écosse) Voir aussi Liens internes Réserve naturelle de Wolong Base des pandas géants de Bifengxia Liens externes Site officiel Portail de la conservation de la nature Portail de la Chine
Raziskovalna baza za vzrejo orjaških pand v Čengduju

Raziskovalna baza za vzrejo velikih pand v Čengduju (ali preprosto baza za pande v Čengduju) je neprofitni vzrejni in raziskovalni inštitut za velike pande, rdeče pande in druge redke živali, ki ga financira vlada in je v Čengduju v Sečuanu na Kitajskem. Bazo za pande v Čengduju je leta 1987 ustanovila ljudska vlada mesta Čengdu. Začela je s 6 velikimi pandami, ki so bile rešene iz divjine. Do leta 2008 se je rodilo 124 pand, populacija pand v ujetništvu pa se je povečala na 83. Njegov deklarirani cilj je »postati raziskovalni center svetovnega razreda, izobraževalni center za ohranjanje narave in mednarodna izobraževalna turistična destinacija.« Februarja 2024 je inštitut pritegnil mednarodne naslove, potem ko je 53-letnemu moškemu obiskovalcu dosmrtno prepovedal vstop, ker je v ogrado za velike pande vrgel nedoločene predmete. Partnerstva Chengdu Panda Base sodeluje s številnimi organizacijami pri izboljšanju načinov ohranjanja velikih pand. Partnerstvo z živalskim vrtom Zoo Atlanta je na primer živalskemu vrtu pomagalo pridobiti dve veliki pandi. Do danes sta ti dve veliki pandi, Yang Yang in Lun Lun, skotili pet potomcev: Mei Lan leta 2006, Xi Lan leta 2008, Po 3. novembra 2010, dvojčici Mei Lun in Mei Huan 15. julija 2013, ter dvojčici Ya Lun in Xi Lun 3. septembra 2016. Drugi raziskovalni partnerji so: Adventure World v Širahami, Vakajama, Japonska East Bay Zoological Society, Oakland, Kalifornija, Združene države Amerike Univerza v Liverpoolu, Anglija, Združeno kraljestvo Nacionalni inštitut za zdravje/Nacionalna ustanova za raka, Združene države Amerike Nacionalni zoološki park, Washington, D.C., Združene države Amerike Univerza Nihon, Tokio, Japonska North England Zoological Society, Anglija, Združeno kraljestvo The Oakland China Wildlife Preservation Foundation, Kalifornija, Združene države Amerike Živalski vrt San Diego, Kalifornija, Združene države Amerike Univerza na Japonskem Živalski vrt Edinburgh, Škotska, Združeno kraljestvo Živalski vrt Calgary, Calgary, Alberta, Kanada Živalski vrt/Tierpark Berlin, Nemčija 11. aprila 2013 sta raziskovalna baza za vzrejo velikih pand v Čengduju in CNTV po uradni slovesnosti podpisa dosegla dogovor o ustanovitvi iPanda.com in takoj začela s pripravami na testni zagon (ki je bil predviden junija 2013). Galerija Sklici Zunanje povezave Kategorija:Ustanovitve leta 1987 Uradna spletna stran
Tempel des Markgrafen von Wu

Der Tempel des Markgrafen von Wu, besser: der Wuhou-Tempel, (chinesisch 武侯祠, Pinyin Wǔhóu Cí – „Tempel des Markgrafens für Militärwesen“) ist einer der schönsten und ältesten Tempel im Südwesten von Chengdu, der Hauptstadt der Provinz Sichuan. Der Tempelkomplex wurde erstmals zu Anfang des 4. Jahrhunderts in der Cheng-Han-Zeit der Sechzehn Königreiche errichtet und ist dem Gedenken Zhuge Liang (181–234), dem „Markgrafen für Kriegswesen“ (武侯, Wǔhóu), gewidmet. Er wurde in der Zeit der Qing-Dynastie (1672) komplett restauriert, was den sehr guten Zustand der Gebäude und Skulpturen erklärt. In den einzelnen Gebäuden sind etliche Skulpturen zu sehen. Einige der schönsten sind die achtundzwanzig Beamten und Generäle des Staates Shu, deren Charaktereigenschaften in den Farben ihrer Gesichter festgehalten wurden. Neben einem Lotusteich mit einigen Pavillons findet man außerdem den benachbarten Gedenktempel für Liu Bei, der bereits zu Anfang der Ming-Dynastie in die Anlage integriert wurde. Der Tempel steht seit 1961 auf der Liste der Denkmäler der Volksrepublik China in Sichuan. In Baidicheng gibt es auch einen Wuhou-Tempel (Wuhou Ci).
Temple du marquis de Wu

Le temple du marquis de Wu ou temple de Wuhou (武侯祠, Wǔhóu Cí) est un sanctuaire dédié à Zhuge Liang (181-234), célèbre stratège du royaume de Shu, qui se situe dans le sud-ouest de la ville de Chengdu dans le Sichuan en Chine. Histoire Fondé au IVe siècle, il a été entièrement restauré en 1672 et les bâtiments et les sculptures sont donc en très bon état. Il abrite également un lac avec un grand jardin sur 37 000 m2. Description Les plus belles sculptures sont celles des 38 fonctionnaires et généraux de l'Etat de Shu dont le caractère se retrouve dans les couleurs de leur visage. La stèle des trois succès, 367 cm de haut pour 95 cm de large, a été érigée en 809. Elle présente un texte de Pei Du (en), ministre des Tang, une calligraphie de Liu Gongquan (en) et une déclaration sur les réalisations de Zhuge Liang. Le mausolée Huiling, sanctuaire voisin en l'honneur de Liu Bei, le fondateur du royaume de Shu, a été intégré au complexe vers le XIVe siècle. Le site est classé dans la liste des monuments historiques (1-119) depuis 1961. Un musée a été ouvert en 1984 et il attire près de trois millions de visiteurs par an. D'autres temples ont été dédiés au marquis de Wu en Chine, notamment celui de Baidi, mais ils sont de moindre importance. Photographies Liens externes Site officiel (fr) Temple mémorial de Wuhou (en + ja + ko + zh) Site officiel du musée du sanctuaire Références Portail de la Chine
Ухоуцы

Ухоуцы (кит. трад. 武侯祠, пиньинь wǔhóucí, палл. У-хоу ци, буквально: «храм Улянского хоу») — мемориальный комплекс, посвящённый царству Шу эпохи Троецарствия и в первую очередь премьер-министру царства Шу, мудрому Чжугэ Ляну, и императору Лю Бэю. Комплекс включает в себя большой парк, декоративные сады и водоёмы, могилу Лю Бэя, храмы и выставочные залы. Это один из старейших мемориальных комплексов на юго-западе центральной части Чэнду, главного города китайской провинции Сычуань. Центральный храм комплекса был возведён в начале IV столетия, в эпоху Чэн периода Шестнадцати царств, и был посвящён Чжугэ Ляну, получившему от Лю Бэя титул «Улянского хоу» (武鄉侯). При династии Цин, в 1672 году, храм был полностью реставрирован[уточнить]. В храме находится множество скульптур, в частности, 28 генералов и чиновников государства Шу, особенности характера которых обозначены на их лицах при помощи различных красок. Наряду с храмом, к комплексу относятся также Лотосовый пруд с павильонами и храм Лю Бэя, включённый в общий комплекс во времена империи Мин. В павильонах представлена выставочная экспозиция, посвящённая эпохе Троецарствия. Там же проводится демонстрация старинных одежд и музыкальных инструментов. С 1991 года Ухоуцы включён в список Охраняемых памятников КНР.
Xinjin Airport

Xinjin Airport (kinesiska: 新津机场) är en flygplats i Kina. Den ligger i provinsen Sichuan, i den sydvästra delen av landet, omkring 34 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Chengdu. Runt Xinjin Airport är det tätbefolkat, med 636 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Pengzhen, 18,1 km norr om Xinjin Airport. Trakten runt Xinjin Airport består till största delen av jordbruksmark. Genomsnittlig årsnederbörd är 1 367 millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt 383 mm nederbörd, och den torraste är januari, med 12 mm nederbörd. Källor