Mausoleu de Qin Shi Huang

El mausoleu de Qin Shi Huang (en xinès: 秦始皇陵; en pinyin: qín shĭ huáng líng) és un recinte funerari de grans dimensions que inclou la tomba de Qin Shi Huang (221 aC – 10 de setembre de 210 aC), primer emperador de la Xina unificada, fundador de la dinastia reial Qin i descendent de la família Qin que governava a l'estat de Qin durant l'època dels Regnes Combatents. A banda de la tomba de l'emperador, al complex també hi ha unes 400 tombes més i els coneguts guerrers de Xi'an, que ell mateix va manar construir durant el seu mandat. Història L'emperador va trigar al voltant de 38 anys en construir el mausoleu, el qual té 2,13 quilòmetres quadrats de superfície i, juntament a altres 181 tombes esteses per la zona, cobreix una superfície total de 60 quilòmetres quadrats. Es creu que la seva edificació va incloure la participació de més de 700.000 obrers. Va ser edificat segons el pla urbanístic de la ciutat de Xianyang, antiga capital de la dinasta Qin, dividida també en dues parts: interior i exterior, amb forma de piràmide truncada amb una base de 350 metres i una alçada de 76 metres. El mausoleu va estar oblidat i enterrat durant uns 2.000 anys. La mort de l'emperador Les causes de la mort de l'emperador són incertes, però es creu que devia morir enverinat pel mercuri que duien els "elixirs de la vida" (eterna) que li preparaven els alquimistes de la cort. La conspiració de Li Si, Zhao Gao i Hu Hai no sols va representar un engany que endarreria uns dos mesos la mort oficial de l'emperador, sinó que també va falsejar una sèrie de documents, inclòs un fals testament mitjançant el qual van obligar a suïcidar-se el primogènit de l'emperador i hereu legítim, Fu Su, i el seu amic, el general Meng Tian, i va convertir Hu Hai, el segon fill, en Qin Er Shi o segon emperador. Ubicació El mausoleu se situa al mont Li (Lishan en xinès), a uns 30 quilòmetres a l'est de la ciutat de Xi'an, al districte de Lintong, província de Shaanxi, al nord-est de la Xina. El complex funerari El complex funerari del mausoleu, que ocupa 56 quilòmetres quadrats, té quatre àrees principals, l'exterior, on es troben els fossars dels guerrers de terracota (est), tres àrees dins d'un recinte tancat per una doble muralla, la primera és una "ciutat exterior" (entre les dues muralles), la segona una "ciutat interior" (nord del recinte, dins la segona muralla) i les formen els palaus, carrers i altres construccions, i la tercera, la tomba en si (sud del recinte, també dins la segona muralla), construïda sota una piràmide escapçada de terra que la cobreix i dissimula. Tomba de l'emperador La cambra funerària i la tomba encara no han estat obertes, i es troben al centre del palau subterrani del mausoleu, dins de la piràmide. La tomba està ubicada entre una rèplica de la Xina i un mar de mercuri i la cúpula de la cambra, amb joies i pintures simulant les estrelles, segons les fonts antigues. El palau subterrani ha de contenir la cambra funerària i possiblement cambres adjacents, en les quals hi deuen haver els tresors de l'aixovar funerari de l'emperador. El 2005 es van detectar un munt de monedes dins de la zona del palau mitjançant un escàner magnètic. Exèrcit de terracota Els guerrers de terracota (兵馬俑; pinyin: bīng mă yōng, traducció literal: 'figures de soldats i cavalls') formen part de l'àrea exterior del recinte del mausoleu de l'emperador, i van ser descoberts el març del 1974 durant unes obres per al subministrament d'aigües de regadiu a prop de Xi'an, província de Shaanxi, República Popular xinesa. Des de l'any 1987, el recinte arqueològic és considerat Patrimoni de la Humanitat per la Unesco. L'exèrcit està format per més de 7.000 figures de guerrers i cavalls de terracota de mida real, que van ser enterrats junt a l'autoproclamat primer emperador de la Xina. Sorprèn tant el nombre de figures com el seu detallisme, i el fet que, encara que segueixin un esquema general comú, són totes diferents. Moltes porten armes reals i altres accessoris. Conservació Els fossars dels guerrers de terracota van ser saquejats en l'antiguitat: es creu que l'exèrcit de Xiang Yu va entrar en algun dels fossars cap al 206 aC durant la revolta contra el segon emperador, va trencar moltes de les estàtues, els va robar les armes i els va calar foc. Només s'han detectat diferents tipus de floridura en les figures descobertes, cosa que ha obligat a la contractació d'empreses especialitzades per intentar conservar les troballes de la major manera possible. També s'està intentant conservar tan bé com es pot la delicada policromia que tenien les figures, ja que es començava a fer malbé tan bon punt li tocava l'aire, en desenterrar-les. El mausoleu en la cultura popular Novel·les: El primer emperador i la reina Lluna, de Jordi Cussà (2020) Todo bajo el cielo, de Matilde Asensi (2006) Pel·lícules: El mite (2005), una pel·lícula de Hong Kong dirigida per Stanley Tong i interpretada per Jackie Chan, explica la història d'un general (Meng Yi, germà real del general Meng Tian) que ha de protegir una futura esposa de l'emperador. En la pel·lícula, s'afirma que la tomba del mont Li és un engany i es mostra la "tomba real", que està dins amagada en una cova on tot està suspès en l'aire. La momia 3. La tomba de l'emperador drac (2008). Pel·lícula inspirada en la història de l'emperador i l'excavació del mausoleu. Referències Vegeu també Patrimoni de la Humanitat de la Xina. Qin Shi Huang. Xi'an. Dinastia Qin. Enllaços externs Página web oficial xinesa. Informació de Casa Àsia. Web oficial (xinès). Guerreros de Xi'an. Cómo visitar el sitio arqueológico Arxivat 2008-09-13 a Wayback Machine.. Fotografies i suggeriments per a gaudir i fer la visita més atractiva accedint a les tres fosses en un ordre concret.