NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Talsperre Ankang

Die Talsperre Ankang ist eine Talsperre mit Wasserkraftwerk in der Provinz Shaanxi, China. Sie staut den Han Jiang zu einem Stausee auf. Das zugehörige Kraftwerk hat eine installierte Leistung von 800 MW. Die Talsperre dient neben der Stromerzeugung auch dem Hochwasserschutz und der Bewässerung. Ungefähr 10 km flussabwärts der Talsperre liegt die Stadt Ankang. Absperrbauwerk Das Absperrbauwerk ist eine Gewichtsstaumauer aus Beton mit einer Höhe von 128 m. Die Länge der Mauerkrone beträgt 541,5 m. Die Mauerkrone liegt auf einer Höhe von 338 m über dem Meeresspiegel. Das Bemessungshochwasser liegt bei 36.700 (bzw. 45.000) m³/s; die Wahrscheinlichkeit für das Auftreten dieses Ereignisses wurde mit einmal in 500 (bzw. 5000) Jahren bestimmt. Stausee Beim normalen Stauziel von 330 m fasst der Stausee 2,58 Mrd. m³ Wasser. Kraftwerk Das Kraftwerk verfügt über eine installierte Leistung von 800 MW. Die durchschnittliche Jahreserzeugung liegt bei 2,8 Mrd. kWh. Jede der 4 Maschinen des Kraftwerks leistet maximal 200 MW. Das Maschinenhaus befindet sich auf der rechten Flussseite am Fuß der Staumauer. Die minimale Fallhöhe beträgt 50 m, die maximale 88 m. Siehe auch Liste von Wasserkraftwerken in China Liste von Talsperren in China Einzelnachweise
Ankang Dam

The Ankang Dam is gravity dam on the Hanjiang (Han) River near Ankang in Shaanxi Province, China. The main purpose of the dam is hydroelectric power production along with other purposes such as flood control and navigation. The dam withholds a 2,580,000,000 m3 (2,091,640 acre⋅ft) reservoir which supplies water to its powerhouse located on the right toe. The power station contains 4 x 200 MW generators for a total installed capacity of 800 MW. On the dam's surface adjacent to the power house are five controlled spillway chutes. The dam also houses five mid-level openings and four base openings for discharging water as well. He Jing was the chief designer of the dam. Construction began in 1978 and the dam structure was complete on December 23, 1989. Almost a year later on December 12, 1990, the first generator became operational. It was not until December 25, 1992, that all four generators were operational and by 1995, the entire project was complete. See also List of power stations in China References
ГЕС Анькан

ГЕС Анькан (安康水电站) — гідроелектростанція у північній частині Китаю в провінції Шеньсі. Знаходячись між ГЕС Xǐhé (вище по течії) та ГЕС Xúnyáng, входить до складу каскаду на річці Ханьшуй, великій лівій притоці Янцзи. В межах проекту річку перекрили бетонною гравітаційною греблею висотою 128 метрів та довжиною 542 метра. Вона утримує водосховище з об’ємом 2558 млн м3 (корисний об’єм 888 млн м3) та припустимим коливанням рівня поверхні у операційному режимі між позначками 300 та 330 метрів НРМ (під час повені рівень може зростати до 337,1 метра НРМ, а об’єм – до 3203 млн м3). Пригреблевий машинний зал обладнали чотирма турбінами типу Френсіс потужністю по 200 МВт, які використовують напір від 57 до 88 метрів (номінальний напір 76 метрів). Крім того, існує окремо розташований гідроагрегат потужністю 52,5 МВт. За рік станція забезпечує виробництво 2857 млн кВт-год електроенергії на рік. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованим на роботу під напругою 330 кВ та 110 кВ. Примітки
Теракотена армия

Теракотената армия (традиционен китайски:兵馬俑, опростен китайски 兵马俑, пинин bīngmǎ yǒng) е скулптурна композиция край планината Лишан, в селището Линтун до гр. Сиан, провинция Шънси, Китай. Тази археологическа находка, открита през 1974 година, се намира край Мавзолея на Цин Шъхуан, който е включен в Списъка на световното културно и природно наследство на ЮНЕСКО. Композицията е сред главните забележителности на Китай. Представлява ансамбъл от статуи на 8101 воини и още половина остатък от статуя на воин. Всичко те, заедно с каляските и конете, са изработени от теракота в реален размер. Височината на воините варира от 185 сантиметра до 209,77 см. Намира се до земна могила, която представлява 76 метра висока пресечена пирамида с обща площ от 350 м². Счита се, че е построена около 240 пр.н.е. За изграждането на теракотената армия първият китайски император Цин Шъхуан използва огромни финансови и човешки ресурси и утежнява мъките на народа. Скоро след обединението на държавата започва строителството на гробницата му. Всяка статуя е различна от другите, било то по ръст, облекло и дори размер на обувките. Строителите в обекта наброяват над 700 хиляди души, времето за строителството е около 40 години – чак до смъртта му, когато гробницата още не е била завършена. Основният проблем на паметника е рушенето на статуите. Галерия Източници Външни препратки Снимки
Terakotna vojska

Terakotna vojska je kolekcija od preko 7.000 figura vojnika i konja u Mauzoleju prvog kineskog cara, izrađenih od terakote. Sve figure su u prirodnoj veličini. Kolekcija figura se nalazila u grobnici i bila zakopana zajedno s prvim kineskim carem (Qin Shi Huangdi), koji je ujedinio Kinu 221. pr. Kr. Otkrivena je u ožujku 1974., a iskopavanja su započela ubrzo nakon otkrića. Nalazi se u blizini grada Sian (Xi'an), kineska provincija Shensi (Shaanxi). Terakotna vojska je pokopana oko 1,5 km istočno od groba Shi Huangdija, i na 3 razine. Lokacija je oko 33 km istočno od Siana. Prvo su iskopane figure koje su se nalazile na dubini 4 do 8 metara, a muzej zvan Muzej prvog cara dinastije Qin postavljen je na ruševinama i otvoren za javnost 1979. Cijeli muzej je kompletiran 1994. U vrijeme kad je Shi Huangdi umro i bio pokopan, figure su pokopane zajedno s njim jer se vjerovalo da će tako i nakon smrti car imati vojsku kojom će zapovijedati. Figure su okrenute na istok i nalaze se u borbenoj formaciji. Svaka od figura je jedinstvena, tako da ne postoje dvije identične. Figure su naoružane strijelama, kopljima, mačevima i dr. Naoružanje je u vrijeme otkrića bilo još uvijek veoma oštro. Godine 1980. otkrivene su dvije obojene brončane kočije 20 metara zapadno od carevog groba. Svaka se sastojala od 3000 raznih dijelova i pokretala su je 4 konja.
Armata de Teracotă

Armata de teracotă este o colecție de sculpturi din teracotă care înfățișează armatele Qin Shi Huang, primul împărat al Chinei. Este o formă de artă funerară îngropată împreună cu împăratul în anii 210–209 î.Hr., cu scopul de a-l proteja pe împărat în viața sa de apoi. Figurinele care datează aproximativ de la sfârșitul secolului al treilea î.Hr. au fost descoperite în 1974 de fermierii locali din Lintong, în afara Xi'an, Shaanxi, China. Statuetele variază în înălțime în funcție de importanța lor, cele mai înalte fiind generalii. Figurinele includ războinicii, carele de război și caii. Estimările din 2007 erau că cele trei gropi care conțin Armata de Teracotă dețineau peste 8.000 de soldați, 130 de cavaleri cu 520 de cai și 150 de cai de cavalerie, majoritatea rămânând înmormântați în gropile din apropierea mausoleului Qin Shi Huang. Alte figurine de teracotă non-militare au fost găsite în alte gropi, inclusiv oficiali, acrobați, culturiști și muzicieni. Referințe Legături externe UNESCO description of the Mausoleum of the First Qin Emperor Emperor Qinshihuang's Mausoleum Site Museum (official website) People's Daily article on the Terracotta Army OSGFilms Video Article : Terracotta Warriors at Discovery Times Square Arhivat în 13 iulie 2017, la Wayback Machine. The Necropolis of the First Emperor of Qin Excerpt from lecture China's Terracotta Warriors Documentary produced by the PBS Series Secrets of the Dead
Baoji South railway station

The Baoji South railway station is a railway station of Xi'an–Baoji high-speed railway and Baoji-Lanzhou high-speed railway that is located in Baoji, Shaanxi, China. History On November 28, 2012, construction of Baoji South railway station began. The station opened on December 28, 2013, along with the opening of the Xuzhou–Lanzhou high-speed railway's Xi'an–Baoji section. On July 9, 2017, the Baoji–Lanzhou section also connected to the Baoji South station. The design of the station combines elements of the Qin and Zhou dynasties' high platform architecture with classical roofs and columns. The eaves feature abstract representations of "phoenix feathers" using classical Chinese wooden elements, while bronze classical decorations extend from the center of the building's facade to the sides, reflecting Baoji's illustrious bronze culture. Station information Baoji South railway station is located in the High-tech Industrial Development Zone of Baoji. The station building covers an area of 20,000 square meters, with 5 platforms and 11 tracks (reserving 3 platforms and 3 tracks for the Guanzhong Intercity Railway, totaling 8 platforms and 14 tracks). A depot with 5 tracks is also built as part of the station. The original Baoji South Station on the Baocheng Railway was renamed Renjiawan Station. References
Paocsi Déli pályaudvar

Paocsi Déli pályaudvar (egyszerűsített kínai írással: 宝鸡南) egy első osztályú vasútállomás Kínában, Paocsi városban. Az állomás 2013. december 28.-ben nyílt meg, tulajdonosa a , üzemeltetője a China Railway Xi'an Group. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Eurasia Continental Bridge Passageway Hszücsou–Lancsou nagysebességű vasútvonal Paocsi–Lancsou nagysebességű vasútvonal Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Qishan railway station (Lianyungang railway station) Dongcha railway station (Ürümcsi vasútállomás) Jegyzetek További információk
Bell Tower Hotel

Bell Tower Hotel is a 4-star hotel in Xi'an, China. It located right in the heart of the city, opposite the well known Bell Tower and the newly built Bell & Drum Tower Square. One can find many historical sites within walking distance from the hotel. History Bell Tower, originally built in the 17th year of Hongwu reign in the Ming dynasty with more than 600 years' history, stands in the center of Ancient Xi'an City. Jingyun Bell was originally cast in the 2nd year of Jingyun reign of Emperor Taizong in Tang dynasty; it is 2 m (6.6 ft) high with a diameter of 1.5 m (4.9 ft) and weighs about 5,000 kg (11,000 lb). The flying crane and twisting dragon are engraved on the surface of the bell and the bell's sound can reach more than 10 miles, which not only reflects hundreds of years' history but also deserves to be the symbol of Xi'an. According to the old legend, the hotel named Bell Tower Hotel. Rewards The Bell Tower Hotel is prized as the "Golden Key Service Diamond Award" and honor title of the "Sincere Service Team Cooperation Award" granted by the Golden Key Hotels of the World. Footnotes See also Terracotta Army Xi'an Incident External links UNESCO description of the Mausoleum of the First Qin Emperor People's Daily article on the Terracotta Army Hotels in Xi'an
Templul Daci'en

Templul Daci'en este un templu budist din orașul Xi'an, provincia Shaanxi, China. Acesta este unul dintre cele mai importante temple din oraș și este cunoscut pentru Pagoda Marii Gâște Sălbatice. Istorie și arhitectură Templul a fost construit pentru prima dată în anul 589 de către împăratul Yang Jian (581-604), cunoscut și sub numele de Împăratul Wen al dinastiei Sui. În timpul dinastiei Tang (618-907), templul a devenit unul dintre cele mai importante complexe monahale din capitala imperială Chang'an (numele vechi al orașului Xi'an). Inițial, locașul s-a numit Templul Wulou, dar după ce a fost reconstruit în anul 648 de către Li Zhi (împăratul Gaozong al dinastiei Tang) în memoria mamei sale recent decedate, templul a primit numele de Daci'en, însemnând Amintirea iubirii mamei sale. Templul a fost în continuare renovat și extins în timpul dinastiei Tang, mai ales sub patronajul celebrului călugăr Xuanzang (602-664). Acesta a întreprins un pelerinaj până în India cu scopul de a aduce sūtrele, scrierile sfinte ale budismului. El și-a petrecut restul vieții traducându-le din limba sanscrită în limba chineză, mare parte din activitatea sa având loc la acest templu. În prezent, templul cuprinde un complex mare de clădiri cu diferite funcții. Printre aceste clădiri se numără: Sala lui Mahavira sau Sala Principală, Sala Predicii, Sala lui Xuanzang și Pagoda Marii Gâște Sălbatice. Pagoda Marii Gâște Sălbatice Pagoda a fost construită în anul 652 de către împăratul Gaozong (649-683). Acesta l-a desemnat pe călugărul Xuanzang drept stareț al templului și supraveghetor al lucrărilor de construcție a pagodei. Scopul ei a fost păstrarea relicvelor și scrierilor sacre aduse de Xuanzang din India. Inițial aceasta avea cinci etaje și 54 de metri înălțime. La câțiva ani însă, clădirea s-a prăbușit din cauza unui cutremur. În anul 704, împărăteasa Wu Zetian, cunoscută pentru pioșenia ei și pentru promovarea budismului, a ordonat reconstruirea pagodei, extinzând-o la zece etaje. Cu toate acestea, în urma marelui cutremur din anul 1556, trei dintre etaje s-au dărâmat, pagoda ajungând la forma ei actuală cu șapte etaje. A fost renovată în timpul dinastiei Ming (1368-1644) și în anul 1964. În prezent, pagoda are șapte etaje și 64 de metri înălțime fiind cea mai importantă atracție a templului. Numele de Pagoda Marii Gâște Sălbatice vine de la o veche legendă budistă chineză. Pe timpul când consumul cărnii era un subiect tabu printre budiști, un grup de călugări nu au găsit carne pentru a cumpăra. Deasupra lor zbura un stol de gâște sălbatice iar unul dintre călugări a zis: Astăzi nu avem carne. Sper că milostivul Bodhisattva ne va da. În acel moment, gâsca ce conducea stolul și-a rupt aripile și a căzut pe pământ. Toți călugării au fost uimiți și au considerat că acesta este un semn de la Bodhisattva ca ei să fie mai pioși și mai cumpătați. De atunci ei au încetat să mai mănânce carne și au devenit vegetarieni. De asemena, există o altă pagodă în Xi'an numită Pagoda Micii Gâște Sălbatice ce își trage denumirea de la aceiași poveste. Fotogalerie
Сиан

Сиан (на пинин Xī'ān) е най-големият град и административен център на провинция Шънси в Централен Китай. Си-ан е с население от 2 670 000 жители (2000 г.) и площ от 9,983 км². Разположен е на 405 метра н.в. Пощенските му кодове са 710000 – 710090, а телефонният 86/29. Си-ан е един от най-важните градове в китайската история, тъй като е бил столица (под различни имена) на 13 китайски династии. Населението на административния район е 8 467 838 жители (2010 г.). Известни личности Родени в Сиан Починали в Сиан Мужун Уей (350 – 385), император Съмо (583 – 644), източнотюркски каган Таман (603 – 618), западнотюркски каган Хубо (? – 650), източнотюркски каган Хълу (? – 659), западнотюркски каган Яо Син (366 – 416), император Побратимени градове Градът е побратимен с: Атина, Гърция; Каламата, Гърция. Източници
Si-an

Si-an (čínsky pchin-jinem Xī'ān, znaky 西安, doslova „Západní mír“) je hlavním městem čínské provincie Šen-si. Město bylo po většinu své 3100 let trvající historie známo pod původním jménem Čchang-an (čínsky pchin-jinem Cháng'ān, znaky zjednodušené 长安, tradiční 長安, doslova „Věčný mír“). Přejmenováno na Si-an bylo za říše Ming. Je jedním z nejstarších měst čínské historie. V blízkosti města se nachází tzv. terakotová armáda, hrobka prvního čínského císaře Čchin Š’-chuang-tiho, která je od roku 1987 zařazena na seznam světového dědictví UNESCO. Si-an byl pod různými jmény hlavním městem Číny v řadě významných období jejích dějin, totiž v říších Čou, Čchin, Chan, Suej a Tchang. Město bylo počátkem a vstupním bodem na Hedvábnou stezku. Ve městě žije přibližně 13 milionů (bez předměstí asi 4 milióny) lidí. Od devadesátých let 20. století se v rámci hospodářského vzestupu Čínské lidové republiky Si-an znovuzrodil jako významné kulturní, průmyslové a vzdělávací středisko centrální a severozápadní Číny. Je významným střediskem čínské vědy a výzkumu, zbrojního a kosmického průmyslu. Administrativní členění Si-an se řadí mezi subprovinční města. Člení se na třináct celků okresní úrovně, a sice jedenáct městských obvodů a dva okresy. Doprava Přibližně 25 kilometrů severozápadně od centra na území prefektury Sien-jang se nachází mezinárodní letiště Si-an Sien-jang, nejrušnější letiště celé Severozápadní Číny. Patří mezi lokality obsluhované sianským metrem, které má pět linek a sto stanic. Partnerská města Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Xi'an na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Si-an na Wikimedia Commons
Xi'an

Xi'an (kinesisk 西安 Xī'ān, tidligere stavet Sian) er hovedstaden i Shaanxi-provinsen i Kina. Der bor ca. 3,2 mio. i selve byen og 7,8 mio. i stor-Xian. Før Ming-dynastiet gav byen navnet Xi'an hed byen Chang'an og var Kinas hovedstad for Tang-dynastiet (619-907) med hovedcenter i Damingpaladset, der i dag er under restaurering. Byen har en velbevaret bymur fra 1370. Mausoleet for Qin Shi Huang (秦始皇) og hans terracotta hær ligger 40 km øst for byens forstæder. Klima Myndigheder Den lokale leder i Kinas kommunistiske parti er Wang Hao. Borgmester er Li Mingyuan, pr. 2021. Noter Eksterne henvisninger
Hszian

Hszian (kínaiul: 西安, pinjin átírással: Xi’an) prefektúra szintű nagyváros Kínában: Senhszi tartomány székhelye és egyben legnagyobb városa. Pekingtől mintegy 900 km-re délnyugatra fekszik. Egyike Kína legnagyobb városainak. A hsziani agglomeráció népessége 2005-ben meghaladta a 8 millió főt. A lakosság 99%-át a han kínaiak alkotják. Ipari, közigazgatási, kulturális központ. A város gazdaságában elsőrendű az alumíniumkohászat, textilipar, elektronikai ipar, hi-tech iparágak, repülőgépek gyártása. A kínai űrkutatás egyik központja. A városban működik a szállító és bombázó repülőgépeket gyártó Hsziani Repülőgépgyár. Történelem A város az egyik legősibb település Kína területén, mintegy 3000 éves múlttal rendelkezik. A Tang-dinasztia idején (Kr. u. 618–906) Csangan (長安) néven a császári Kína fővárosa volt. A mai napig megmaradt a 11 km hosszú városfal, amelyre a 8. században egy 13 emeletes pagodát építettek. A híres selyemút is innen indult. Közlekedés Vasút A városban több nagysebességű vasútvonal is összefut: Hszian–Csengtu nagysebességű vasútvonal Hszian–Paocsi nagysebességű vasútvonal Tatung–Hszian nagysebességű vasútvonal A városban található Északnyugat-Kína legnagyobb vasútállomása, a Hszian Északi pályaudvar. Népesség Látnivalók pagodák városfal A város környékénː az agyaghadsereg a kínai piramisoknak nevezett ősi temetkezési halmok. Galéria Jegyzetek Források Reader's Digest: Világjárók lexikona Hivatalos weboldal Archiválva 2019. április 7-i dátummal a Wayback Machine-ben Kapcsolódó szócikkek Nagymecset (Hszian)
Xi’an

Xi’an ([ɕí.án]; chiń. 西安; pinyin Xī’ān) – ośrodek administracyjny prowincji Shaanxi, jedno z najważniejszych historycznie miast Chin. Historia Powstało ponad 3100 lat temu i było stolicą trzynastu dynastii, m.in. Zhou, Qin, Han, Tang. W Xi’an kończył się i zaczynał Jedwabny Szlak łączący Chiny z Europą. Z miastem był związany Xuanzang – uczony i podróżnik. Zabytki Główną atrakcją turystyczną jest znajdujące się w pobliżu miasta mauzoleum Pierwszego Cesarza z Terakotową Armią. Są to gliniane figury naturalnej wielkości żołnierzy ustawionych w szyku bojowym, odkryte przez chłopów kopiących studnię w 1974 roku. Najatrakcyjniejszym miejscem miasta jest położona w centrum, tuż obok Wieży Bębna i Wieży Dzwonu, dzielnica muzułmańska z zabytkowym Wielkim Meczetem wybudowanym za czasów dynastii Tang. Centrum miasta okalają mury miejskie z czasów dynastii Ming. Na południe od murów miejskich znajdują się dwie buddyjskie pagody wzniesione za czasów dynastii Tang: Wielka Pagoda Dzikich Gęsi i Mała Pagoda Dzikich Gęsi. W mieście położony jest także Wolong si (Klasztor Przyczajonego Smoka), klasztor buddyjski o ponad 1800-letniej historii. W Muzeum Beilin wystawiona jest tzw. stela z Xi’an z 781 informująca o misji nestoriańskiej (chrześcijańskiej), której tekst przetłumaczył w 1652 polski zakonnik rzymskokatolicki, jezuita Michał Boym. Na przedmieściach stanowisko archeologiczne Banpo. Dzisiejsze miasto wznosi się na terenie zajmowanym niegdyś przez Chang’an (长安), stolicę Chin w okresie dynastii Tang. Kilkadziesiąt kilometrów od Xi’anu ulokowany był niegdyś Xianyang, stolica państwa Qin i pierwszy ośrodek administracyjny Cesarstwa Chińskiego. Podział administracyjny Jednostka administracyjna „miasto Xi’an” podzielona jest na: 9 dzielnic (te dzielnice tworzą miasto Xi’an): Lianhu, Xincheng, Beilin, Baqiao, Weiyang, Yanta, Yanliang, Lintong, Chang’an; 4 powiaty wiejskie (tworzą strefę podmiejską): Lantian, Zhouzhi, Hu, Gaoling. Gospodarka Duży ośrodek turystyczny i gospodarczy z rozwiniętym przemysłem wysokich technologii, maszynowym, elektrotechnicznym, elektronicznym, środków transportu, włókienniczym, spożywczym, ceramicznym oraz hutnictwem żelaza. Rozwinięty outsourcing, centrum naukowe i kosmiczne. Transport Ludzie związani z Xi’an Miasta partnerskie Ateny, Grecja Birmingham, Wielka Brytania Cusco, Peru Dniepr, Ukraina Dortmund, Niemcy Edynburg, Wielka Brytania Isfahan, Iran Jassy, Rumunia Kair, Egipt Kansas City, Stany Zjednoczone Katmandu, Nepal Kioto, Japonia Lahaur, Pakistan Pau, Francja Quebec, Kanada Stambuł, Turcja Przypisy Linki zewnętrzne Chang’an starożytna stolica Chin
Xi'an

Xī'ān (西安 în chineză simplificată) este un oraș în Republica Populară Chineză și capitala provinciei Shaanxi. Demografie Orașul are o populație de 6 milioane de locuitori în zona metropolitană și peste 2 milioane în oraș. Are o minoritate semnificativă (în jur de 400.000) de musulmani. Turism Orașul Xi'an este un oraș cu o cultură și o istorie bogată având numeroase atracții turistice: Mausoleul lui Qin Shi Huang- mormântul împăratului din dinastia Qin care a domnit între anii 247-220 î.Hr. În mausoleul său, aflat la marginea orașului, se află celebra Armată de Teracotă, compusă din statuile a aproximativ 8.000 de soldați; Turnul Clopotniță- construit în anul 1384 în timpul dinastiei Ming este unul dintre simbolurile orașului; Turnul Tobelor- construit în anul 1380, acesta este un alt simbol al orașului alături de Turnul Clopotniță; Muzeul de Istorie Shaanxi- construit între anii 1983-2001, muzeul conține o bogată colecție de artefacte antice și medievale aparținând dinastiilor Zhou, Qin, Han, Sui și Tang. În total deține 370.000 de exponate; Palatul Daming- construit în vremea dinastiei Tang (618-907) și restaurat între anii 1994-1996 și 2003. A fost deschis oficial publicului pe 1 octombrie 2010; Templul Daci'en- construit în anul 589, templul este celebru pentru Pagoda Marii Gâște Sălbatice, înaltă de 64 de metri; Templul Jianfu- construit în anul 684, templul conține Pagoda Micii Gâște Sălbatice; Templul Famen- construit pentru prima dată în timpul dinastiei Han de Răsărit (25-220 d.Hr), este unul dintre cele mai vechi clădiri din oraș; Templul Xingjiao- construit în anul 669, este locul unde se află cenușa călugărului Xuanzang; Marea Moschee- construită în 742, aceasta este una dintre cele mai vechi exemple de arhitectură islamică chineză; Muzeul Beilin- cunoscut și ca Pădurea Stelelor, acesta este un complex ce conține o colecție de aproximativ 3.000 de stele din diferite perioade; Personalități născute aici Zhao Xintong (n. 1997), jucător de snooker. Legături externe Xi’an, China - orașul soldaților de teracotă, 8 mai 2010, Razvan Pascu, Descoperă - Travel