Óriás vadlúd pagoda

Az Óriás vadlúd pagoda vagy Nagy vadlúd torony (kínai: 大雁塔, pinjin: Dàyàn tǎ) egy monumentális buddhista pagoda a kínai Sanhszi tartományban, Hszian (Xi'an) város déli részén. kb. 652-ben épült a Tang-dinasztia idején, eredetileg öt emeletes volt. 704-ben, Vu Cö-tien (Wu Zetian) császárnő uralkodása alatt újjáépítették, és a Ming-dinasztia idején külső téglaburkolatot kapott. A pagoda egyik fő funkciója az volt, hogy szútrákat és Buddha-szobrocskákat őrizzen, amelyeket Indiából hozott Kínába a 7 században Hszüan-cang buddhista szerzetes, tudós, utazó és fordító. A pagoda belső falait ma a híres 7. századi művész, Jen Li-pen (Yan Liben) által készített Buddha-domborművek díszítik. A pagoda 2014-ben került fel a Kína világörökségi helyszínei közé, a Selyemút más helyszíneivel együtt, a "Selyemutak: Csangan-Tiensan-folyosó útvonalhálózata" részeként. Környezet és történelem Az eredeti pagoda Tang Kao-cu (Tang Kao-cung) kínai császár (uralkodott: 649–683) uralkodása alatt épült, magassága ekkor 60 méter (200 ft) volt. Ez a döngölt földből készült, kővel burkolt torony ötven év múlva összeomlott. Vu Cö-tien császárnő a tornyot újjáépíttette és 704-re további öt emeletet hozzáadott. Egy hatalmas földrengés 1556-ban jelentősen megrongálta a pagodát, amely ekkor három emelettel alacsonyabb lett: jelenleg hét emeletes. A szerkezet érzékelhetően (több fokkal) nyugati irányba dől. A hozzá kapcsolódó, 8. századi Kis vadlúd pagoda Hszianban (Xian) csak kisebb sérüléseket szenvedett a földrengésben (mai napig javítatlan). Az Óriás vadlúd pagodát a Ming-dinasztia (1368–1644) idején alaposan restaurálták, majd 1964-ben ismét felújították. A pagoda jelenlegi magassága 64 méter (210 ft), tetejéről Hszian (Xian) városára nyílik kilátás. A torony a Da-szi-en (Daci'en) templom ("irgalom és jóság") területén helyezkedik el. A templomegyüttest 648-ban Csang-szun (Zhangsun) császárné tiszteletére építették. A komplexum nyitva áll a nyilvánosság számára, évente több millió turista látogatja. Megközelíthető a Da-jen-ta (Dayanta) állomásról, a hsziani metró 3-as vonalán. Az egyik bejárat az északi tér északkeleti sarkán található. 2017 végén új bejáratot is átadtak. Történelem A Tang-dinasztia harmadik évében (652) Hszüan-cang (Xuanzang) – hogy megőrizze az Indiából hozott, több száz szanszkrit szentiratot – nyugati stílusú pagodát építtetett a Da-szi-en (Daci'en) templomban. Kezdetben Szi-en (Ci'en) templomi pagoda volt a neve, később vadlúd pagodára keresztelték. Hogy megkülönböztessék a később, a Csianfu (Jianfu) templomban épült kisebb pagodától, Óriás vadlúd pagodának kezdték nevezni. A név eredetére a legelterjedtebb magyarázat egy legendából származik, amelyben eltemetnek egy vadludat és építenek egy pagodát. Az eredeti torony öt emeletes volt, külső téglaburkolattal, belül földmaggal. A Vu-csou (Wu Zhou) dinasztia Csangan-korszakában a torony megrongálódott a téglák közötti résben növő növények miatt. Vu Cö-tien (Wu Zetian) császárnő, valamint a főnemesek adományaiból az eredeti tornyot elbontották, és hétemeletes, négyzetes pavilon-stílusú toronyként építették újjá. A Tang-dinasztia Dali korszakában tízemeletessé bővítették, de később háborúban elpusztult, majd ismét hétemeletes toronyként állították helyre. Az öt dinasztia korszakában (930–933) An Csung-pa (An Chongba) irányításával újították fel, ekkor nyerte el jelenlegi formáját. Az északi Szung-dinasztia idején már csak az Óriás vadlúd pagoda maradt fenn a szi-en (Ci’en) templomból. A Ming-dinasztia korszakának második évében (1466) teljesen újjáépítették, majd a : |journal= ignored (súgó) ↑ Watson: Watson, William (2000). Kína művészete i.sz. 900-ig. New Haven: Yale University Press.: CS1 karbantartás: publisher hely (link)